# Euroopa Liidu C 233/2022

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 233 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik16. juuni 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 233

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik16. juuni 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 233/01 | Komisjoni Teatis suuniste kohta seoses Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevate inimeste juurdepääsuga tööturule, kutseharidusele ja täiskasvanuharidusele | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2022/C 233/01

Komisjoni Teatis suuniste kohta seoses Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevate inimeste juurdepääsuga tööturule, kutseharidusele ja täiskasvanuharidusele

1

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA KESKPANK |
| 2022/C 233/02 | Euroopa Keskpanga Arvamus, — 24. märts 2022, ettepaneku kohta muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013 seoses krediidiriski, krediidiväärtuse korrigeerimise riski, operatsiooniriski, tururiski ja minimaalse väljundmäära nõuetega (CON/2022/11) | 14 |
| 2022/C 233/03 | Euroopa Keskpanga arvamus, — 11. aprill 2022, seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb meetmeid, millega tagada küberturvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus, ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv (EL) 2016/1148 (CON/2022/14) | 22 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA KESKPANK

2022/C 233/02

Euroopa Keskpanga Arvamus, — 24. märts 2022, ettepaneku kohta muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013 seoses krediidiriski, krediidiväärtuse korrigeerimise riski, operatsiooniriski, tururiski ja minimaalse väljundmäära nõuetega (CON/2022/11)

14

2022/C 233/03

Euroopa Keskpanga arvamus, — 11. aprill 2022, seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb meetmeid, millega tagada küberturvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus, ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv (EL) 2016/1148 (CON/2022/14)

22

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2022/C 233/04 | Nõukogu otsus, 13 juuni 2022, millega määratakse ametisse neli Euroopa Ravimiameti haldusnõukogu liiget | 26 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 233/05 | Euro vahetuskurss — 15. juuni 2022 | 28 |
| 2022/C 233/06 | Kokkuvõte Euroopa Komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH) XIV lisas
  (Avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006
  artikli 64 lõikele 9)

   (
  1
  ) | 29 |
| 2022/C 233/07 | Kokkuvõte Euroopa Komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH) XIV lisas
  (Avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006
  artikli 64 lõikele 9)

   (
  1
  ) | 30 |
| 2022/C 233/08 | Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused | 31 |
| 2022/C 233/09 | Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused | 33 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2022/C 233/10 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/24/EÜ (krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta) artikli 13 kohane teatis Sberbank Europe AG (likvideerimisel olev Austria krediidiasutus) lõpetamise ja seejärel likvideerimise kohta | 34 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2022/C 233/04

Nõukogu otsus, 13 juuni 2022, millega määratakse ametisse neli Euroopa Ravimiameti haldusnõukogu liiget

26

Euroopa Komisjon

2022/C 233/05

Euro vahetuskurss — 15. juuni 2022

28

2022/C 233/06

Kokkuvõte Euroopa Komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH) XIV lisas
  (Avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006
  artikli 64 lõikele 9)

   (
  1
  )

(Avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006

artikli 64 lõikele 9)

1

29

2022/C 233/07

Kokkuvõte Euroopa Komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH) XIV lisas
  (Avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006
  artikli 64 lõikele 9)

   (
  1
  )

(Avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006

artikli 64 lõikele 9)

1

30

2022/C 233/08

Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused

31

2022/C 233/09

Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused

33

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2022/C 233/10

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/24/EÜ (krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta) artikli 13 kohane teatis Sberbank Europe AG (likvideerimisel olev Austria krediidiasutus) lõpetamise ja seejärel likvideerimise kohta

34

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Personalivaliku Amet |
| 2022/C 233/11 | Teade avaliku konkursi korraldamise kohta | 35 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 233/12 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10748 – MACQUARIE / BCI / NATIONAL GRID / NATIONAL GRID GAS) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 36 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 233/13 | Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a | 38 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet

2022/C 233/11

Teade avaliku konkursi korraldamise kohta

35

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2022/C 233/12

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10748 – MACQUARIE / BCI / NATIONAL GRID / NATIONAL GRID GAS) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

36

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2022/C 233/13

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

38

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 16.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 233/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 233/1

---

KOMISJONI TEATIS

suuniste kohta seoses Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevate inimeste juurdepääsuga tööturule, kutseharidusele ja täiskasvanuharidusele

(2022/C 233/01)

1.   SISSEJUHATUS

Alates Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja algusest on Ukrainast põgenenud ja ELi jõudnud üle 6,5 miljoni inimese, kellest ligikaudu 3 miljonit on registreeritud ajutise kaitse saamiseks ja enamik neist on lastega naised (1). Seni kättesaadava teabe põhjal on sellistest tööealistest inimestest ELi tööturule sisenenud või avalikes tööturuasutustes registreeritud vaid suhteliselt väike arv. Selle põhjuseks võivad olla füüsilised ja psühholoogilised traumad, jätkuv kohanemine vastuvõtvas liikmesriigis, teabe puudumine olemasolevate võimaluste kohta või muud takistused (nt keeleoskus ja lastehoiukohustused).

Kuigi ei ole teada kui palju inimesi jääb tõenäoliselt ELi ja millised on lootused kodumaale naasmiseks, suureneb eeldatavasti liikmesriikide tööturule siseneda soovivate inimeste arv.

Kiire ja tõhus tööturule integreerimine on oluline nii vastuvõtvate kogukondade kui ka Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevate inimeste jaoks, kuna nad saavad oma elu uuesti üles ehitada ja jätkata oskuste arendamist. Sellest on kasu asjaomastele isikutele, ELile ja hiljem ka Ukraina ülesehitamisele.

Käesolevas teatises esitatakse poliitilised suunised liikmesriikide meetmeteks seoses Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevate inimeste juurdepääsuga tööturule, kutseharidusele ja täiskasvanuharidusele.

Suunised täiendavad ja arendavad edasi ELi tasandil juba võetud meetmeid, mille eesmärk on toetada ELi saabuvaid inimesi. 4. märtsil 2022 võttis nõukogu vastu rakendusotsuse (EL) 2022/382, (2) millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ (edaspidi „ajutise kaitse direktiiv“) artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (3). Komisjon esitas 21. märtsil kõnealuse otsuse rakendamise tegevussuunised (4) (edaspidi „tegevussuunised“), 23. märtsil teatise „Ukrainas toimuva sõja eest põgenevate inimeste vastuvõtmine“ (5) (edaspidi „23. märtsi teatis“) ning 5. aprillil komisjoni soovituse Venemaa sissetungi tõttu Ukrainast põgenevate inimeste kvalifikatsiooni tunnustamise kohta (6) (edaspidi „kvalifikatsiooni tunnustamist käsitlev soovitus“). Justiits- ja siseküsimuste nõukogu erakorralisel istungil 28. märtsil esitas komisjon koostöös nõukogu eesistujariigi Prantsusmaaga 10-punktilise kava, mis käsitleb tugevamat koordineerimist Euroopa tasandil Ukraina-vastase sõja eest põgenevate inimeste vastuvõtmisel (7). Neid põhidokumente ajakohastatakse vastavalt vajadusele, et võtta arvesse muutuvaid asjaolusid, ja juhul, kui oleks abi täiendavatest suunistest.

Ajutise kaitse saajatel on õigus pääseda juurde ELi tööturule, kutseharidusele ning täiskasvanuharidusele. Komisjon julgustas oma 23. märtsi teatises liikmesriike võimaldama juurdepääsu tööturule ja laiendama ajutise kaitse direktiivi artikli 12 sätteid ka isikutele, kes saavad siseriikliku õiguse kohast piisavat kaitset, nagu on sätestatud nõukogu rakendusotsuse (EL) 2022/382 artikli 2 lõikes 2 (edaspidi „siseriikliku õiguse kohane piisav kaitse“). Käesoleva teatisega kutsub komisjon liikmesriike üles laiendama ajutise kaitse direktiivi artikli 14 kutsehariduse ja täiskasvanuharidusega seotud sätteid võimalikult suures ulatuses ka isikutele, kes saavad siseriikliku õiguse kohast piisavat kaitset. Seepärast osutatakse käesolevas teatises inimestele, kes põgenevad Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest ja kellel on ajutise kaitse direktiivi alusel õigus saada ajutist kaitset ning ühtlasi ka inimestele, kes saavad siseriikliku õiguse kohast piisavat kaitset.

Komisjon suhtleb mitmesuguste kanalite kaudu riiklike ametiasutuste, sotsiaal- ja majanduspartnerite, erasektori ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega, kes on seotud Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevate isikute vastuvõtmise ja integreerimisega. Solidaarsusplatvormi (8) kaudu koordineeritakse liikmesriikidevahelist koostööd, näiteks vajaduste, ressursside, vastuvõtusuutlikkuse ja ümberpaigutamiste kaardistamisel, pöörates erilist tähelepanu kõige kaitsetumate isikute, eelkõige laste vajadustele. Komisjon on loonud mitmekeelse veebisaidi, millel antakse Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevatele inimestele teavet nende õiguste, võimaluste ja korra kohta, mida nad peavad ELi saabumisel järgima (9). Lisaks tagatakse mitme ELi tasandi algatusega, et liikmesriigid saavad olemasolevaid ELi vahendeid täielikult ära kasutada, eelkõige osana algatusest „Ühtekuuluvusmeetmed pagulaste toetamiseks Euroopas“ (CARE) (10).

Saabumiste ulatus ja kiirus on enneolematu ning nõuab tõhusat reageerimist kõigil tasanditel. Käesoleva dokumendi eesmärk on anda liikmesriikidele poliitilisi suuniseid, et hõlbustada Ukrainast saabuvate inimeste integreerimist tööturule. Selles esitatakse konkreetsed meetmed, mida liikmesriigid saavad võtta, tuginedes viimastel kuudel ja pärast 2015.–2016. aasta rändekriisi saadud kogemustele ja parimatele tavadele. Edukas tööturule integreerimine sõltub ka meetmetest, mida võetakse muudes valdkondades, nagu juurdepääs majutusele, tervishoiule (sealhulgas vaimse tervise ja reproduktiivtervise teenused), sotsiaalkaitsele ja -teenustele, ning lapsevanemate puhul juurdepääs alusharidusele ja lapsehoiule ning kooliharidusele. Meetmed, mida komisjon kõigis neis valdkondades võtab, (11) täiendavad üksteist.

Liikmesriike julgustatakse rakendama käesolevas teatises esitatud suuniseid kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetega, (12) mis on olulised õiglaste ja hästitoimivate Euroopa tööturgude ja sotsiaalkaitsesüsteemide jaoks. Paljud komisjoni integratsiooni ja kaasamise tegevuskavas (2021–2027) (13) sisalduvad meetmed on eriti tähtsad inimeste jaoks, kes põgenevad Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest. Tähelepanu tuleks pöörata ka mittediskrimineerimisele ning teatavate suurema diskrimineerimisohuga rühmade, sealhulgas romade ja rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimeste, puuetega inimeste ja LGBTIQ-kogukonna erilisele haavatavusele.

EL jätkab koostööd Ukraina ametivõimudega, et toetada meetmeid, millega tagatakse, et Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevad inimesed saavad kasutada oma õigusi. Ukraina diasporaal ELis on eriline roll Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevate inimeste toetamisel.

Image 1
  2.   JUURDEPÄÄS TÖÖTURULE JA KOOLITUSELE

2.1.   Palgatöö ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine

Kiire ja tõhus juurdepääs ja integreerimine tööturule on ülimalt olulised Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevate inimeste jaoks, kes on võimelised ja valmis töötama. Nad võivad teha palgatööd või tegutseda füüsilisest isikust ettevõtjana, mis võimaldab neil olla ka rahaliselt sõltumatu, ehitada oma elu uuesti üles ning integreeruda kohalikku kogukonda ja anda seal oma panus ELis viibimise ajal. Sellest on kasu asjaomastele isikutele, ELile ja hiljem ka Ukraina ülesehitamisele.

Ajutise kaitse saajatel on õigus töötada või tegutseda füüsilisest isikust ettevõtjana vastavalt kutseala suhtes kohaldatavatele eeskirjadele. Tööturupoliitikaga seotud põhjustel võivad liikmesriigid eelistada ELi kodanikke ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga seotud riikide kodanikke, samuti seaduslikult nende territooriumidel elavaid kolmandate riikide kodanikke, kes saavad töötushüvitist. Töötasu, töötajate või füüsilisest isikust ettevõtjate sotsiaalkindlustussüsteemidele juurdepääsu ning muude töötingimuste osas kohaldatakse liikmesriikides kehtivat üldist õigust.

23. märtsi teatises soovitas komisjon, et liikmesriigid tõlgendaksid ajutise kaitse direktiiviga antud ELi tööturule juurdepääsu õigusi kõige laiemal võimalikul viisil, kohaldades siseturul vaba liikumise erandeid ainult põhjendatud juhul. Komisjon julgustab liikmesriike tagama sellise juurdepääsu tööturule ka siseriikliku õiguse kohase piisava kaitse saajatele. Kvalifikatsiooni tunnustamist käsitlevas soovituses tegi komisjon samuti ettepaneku, et liikmesriigid ei kehtestaks ega säilitaks nõuet, mille kohaselt peavad ettevõtjad enne ajutist kaitset saava isiku värbamist tõendama, et nad ei saa tööle võtta ELi kodanikku.

Samuti on oluline vältida tööalast ärakasutamist ja deklareerimata tööd. Euroopa Tööjõuamet toetab parimate tavade vahetamist deklareerimata töö vastase platvormi kaudu, (14) et võidelda võimalike kuritarvituste või tööalase ärakasutamise vastu. Viimastel aastatel on platvorm edendanud terviklikku lähenemisviisi, milles on ühendatud ennetavad meetmed (nt teadlikkuse tõstmine ja teabe andmine) ja töökoha inspekteerimise järgsed karistused (15).

Avalikel tööturuasutustel on võtmeroll inimeste integreerimisel tööturule, andes teavet saabujatele ning tegutsedes tööotsijate ja tööandjate vaheliste kontaktide loojatena. Nad teevad koostööd ja koordineerivad meetmeid teiste sidusrühmadega, nagu muud riiklikud ametiasutused, omavalitsused, sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid, sealhulgas rändajate ja Ukraina diasporaa organisatsioonid, et tagada õigeaegne ja sihipärane toetus. Avalikud tööturuasutused on ka peamised EURESi teenuste (16) osutajad, millest mõnda saavad kasutada ka Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevad inimesed. Komisjon on valmis veelgi hõlbustama teabevahetust ja koostööd nendes küsimustes Euroopa avalike tööturuasutuste võrgustiku kaudu.

| Avalike tööturuasutuste uuring | |
| --- | --- |

Avalike tööturuasutuste uuring

Image 2

2022. aasta märtsis korraldas komisjon avalike tööturuasutuste uuringu, mis näitas, et nad on asjaomaseid protsesse kiiresti kohandanud, kasutades veebipõhist teavet mitmes keeles (mõnikord ka ukraina keeles) ja spetsiaalseid nõustajaid. Mõnes riigis on avalikud tööturuasutused loonud spetsiaalsed harukontorid tööotsijatele, kes põgenevad Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest, ning mõnel juhul reklaamivad neile suunatud tööpakkumisi. Mõned avalikud tööturuasutused tegutsevad juba vastuvõtukeskustes ja -teenistustes ning mõned on kaasatud ühistesse hädaolukordadele reageerimise rühmadesse või rakkerühmadesse, mis on mõeldud Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevate inimeste heaks. Paljud avalikud tööturuasutused on viimastel aastatel omandanud märkimisväärseid kogemusi varjupaigataotlejate ja pagulaste registreerimisel, profileerimisel ja nende tööturule integreerimise toetamisel ning seetõttu julgustatakse neid tegema koostööd ja vahetama häid tavasid Euroopa avalike tööturuasutuste võrgustiku kaudu.

Komisjon teeb Euroopa integratsioonipartnerluse (17) kaudu koostööd ka sotsiaal- ja majanduspartneritega, et edendada Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevate inimeste tööturule integreerimist. Liikmesriike kutsutakse üles võtma riiklikul tasandil vastu mitut sidusrühma hõlmav lähenemisviis koostöös majandus- ja sotsiaalpartneritega, kuna neil on oluline roll tööhõive ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise võimaluste loomisel ja kättesaadavuse tagamisel vajaliku toetuse abil.

| Komisjon kutsub liikmesriike üles tegema tööturule juurdepääsu ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisega seotud meetmete võtmisel järgmist.






  — | Teha kättesaadavaks teave







  — | olemasolevate toetuste kohta Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevatele inimestele. See läheb kaugemale õiguslikust kohustusest anda neile teavet seoses nende õigustega ning puudutab ka teavet toetuste kohta, nagu karjäärinõustamine, nõustamine, mentorlus, kaitse diskrimineerimise eest (eriti raseduse ja väikelapsevanemaks olemise ajal) ning töö- ja eraelu tasakaalustamise meetmed. Sellise teabe võiks lisada ajutise kaitse direktiivi artikli 9 kohaselt loodavasse dokumenti, ideaaljuhul vastuvõtja keeles, ja teha selle ka kättesaadavaks spetsiaalsete veebisaitide, äppide või reklaamide kaudu. Liikmesriike julgustatakse tegema sarnase dokumendi ja teabe kättesaadavaks ka neile, kes vastavad siseriikliku õiguse kohase piisava kaitse saamise kriteeriumidele. |
| --- | --- | --- |

Image 3
  Komisjon kutsub liikmesriike üles tegema tööturule juurdepääsu ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisega seotud meetmete võtmisel järgmist.

—

Teha kättesaadavaks teave

—

olemasolevate toetuste kohta Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevatele inimestele. See läheb kaugemale õiguslikust kohustusest anda neile teavet seoses nende õigustega ning puudutab ka teavet toetuste kohta, nagu karjäärinõustamine, nõustamine, mentorlus, kaitse diskrimineerimise eest (eriti raseduse ja väikelapsevanemaks olemise ajal) ning töö- ja eraelu tasakaalustamise meetmed. Sellise teabe võiks lisada ajutise kaitse direktiivi artikli 9 kohaselt loodavasse dokumenti, ideaaljuhul vastuvõtja keeles, ja teha selle ka kättesaadavaks spetsiaalsete veebisaitide, äppide või reklaamide kaudu. Liikmesriike julgustatakse tegema sarnase dokumendi ja teabe kättesaadavaks ka neile, kes vastavad siseriikliku õiguse kohase piisava kaitse saamise kriteeriumidele.

| — | ajutise kaitse saajate ja siseriikliku õiguse kohase piisava kaitse saajate õiguste kohta integratsioonikeskustele, kohalikele omavalitsustele, sotsiaalkindlustusasutustele, potentsiaalsetele tööandjatele ja sotsiaalpartneritele. Seda saab teha teabeürituste ja koolituste kaudu ning julgustades neid osalema ELi tasandi algatustes, näiteks oskuste paktis (18). |
| --- | --- |

—

ajutise kaitse saajate ja siseriikliku õiguse kohase piisava kaitse saajate õiguste kohta integratsioonikeskustele, kohalikele omavalitsustele, sotsiaalkindlustusasutustele, potentsiaalsetele tööandjatele ja sotsiaalpartneritele. Seda saab teha teabeürituste ja koolituste kaudu ning julgustades neid osalema ELi tasandi algatustes, näiteks oskuste paktis (18).

| — | Hõlbustada ajutise kaitse saajate ja, kui see on asjakohane, siseriikliku õiguse kohase piisava kaitse saajate integreerimist tööturule järgmiselt.






  — | Julgustada ELi saabujaid registreeruma kiiresti kohalikes tööturuasutustes, näiteks andes vastavat teavet saabumisel või vastuvõtukeskustes ja -teenistustes. |
| --- | --- | --- |

—

Hõlbustada ajutise kaitse saajate ja, kui see on asjakohane, siseriikliku õiguse kohase piisava kaitse saajate integreerimist tööturule järgmiselt.

—

Julgustada ELi saabujaid registreeruma kiiresti kohalikes tööturuasutustes, näiteks andes vastavat teavet saabumisel või vastuvõtukeskustes ja -teenistustes.

| — | Peegeldada ametiasutuste ja avalike tööturuasutuste töös Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevate inimeste vajadusi.






  — | Pöörata eelkõige tähelepanu kutsealadele, kus ajutise kaitse saajad ja siseriikliku õiguse kohase piisava kaitse saajad võivad toetada teisi Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevaid inimesi (nt arstid, õed, õpetajad ja koolitajad, alusharidus- ja lapsehoiutöötajad, tööturunõustajad ning avalike tööturuasutuste bürood). Selleks tuleks vähendada takistusi sellistele kutsealadele juurdepääsul ning teha koostööd Ukraina ametiasutuste ja diasporaaga. |
| --- | --- | --- |

—

Peegeldada ametiasutuste ja avalike tööturuasutuste töös Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevate inimeste vajadusi.

—

Pöörata eelkõige tähelepanu kutsealadele, kus ajutise kaitse saajad ja siseriikliku õiguse kohase piisava kaitse saajad võivad toetada teisi Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevaid inimesi (nt arstid, õed, õpetajad ja koolitajad, alusharidus- ja lapsehoiutöötajad, tööturunõustajad ning avalike tööturuasutuste bürood). Selleks tuleks vähendada takistusi sellistele kutsealadele juurdepääsul ning teha koostööd Ukraina ametiasutuste ja diasporaaga.

| — | Pöörata erilist tähelepanu naiste juurdepääsule tööturule ning tegeleda esmajärjekorras lastega naiste vajadustega, sealhulgas seoses nende õigusega saada juurdepääs alusharidusele ja lapsehoiule ning kooliharidusele, kuna see võib aidata neil töövõimalusi kasutada. |
| --- | --- |

—

Pöörata erilist tähelepanu naiste juurdepääsule tööturule ning tegeleda esmajärjekorras lastega naiste vajadustega, sealhulgas seoses nende õigusega saada juurdepääs alusharidusele ja lapsehoiule ning kooliharidusele, kuna see võib aidata neil töövõimalusi kasutada.

| — | Soodustada töölesuunamist sektoritesse ja ametitesse, kus vastuvõtvates liikmesriikides valitseb tööjõupuudus. Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse analüüs vabade töökohtade kohta kogu Euroopas (19) võib aidata liikmesriikidel uurida, milliseid oskusi on vaja ja kus, sealhulgas piirkondlikul tasandil. Lisaks võib Euroopa Tööjõuameti aruanne tööjõu puuduse ja ülejäägiga kutsealade kohta (20) toetada liikmesriike vajaduste kindlakstegemisel. |
| --- | --- |

—

Soodustada töölesuunamist sektoritesse ja ametitesse, kus vastuvõtvates liikmesriikides valitseb tööjõupuudus. Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse analüüs vabade töökohtade kohta kogu Euroopas (19) võib aidata liikmesriikidel uurida, milliseid oskusi on vaja ja kus, sealhulgas piirkondlikul tasandil. Lisaks võib Euroopa Tööjõuameti aruanne tööjõu puuduse ja ülejäägiga kutsealade kohta (20) toetada liikmesriike vajaduste kindlakstegemisel.

| — | Suurendada teadlikkust mitmekesisusest töökohal ja pakkuda sissejuhatavaid ühiskonnaõpetuse/sotsiaal-kultuurilisi kursusi, mis kajastavad konkreetsete rühmade (nt naised, puuetega inimesed, vähemused jne) vajadusi ning teavitavad neid mittediskrimineerimise õigustest ja sellest, mida teha nende õiguste rikkumise korral. |
| --- | --- |

—

Suurendada teadlikkust mitmekesisusest töökohal ja pakkuda sissejuhatavaid ühiskonnaõpetuse/sotsiaal-kultuurilisi kursusi, mis kajastavad konkreetsete rühmade (nt naised, puuetega inimesed, vähemused jne) vajadusi ning teavitavad neid mittediskrimineerimise õigustest ja sellest, mida teha nende õiguste rikkumise korral.

| — | Tugevdada tööturule juurdepääsu ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist võimaldavat raamistikku.






  — | Toetada tööandjaid, kes palkavad Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevaid inimesi, ning pakkuda toetusi idufirmade loomiseks. Integratsioonialaseid jõupingutusi võivad toetada ka sotsiaalsed ettevõtted ja võrgustikud. |
| --- | --- | --- |

—

Tugevdada tööturule juurdepääsu ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist võimaldavat raamistikku.

—

Toetada tööandjaid, kes palkavad Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevaid inimesi, ning pakkuda toetusi idufirmade loomiseks. Integratsioonialaseid jõupingutusi võivad toetada ka sotsiaalsed ettevõtted ja võrgustikud.

| — | Avada ettevõtluse toetusprogrammid Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevatele inimestele, nt koolitus, mentorlus, juhendamine ja võrgustike loomine, samuti mikrorahastamine või rahaliste ja mitterahaliste toetusmeetmete kombineerimine. Selleks võib kasutada parema ettevõtluspoliitika abivahendit (21). |
| --- | --- |

—

Avada ettevõtluse toetusprogrammid Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevatele inimestele, nt koolitus, mentorlus, juhendamine ja võrgustike loomine, samuti mikrorahastamine või rahaliste ja mitterahaliste toetusmeetmete kombineerimine. Selleks võib kasutada parema ettevõtluspoliitika abivahendit (21).

| — | Edendada Euroopa ettevõtluse toetusprogramme, nagu programm „Erasmus noortele ettevõtjatele“ (22) ja Euroopa ettevõtlusvõrgustik (23). |
| --- | --- |

—

Edendada Euroopa ettevõtluse toetusprogramme, nagu programm „Erasmus noortele ettevõtjatele“ (22) ja Euroopa ettevõtlusvõrgustik (23).

| — | Tagada töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele võimalikult laialdane juurdepääs tööturule.






  — | Tegeleda tööalase ärakasutamise ja deklareerimata töö ohuga, (24) tagades koostöö eri osalejate, sealhulgas õiguskaitseasutuste ja tööinspektsioonide vahel, kooskõlas tervikliku lähenemisviisiga, mida viimastel aastatel on propageeritud deklareerimata töö vastase platvormi, inimkaubanduse vastu võitlemise ELi strateegia (2021–2025) (25) ja ühise inimkaubandusevastase plaani (mille eesmärk on käsitleda inimkaubanduse ohtu ja toetada võimalikke ohvreid Ukraina sõjapõgenike hulgas) (26) kaudu. |
| --- | --- | --- |

—

Tagada töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele võimalikult laialdane juurdepääs tööturule.

—

Tegeleda tööalase ärakasutamise ja deklareerimata töö ohuga, (24) tagades koostöö eri osalejate, sealhulgas õiguskaitseasutuste ja tööinspektsioonide vahel, kooskõlas tervikliku lähenemisviisiga, mida viimastel aastatel on propageeritud deklareerimata töö vastase platvormi, inimkaubanduse vastu võitlemise ELi strateegia (2021–2025) (25) ja ühise inimkaubandusevastase plaani (mille eesmärk on käsitleda inimkaubanduse ohtu ja toetada võimalikke ohvreid Ukraina sõjapõgenike hulgas) (26) kaudu.

| — | Mitte kasutada ajutise kaitse direktiivi artiklis 12 sätestatud võimalust eelistada tööturule pääsemisel ELi ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga seotud riikide kodanikke või seaduslikult riigis elavaid kolmandate riikide kodanikke, kes saavad töötushüvitisi. |
| --- | --- |

—

Mitte kasutada ajutise kaitse direktiivi artiklis 12 sätestatud võimalust eelistada tööturule pääsemisel ELi ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga seotud riikide kodanikke või seaduslikult riigis elavaid kolmandate riikide kodanikke, kes saavad töötushüvitisi.

| — | Tagada, et tööturul võetavad meetmed hõlmaksid alati puuetega inimeste vaatenurka, võimaldades teabe ja teenuste kättesaadavuse kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba 17. põhimõttega ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonist tulenevate kohustustega. |
| --- | --- |

—

Tagada, et tööturul võetavad meetmed hõlmaksid alati puuetega inimeste vaatenurka, võimaldades teabe ja teenuste kättesaadavuse kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba 17. põhimõttega ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonist tulenevate kohustustega.

| Näited asjakohastest ELi rahastatavatest projektidest | |
| --- | --- |

Näited asjakohastest ELi rahastatavatest projektidest

Image 4

ELi rahastatud projektid (27) võivad olla inspiratsiooniks ja tutvustada häid tavasid. Näiteks kiirendatud integratsiooni programmid, milles keskendutakse nii keeleõppele kui ka töökohapõhisele kutseõppele, on osutunud varjupaigataotlejate ja pagulaste integreerimisel eriti tõhusaks.

Pagulastöötajate võimaluste edendamine (FORWORK) (28) on Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi raames rahastatav katseprojekt, mille eesmärk on Piemontes (Itaalia) ja Albaanias asuvates vastuvõtukeskustes viibivate varjupaigataotlejate ja pagulaste integreerimine tööturule. Projekti raames pakutakse oskuste hindamist ja soospetsiifilisi mentorlusteenuseid koos keeleõppe ja kutsealase koolitusega, et töötada välja individuaalne integratsioonikava.

Teine Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi raames rahastatud katseprojekt on kiirmeetmete hoogustamine (FAB), (29) milles keskenduti linnapõhisele lähenemisviisile pagulaste ja nende perekondade tööturule integreerimise kiirendamiseks, pöörates erilist tähelepanu naissoost pagulastele. Partnerluses osalesid Belgrad, Berliin, Madrid, Milano, Stockholm ja Viin.

Edukas näide mitut sidusrühma hõlmavatest partnerlustest on projekt Labour INT, (30) millega edendatakse varjupaigataotlejate ja pagulaste jaoks mitmekihilisi integratsioonivõimalusi (vastuvõtust töökohani, sealhulgas haridus, koolitus ja töölesuunamine), tuginedes ettevõtjate, tööstus- ja kaubanduskodade, ametiühingute ja rändajate ühenduste huvidele ja suutlikkusele.

ESFi rahastatud projektid, milles keskendutakse naissoost sisserändajate tööturule integreerimisele, on näiteks Stark im Beruf (31) (Saksamaa) rändetaustaga emadele, Mirjam (32) Rootsi saabuvatele naistele ning CIAO (33) (Luksemburg) rändetaustaga naistele.

2.2.   Oskuste kaardistamine ja kvalifikatsioonide kiire tunnustamine

Ajutise kaitse saajad ja siseriikliku õiguse kohase piisava kaitse saajad peavad kiireks tööturule integreerumiseks suutma tõendada, millised oskused ja kvalifikatsioonid neil on. Mitu liikmesriiki on kehtestanud menetlused, et hinnata õpingute ja kvalifikatsioonide samaväärsust, kui dokumendid on kättesaadavad, ning kui ei ole, siis et valideerida oskusi ning varasemaid õpinguid ja kogemusi (nt testide, praktiliste oskuste hindamise või oskuste demonstreerimise, intervjuude või veebipõhise enesehindamise kaudu). On oluline, et need meetmed ei tekitaks tarbetuid takistusi tõhusal tööturule juurdepääsul, sealhulgas näiteks keelenõuded.

Reguleeritud kutsealadel töötamiseks, näiteks tervishoiu- ja õpetajakutsete erinevad tasemed, on tavaliselt vaja välisriigi kvalifikatsiooni hindamist ja ametlikku tunnustamist. Kvalifikatsiooni tunnustamist käsitlevas soovituses antakse suuniseid ja praktilisi nõuandeid, et tagada kiire, õiglane ja paindlik tunnustamisprotsess, ning rõhutatakse veelgi, kui oluline on hõlbustada akadeemilist tunnustamist, nt ülikoolidiplomite puhul. Enamik õppeprogramme, sealhulgas tööturu- ja tööandjapõhised õppeprogrammid või tunnistused, ei ole siiski seotud reguleeritud kutsealadega. Lisaks võivad paljud inimesed evida oskusi, mis on omandatud töö, ettevõtte juhtimise või muus kontekstis, näiteks vabatahtliku tegevuse käigus. Need oskused võivad olla tööturul väga väärtuslikud, kuid jääda tunnustamata ja alahinnatuks.

Komisjon pakub lõppkasutajatele ja vahendajatele mitmeid oskustega seotud töövahendeid, näiteks ELi vahend kolmandate riikide kodanike kutsekirjelduse koostamiseks, (34) mis on nüüd kättesaadav ka ukraina keeles. Kõnealune vahend võib olla abiks ukraina keelt kõnelevatele tööotsijatele ning neile, kes soovivad jätkata oma koolitust ja õpinguid. Vahend aitab kaardistada oskused ning koguda struktureeritud intervjuu raames tõendeid kvalifikatsiooni ja kogemuste kohta. Juunis tehakse ukraina keeles kättesaadavaks ka oskuste, kompetentside, kvalifikatsioonide ja ametite Euroopa klassifikaator (ESCO), (35) et hõlbustada kutsekirjelduse koostamise vahendi ja sarnaste vahendite kasutamist erasektoris. Europassi (36)
  e-portfell tehti ukraina keeles kättesaadavaks 2022. aasta aprilli lõpus. Komisjon käivitab ka ELi talendireservi katsealgatuse, (37) katsetades sellise kogu ELi hõlmava veebiportaali väljatöötamist, mis võimaldab Ukrainast põgenenud inimestel registreerida oma oskused ja huvi töö leidmise vastu, hõlbustades seeläbi selles kogukonnas olemasolevate oskuste kaardistamist ja võimalikku sobivust tööandjate vajadustega. Katsealgatuse kavandamisel peetakse arutelusid liikmesriikide ja peamiste sidusrühmadega.

Selleks et tagada Ukraina kvalifikatsioonide parem piiriülene arusaadavus nii tööandjate kui ka haridus- ja koolituspakkujate jaoks, on komisjon teinud koostööd Euroopa Koolitusfondi, Ukraina ametiasutuste (38) ja ELi liikmesriikidega, et võrrelda Ukraina riiklikku kvalifikatsiooniraamistikku ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku. Euroopa Koolitusfond on loonud ressursikeskuse, (39) et aidata Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevatel inimestel saada teavet selle kohta, kuidas jätkata haridusteed ja väljaõpet ning otsida abi oma kvalifikatsiooni tunnustamiseks, ning et aidata teisi nende kvalifikatsioonide tõlgendamisel. Komisjon uurib ka Euroopa digitaalsete kvalifikatsioonitunnistuste potentsiaali, et anda uuesti välja digitaalsed diplomid sõjapõgenikele, kellel ei ole vajalikke dokumente.

| Komisjon kutsub liikmesriike üles, kui nad võtavad meetmeid seoses oskuste ja kvalifikatsioonide kaardistamise ja tunnustamisega, tegema järgmist.






  — | Tagada, et inimeste oskusi ja kvalifikatsioone saab hinnata ja vajaduse korral kiiresti tunnustada, olenemata sellest, kas dokumendid on kättesaadavad või mitte, nt toetades CVde koostamist, oskuste testimist ja puuduvate kvalifikatsioonide hankimist. Koostöö avalike tööturuasutuste, sotsiaalpartnerite, kvalifikatsioonide valideerimise ja tunnustamise eest vastutavate asutuste, nagu riiklikud akadeemilise tunnustamise infokeskused, (40) ning Ukraina ametiasutuste vahel on hädavajalik, et toetada oskuste ja kvalifikatsioonide kiiret, tasuta ja lihtsat kaardistamist ja tunnustamist ning tagada, et teave nende võimaluste kohta on tegelikult kättesaadav Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevate inimeste jaoks. |
| --- | --- |

Image 5
  Komisjon kutsub liikmesriike üles, kui nad võtavad meetmeid seoses oskuste ja kvalifikatsioonide kaardistamise ja tunnustamisega, tegema järgmist.

—

Tagada, et inimeste oskusi ja kvalifikatsioone saab hinnata ja vajaduse korral kiiresti tunnustada, olenemata sellest, kas dokumendid on kättesaadavad või mitte, nt toetades CVde koostamist, oskuste testimist ja puuduvate kvalifikatsioonide hankimist. Koostöö avalike tööturuasutuste, sotsiaalpartnerite, kvalifikatsioonide valideerimise ja tunnustamise eest vastutavate asutuste, nagu riiklikud akadeemilise tunnustamise infokeskused, (40) ning Ukraina ametiasutuste vahel on hädavajalik, et toetada oskuste ja kvalifikatsioonide kiiret, tasuta ja lihtsat kaardistamist ja tunnustamist ning tagada, et teave nende võimaluste kohta on tegelikult kättesaadav Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevate inimeste jaoks.

| — | Julgustada varasemate kogemuste ja õpingute, sealhulgas mitteformaalse ja informaalse õppe hindamise ja tunnustamise eest vastutavaid talitusi tegema ennetavat koostööd Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevate inimeste ja neid toetavate organisatsioonidega, et tagada igasuguse oskuste taustaga inimeste toetamine nende oskuste kindlakstegemiseks ja kaardistamiseks. |
| --- | --- |

—

Julgustada varasemate kogemuste ja õpingute, sealhulgas mitteformaalse ja informaalse õppe hindamise ja tunnustamise eest vastutavaid talitusi tegema ennetavat koostööd Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevate inimeste ja neid toetavate organisatsioonidega, et tagada igasuguse oskuste taustaga inimeste toetamine nende oskuste kindlakstegemiseks ja kaardistamiseks.

| Näited asjakohastest ELi rahastatavatest projektidest | |
| --- | --- |

Näited asjakohastest ELi rahastatavatest projektidest

Image 6

Belgias (Valloonias) aitavad ESFi vahenditest toetatavad oskuste valideerimiskeskused, (41) Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevatel töökogemustega inimestel valideerida oma oskused ametlikult ja tasuta. Ametlik tunnustamine aitab tõendada oskusi tööandjale, jätkata eriloaga koolitust või saada juurdepääs kutsealale.

2.3.   Esmakutseõpe

Komisjon teeb koostööd Euroopa Koolitusfondiga, et toetada kutseõppurite õpingute jätkamist veebi kaudu. Euroopa Koolitusfond teeb eelkõige koostööd Ukraina ametiasutuste ja teiste partneritega, et teha kindlaks ja koguda veebipõhist õppesisu ja koolitusmaterjale, nagu mikrokursused ja lühikesed kutsemoodulid, mis pärinevad liikmesriikidest ja partnerriikidest ning mida võiks laialdaselt levitada, et pakkuda Ukraina sõjapõgenikest õppijatele õppimisvõimalusi, mis viivad konkreetsete kutsehariduse pädevusteni ja mikrokvalifikatsioonitunnistusteni.

| Uuring kutseharidusega seotud meetmete kohta | |
| --- | --- |

Uuring kutseharidusega seotud meetmete kohta

Image 7

Selleks et saada teavet liikmesriikides seni võetud kutseharidusega seotud meetmete kohta ning toetada heade tavade vahetamist, korraldas komisjon 2022. aasta märtsis kutseõppe nõuandekomitee liikmete, kutsehariduse valdkonna peadirektorite, Euroopa kutsehariduse pakkujate ühenduste ning oskuste pakti liikmete (ettevõtjad, ühendused, kaubanduskojad, koolituste pakkujad jt) seas uuringu.

Esialgsetes tulemustes (42) anti ülevaade liikmesriikide senisest tegevusest ja toodi näiteid headest tavadest, mis võivad olla teistele eeskujuks. Nende hulka kuuluvad kiirendatud menetlused, õpingute samaväärsus ja valideerimismenetlused, individuaalsed kavad, mentorlus ja nõustamine, töökohapõhine õpe ning ettevalmistavad kursused, sealhulgas keele ja suhtlemise valdkonnas.

| Komisjon kutsub liikmesriike üles tegema järgmist.






  — | Tagada kiire juurdepääs esmasele kutseharidusele, sealhulgas õpipoisiõppele, ning laiendada koostöös sotsiaal- ja majanduspartneritega kvaliteetsete töökohapõhise õppe ja õpipoisiõppe võimaluste pakkumist kooskõlas kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe Euroopa raamistiku põhimõtetega, (43) sealhulgas seoses tasustamisega. |
| --- | --- |

Image 8
  Komisjon kutsub liikmesriike üles tegema järgmist.

—

Tagada kiire juurdepääs esmasele kutseharidusele, sealhulgas õpipoisiõppele, ning laiendada koostöös sotsiaal- ja majanduspartneritega kvaliteetsete töökohapõhise õppe ja õpipoisiõppe võimaluste pakkumist kooskõlas kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe Euroopa raamistiku põhimõtetega, (43) sealhulgas seoses tasustamisega.

| — | Toetada kutsehariduse pakkujaid täiendava rahastamise kaudu, suurendades paindlikkust koolitusprogrammide kohandamisel Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevate õppurite vajadustega ning kaaludes selliste kutseõpetajate palkamist, kes on ajutise kaitse saajad või siseriikliku õiguse kohase piisava kaitse saajad. |
| --- | --- |

—

Toetada kutsehariduse pakkujaid täiendava rahastamise kaudu, suurendades paindlikkust koolitusprogrammide kohandamisel Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevate õppurite vajadustega ning kaaludes selliste kutseõpetajate palkamist, kes on ajutise kaitse saajad või siseriikliku õiguse kohase piisava kaitse saajad.

| — | Tunnustada varasemaid õpikogemusi ja kvalifikatsioone, kasutades olemasolevaid valideerimisprotsesse konkreetsete õppeviiside määramiseks, ning kaasata sotsiaal- ja majanduspartnereid, et aidata Ukraina noortel õppuritel läbida kutseeksam, et saada pädevuspõhine kutsetunnistus. |
| --- | --- |

—

Tunnustada varasemaid õpikogemusi ja kvalifikatsioone, kasutades olemasolevaid valideerimisprotsesse konkreetsete õppeviiside määramiseks, ning kaasata sotsiaal- ja majanduspartnereid, et aidata Ukraina noortel õppuritel läbida kutseeksam, et saada pädevuspõhine kutsetunnistus.

| — | Uurida võimalusi pikendada selliste Ukraina kutseõppurite Erasmus+ õpirände kestust, kes ei saa koju tagasi minna ja kes võivad taotleda ajutist kaitset. |
| --- | --- |

—

Uurida võimalusi pikendada selliste Ukraina kutseõppurite Erasmus+ õpirände kestust, kes ei saa koju tagasi minna ja kes võivad taotleda ajutist kaitset.

| Näited asjakohastest ELi rahastatavatest projektidest | |
| --- | --- |

Näited asjakohastest ELi rahastatavatest projektidest

Image 9

Concordia kutsekool (44) pakub Euroopa Sotsiaalfondist kaasrahastatava ja Bukarestis teostatava projektiga „First Room“ koolitus- ja nõustamisteenuseid, et toetada hiljuti riiklike kaitsesüsteemide all olnud laste ja noorte sotsiaalset integratsiooni. Kutsekool tagab noorte pädevuste sertifitseerimise ning pakub tööhõive ja tööalase nõustamise võimalusi. Integreeritud teenused toetavad ka süsteemist lahkunud noori, sest Concordia transiidikeskuses üüritakse välja vabu tube. Praegu pakutakse toetust ka Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevatele inimestele.

2.4.   Täiskasvanute oskuste täiendamise ja ümberõppe võimalused, et lihtsustada juurdepääsu tööturule

Ajutise kaitse saajatele tuleb anda juurdepääs täiskasvanute haridusvõimalustele, kutseõppele ja praktilisele töökogemusele. Praktiline töökohapõhine õpe on osutunud rändajate ja pagulaste integreerimisel väga tõhusaks. Lisaks on nn pehmete ja kõvade oskuste (sealhulgas ettevõtlusoskused, enesearendamine ja arvutioskus), eelkõige keeleõppe parandamine (sealhulgas tööalase tegevuse kaudu) oluline tegur edukaks osalemiseks tööturul ja ühiskonnas (ka rändajate teadlikkuse ja õiguste kasutamise seisukohast). Investeerides täna Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevate inimeste oskustesse, saavad liikmesriigid anda olulise panuse Ukraina tulevasse ülesehitamisse.

| Komisjon kutsub liikmesriike üles täiskasvanute haridust ja koolitust puudutavate meetmete võtmisel tegema järgmist.






  — | Pakkuda võimalikult kiiresti sihipäraseid täiendus- ja ümberõppe võimalusi, kutseharidust ja/või praktilisi töökogemusi, võttes arvesse konkreetsete rühmade (nt naised, puuetega inimesed, vähemused) vajadusi ja toetades neid selliste võimaluste tõhusal kasutamisel. Liikmesriike julgustatakse tegema koostööd haridus- ja koolitusteenuse osutajatega, sotsiaal- ja majanduspartneritega ning erasektoriga, et tagada nende võimaluste vastavus tööturu vajadustele ja oskuste nappusele. |
| --- | --- |

Image 10
  Komisjon kutsub liikmesriike üles täiskasvanute haridust ja koolitust puudutavate meetmete võtmisel tegema järgmist.

—

Pakkuda võimalikult kiiresti sihipäraseid täiendus- ja ümberõppe võimalusi, kutseharidust ja/või praktilisi töökogemusi, võttes arvesse konkreetsete rühmade (nt naised, puuetega inimesed, vähemused) vajadusi ja toetades neid selliste võimaluste tõhusal kasutamisel. Liikmesriike julgustatakse tegema koostööd haridus- ja koolitusteenuse osutajatega, sotsiaal- ja majanduspartneritega ning erasektoriga, et tagada nende võimaluste vastavus tööturu vajadustele ja oskuste nappusele.

| — | Pakkuda tugimeetmeid ja teavitustegevust, et hõlbustada täiendus- ja ümberõppe võimaluste kasutuselevõttu, sealhulgas aidata teha kindlaks asjakohased programmid ja rahaline toetus (nt koolitusvautšerid ja isiklikud õppekontod). |
| --- | --- |

—

Pakkuda tugimeetmeid ja teavitustegevust, et hõlbustada täiendus- ja ümberõppe võimaluste kasutuselevõttu, sealhulgas aidata teha kindlaks asjakohased programmid ja rahaline toetus (nt koolitusvautšerid ja isiklikud õppekontod).

| Näited asjakohastest ELi rahastatavatest projektidest | |
| --- | --- |

Näited asjakohastest ELi rahastatavatest projektidest

Image 11

Omnia oskuste keskus (45) (Soome), mida toetab ERASMUS+, pakub Espoos sisserändajatele teenuseid, et parandada nende kutseoskusi ja edendada tööhõivet. Muu hulgas korraldatakse koolitusi, juhendamist ja nõustamist ning pakutakse soome keele kursusi.

ESFi rahastatud projekt Bremen Integration Qualification (46) (Saksamaa) keskendub õppimisele juurdepääsule ja töövõimaluste loomisele 18–26aastaste sisserändajate jaoks, sealhulgas keeleõppe intensiivkursuste kaudu. Punase Risti hallatava projektiga toetatakse juba ka Ukraina sõja eest põgenevaid noori.

2.5.   Täiskasvanutele haridustee lõpetamiseks võimaluste pakkumine

Liikmesriigid võivad ajutist kaitset saavatele täiskasvanutele võimaldada juurdepääsu üldisele haridussüsteemile. See võib olla abiks inimestele, kes ei saanud oma formaalset algharidust lõpetada ja omandada keskharidust või kelle kõrghariduse omandamine tuli sissetungi tõttu katkestada, või inimestele, kellel ei olnud võimalust kõrghariduse omandamiseks. Nendest jõupingutustest saavad kasu mitte ainult asjaomased isikud, vaid ka EL ja lõpuks Ukraina.

| Komisjon kutsub liikmesriike üles, kui nad võtavad riiklikke meetmeid seoses täiskasvanute haridustee lõpuleviimisega, tegema järgmist.






  — | Pakkuda Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevatele täiskasvanutele võimalusi saada üldharidust, sealhulgas teise võimaluse hariduse kaudu. Need võimalused peaksid olema paindlikud ja sihipärased ning võtma arvesse ajutise kaitse saajate ja siseriikliku õiguse kohase piisava kaitse saajate vajadusi. Selleks kutsutakse liikmesriike üles tegema koostööd sidusrühmadega, sealhulgas kodanikuühiskonna ja kogukonnapõhiste organisatsioonidega, et toetada inimesi, kes selliseid võimalusi tõhusalt kasutavad. |
| --- | --- |

Image 12
  Komisjon kutsub liikmesriike üles, kui nad võtavad riiklikke meetmeid seoses täiskasvanute haridustee lõpuleviimisega, tegema järgmist.

—

Pakkuda Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevatele täiskasvanutele võimalusi saada üldharidust, sealhulgas teise võimaluse hariduse kaudu. Need võimalused peaksid olema paindlikud ja sihipärased ning võtma arvesse ajutise kaitse saajate ja siseriikliku õiguse kohase piisava kaitse saajate vajadusi. Selleks kutsutakse liikmesriike üles tegema koostööd sidusrühmadega, sealhulgas kodanikuühiskonna ja kogukonnapõhiste organisatsioonidega, et toetada inimesi, kes selliseid võimalusi tõhusalt kasutavad.

| — | Pakkuda võimalusi Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevatele täiskasvanutele, kes on huvitatud kõrgkoolidesse astumisest, et lõpetada juba alustatud õpingud või alustada uue õppekavaga. Selleks võivad liikmesriigid julgustada ja toetada kõrgkoole, et nad saaksid neid vastu võtta või lubada neil jätkata kaugõppimist, sealhulgas näiteks ELi ja Ukraina kõrgharidusasutuste vahelise koostöö edendamise kaudu – vajaduse korral ka selleks, et hõlbustada taasintegreerumist Ukraina süsteemi. |
| --- | --- |

—

Pakkuda võimalusi Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevatele täiskasvanutele, kes on huvitatud kõrgkoolidesse astumisest, et lõpetada juba alustatud õpingud või alustada uue õppekavaga. Selleks võivad liikmesriigid julgustada ja toetada kõrgkoole, et nad saaksid neid vastu võtta või lubada neil jätkata kaugõppimist, sealhulgas näiteks ELi ja Ukraina kõrgharidusasutuste vahelise koostöö edendamise kaudu – vajaduse korral ka selleks, et hõlbustada taasintegreerumist Ukraina süsteemi.

| — | Tagada juurdepääs taristule, näiteks eksamikeskustele ja IT-seadmetele, ning teha koostööd Ukraina ametiasutustega, et võimaldada põgenikel sooritada sisseastumiseksameid Ukraina kõrghariduse omandamiseks. |
| --- | --- |

—

Tagada juurdepääs taristule, näiteks eksamikeskustele ja IT-seadmetele, ning teha koostööd Ukraina ametiasutustega, et võimaldada põgenikel sooritada sisseastumiseksameid Ukraina kõrghariduse omandamiseks.

3.   TOETUS ELi FONDIDEST

Image 13
  Käesolevas teatises kirjeldatud meetmeid saab toetada mitmesuguste ELi fondide ja algatustega. Kehtivate määruste hiljutised muudatused on keskendunud programmitöö perioodi 2014–2020 kasutamata vahenditele, eelkõige Euroopa Sotsiaalfondile (ESF), Euroopa Regionaalarengu Fondile (ERF), Euroopa abifondile enim puudust kannatavate isikute jaoks (FEAD) ning Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondile (AMIF).

Algatuses „Ühtekuuluvusmeede pagulaste toetuseks Euroopas“ (CARE), millega muudeti fonde reguleerivaid määrusi, (47) on keskendutud liikmesriikidele suurema paindlikkuse andmisele ELi ühtekuuluvusfondide kiireks kasutuselevõtuks ilma nende reguleerimisala muutmata.

| CARE algatus

  CARE määrusega sisse viidud peamised muudatused on järgmised.






  — | Toetus Ukraina kriisiga seotud operatsioonidele alates 24. veebruarist 2022, ka taotluste puhul, mis on esitatud pärast seda kuupäeva. |
| --- | --- |

CARE algatus

CARE määrusega sisse viidud peamised muudatused on järgmised.

—

Toetus Ukraina kriisiga seotud operatsioonidele alates 24. veebruarist 2022, ka taotluste puhul, mis on esitatud pärast seda kuupäeva.

| — | Liikmesriigid võivad piiranguteta kasutada ESFi või ERFi, et toetada meetmeid, mis on rahastamiskõlblikud teisest fondist. Näiteks võib taristuprojektidele eraldatud ERFi vahendeid ümber jaotada ESFi tüüpi meetmete jaoks sotsiaalsele kaasatusele, hooldusele ja haridusele ning vastupidi, ESFi vahendeid saab kasutada Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevate pagulaste varustuse ja taristu rahastamiseks. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid võivad piiranguteta kasutada ESFi või ERFi, et toetada meetmeid, mis on rahastamiskõlblikud teisest fondist. Näiteks võib taristuprojektidele eraldatud ERFi vahendeid ümber jaotada ESFi tüüpi meetmete jaoks sotsiaalsele kaasatusele, hooldusele ja haridusele ning vastupidi, ESFi vahendeid saab kasutada Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevate pagulaste varustuse ja taristu rahastamiseks.

| — | Liikmesriikidele hüvitatakse 100 % kuni 30. juunini 2022 komisjonile deklareeritud kuludest (48). |
| --- | --- |

—

Liikmesriikidele hüvitatakse 100 % kuni 30. juunini 2022 komisjonile deklareeritud kuludest (48).

| — | Lisaks võivad liikmesriigid kavandada oma REACT-EU eraldisi (kokku kuni 10 miljardit eurot) kriisi lahendamiseks. |
| --- | --- |

—

Lisaks võivad liikmesriigid kavandada oma REACT-EU eraldisi (kokku kuni 10 miljardit eurot) kriisi lahendamiseks.

| — | Liikmesriigid said täiendavaid REACT-EU eelmakseid 3,5 miljardi euro ulatuses (eelkõige need liikmesriigid, kes võtsid vastu kõige rohkem Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevaid inimesi (49)). |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid said täiendavaid REACT-EU eelmakseid 3,5 miljardi euro ulatuses (eelkõige need liikmesriigid, kes võtsid vastu kõige rohkem Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevaid inimesi (49)).

| — | Liikmesriigid võivad kasutada uut ühikuhinda 40 eurot nädalas inimese kohta, mis aitab pakkuda kohest abi, lihtsustades samas kuludeklaratsioonide eeskirju (50). |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid võivad kasutada uut ühikuhinda 40 eurot nädalas inimese kohta, mis aitab pakkuda kohest abi, lihtsustades samas kuludeklaratsioonide eeskirju (50).

Image 14

6. aprillil vastu võetud määrusega (EL) 2022/585 (51) pikendatakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi rakendusperioodi ühe aasta võrra (kuni 2024. aasta juunini) ning vabastatakse 2014.–2020. aasta Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi vahendid, mis olid ette nähtud konkreetseteks meetmeteks.

Selleks et aidata liikmesriikidel kasutada maksimaalselt ära olemasolevaid rahastamisvõimalusi ja programmitöö korda, on komisjon koostanud soovitusliku loetelu ESFi, FEADi, ERFi, Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning välispiiride ja viisade rahastamisvahendi raames rahastamiskõlblikest meetmetest ning loonud küsimuste ja vastuste veebisaidi, (52) mis on peamiselt, kuid mitte ainult kättesaadav programmi haldavatele asutustele, et anda liikmesriikidele kiireid ja koordineeritud vastuseid.

ESF võib aidata rahastada enamikku eelmistes punktides esitatud meetmetest, sealhulgas juhendamine, karjäärinõustamine, oskuste täiendamine ja ümberõpe, tööle suunamine, õpipoisiõpe ja praktika, avalike tööturuasutuste toetamine ning diskrimineerimise vältimise ja teabe kättesaadavuse tagamise kord kõigile töötajatele. ESFist võib rahastada ka töötajaid, kes tegelevad Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevate inimestega kas piiril või mujal liikmesriigis, samuti nii laste kui ka täiskasvanute haridust ning juurdepääsu tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalteenustele.

Lisaks sellele võib ERFist toetada juurdepääsu üldistele mittesegregeeritud teenustele hariduse, tööhõive ja koolituse, eluaseme, tervishoiu ja sotsiaalhoolekande valdkonnas juurdepääsetava taristu arendamise (nt ehitamine/renoveerimine/laiendamine) ja sellega seotud varustuse kaudu. Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, välispiiride ja viisade rahastamisvahendi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi abil võib katta Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevate inimeste esmase vastuvõtu vajadused ning Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi puhul ka nende integreerimise vastuvõtvatesse riikidesse.

Lisaks oma põhiülesandele parandada pikas perspektiivis tööhõivevõimalusi, võib ESFist toetada erakorralisi meetmeid, nagu toit ja esmane materiaalne abi, majutus- või transpordikulud, tingimusel, et need on ühendatud individuaalse integratsioonikavaga abi andvas riigis. FEADi kohaldamisala on veelgi laiem ning seda saab kasutada esmase materiaalse abi, näiteks toidu, hügieenitoodete, imikutele ja lastele mõeldud esemete jms tarnimiseks saaja staatusest ja elukohast olenemata.

InvestEU rahalisi vahendeid, eelkõige oskuste ja hariduse garantii raames, saab kasutada ka selleks, et toetada inimesi nende oskuste parandamisel, või haridus- ja koolitusorganisatsioonide poolt, et laiendada oma teenuseid, samuti füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise ning põgenikke värbavate ja koolitavate ettevõtete toetamiseks. Lisaks saab tehnilise toe instrumendist (53) taotluse korral pakkuda liikmesriikidele tehnilist tuge, et hõlbustada juurdepääsu tööhõivele ja koolitusele, sotsiaalsele kaasatusele ja haridusele.

Programmi „Erasmus+“ rahastamisvõimalusi on kasutatud tänu programmisisesele paindlikkusele. Näiteks võivad Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevad õpetajad ja koolitajad saada rahalist toetust, et hõlbustada nende integreerumist ja aidata neil omandada ELi haridussüsteemis töötamiseks vajalikke oskusi. Kvalifitseeritud töötajaid võib ajutiselt saata piirkondadesse, kus majutatakse Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevaid inimesi. Õpilasi saavad kiiresti vastu võtta ka programmi „Erasmus+“ koostööprojektidesse kaasatud haridusasutused. Programmi „Erasmus+“ koostööprojektide rahalisi vahendeid saab kasutada paindlikult, et hõlbustada Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevate laste integreerimist.

Lisaks võib 2021.–2027. aasta ühtekuuluvusprogrammide ettevalmistamisel endiselt arvesse võtta kõiki vajadusi, mis on seotud Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevate inimeste toetamisega. Pärast vastuvõtmist kasutatakse neid programme ka selleks, et rahastada meetmeid, millega toetatakse Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevaid inimesi tööhõive, hariduse ja koolituse, sotsiaalse kaasatuse, eluaseme, tervishoiu ja sotsiaalhoolekande ning toidu ja esmase materiaalse abi valdkonnas (FEADi ühendamise tõttu ESF+ga) (54). Nende programmide raames tehtavad kulutused on rahastamiskõlblikud alates 1. jaanuarist 2021.

| Komisjon kutsub liikmesriike üles tegema järgmist.






  — | Kasutada parimal viisil ära olemasolevaid vahendeid kõigi meetmete jaoks, mille kohta on käesolevas teatises esitatud suunised. |
| --- | --- |

Image 15
  Komisjon kutsub liikmesriike üles tegema järgmist.

—

Kasutada parimal viisil ära olemasolevaid vahendeid kõigi meetmete jaoks, mille kohta on käesolevas teatises esitatud suunised.

| — | Koordineerida tegevust erinevate vastutavate asutuste, sealhulgas piirkondlike ja kohalike asutuste vahel, et tagada asjakohasus ja vastastikune täiendavus. |
| --- | --- |

—

Koordineerida tegevust erinevate vastutavate asutuste, sealhulgas piirkondlike ja kohalike asutuste vahel, et tagada asjakohasus ja vastastikune täiendavus.

| — | Koordineerida tegevust komisjoniga ja kasutada eespool nimetatud küsimuste ja vastuste veebilehte. |
| --- | --- |

—

Koordineerida tegevust komisjoniga ja kasutada eespool nimetatud küsimuste ja vastuste veebilehte.

4.   KOKKUVÕTE JA EDASISED SAMMUD

Image 16
  Liikmesriike kutsutakse üles jätkama jõupingutusi, et toetada Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevaid inimesi ning hõlbustada nende integreerimist tööturule kooskõlas käesolevas teatises esitatud suunistega ja muude seni ELi tasandil esitatud algatustega. Liikmesriike julgustatakse tegema koostööd asjaomaste sidusrühmadega, et tagada terviklik ja koordineeritud reageerimine, ning kasutama kogu kättesaadavat ELi tasandi toetust, sealhulgas rahastamist.

Komisjon on valmis jätkama koostööd riiklike ametiasutuste ja muude asjaomaste sidusrühmadega ning jätkab muutuvat olukorda silmas pidades suuniste andmist, sealhulgas solidaarsusplatvormi ja fondide küsimuste ja vastuste veebilehe kaudu. Samuti toetab komisjon jätkuvalt liikmesriikidevahelist vastastikust õppimist, kogub teavet liikmesriikide võetud meetmete kohta, (55) eelkõige selliste sihtotstarbeliste võrgustike kaudu nagu Euroopa avalike tööturuasutuste võrgustik ja kutseõppe nõuandekomitee, ning annab asjakohast teavet Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevatele inimestele spetsiaalse veebilehe (56) ja sotsiaalmeedia kaudu. Iga euro ja jõupingutus, mis täna kulutatakse Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenejate inimarengule, annab panuse ELi ja Ukraina tulevikku.

---

(1)  Kõige uuemad andmed, mis on saadud rändevaldkonna valmisoleku- ja kriisikava ELi võrgustikult.

(2)  ELT L 71, 4.3.2022, lk 1.

(3)  Nagu on sätestatud tegevussuunistes ja 23. märtsi teatises, nähakse nõukogu rakendusotsuse (EL) 2022/382 artikli 2 lõikega 1 ette, et lisaks Ukraina kodanikele tuleks anda ajutine kaitse ka Ukrainas rahvusvahelist kaitset saavatele kolmandate riikide kodanikele või kodakondsuseta isikutele ja nende pereliikmetele, kui nad elasid Ukrainas enne 24. veebruari 2022 või sel kuupäeval. Enne 24. veebruari või sel kuupäeval Ukrainas elavate kolmandate riikide kodanike suhtes, kellel on alaline elamisluba ja kes ei saa turvaliselt oma päritoluriiki tagasi pöörduda, kohaldavad liikmesriigid kas ajutist kaitset või siseriikliku õiguse kohast piisavat kaitset (nõukogu rakendusotsuse artikli 2 lõige 2). Liikmesriigid võivad anda ajutise kaitse ka muudele kolmandate riikide kodanikele, kes elasid seaduslikult Ukrainas ega saa päritoluriiki tagasi pöörduda (nõukogu rakendusotsuse artikli 2 lõige 3). Tegevussuuniste kohaselt kestab nõukogu rakendusotsusega kehtestatud ajutine kaitse üks aasta alates otsuse jõustumisest, st 4. märtsist 2022 kuni 4. märtsini 2023 kooskõlas direktiivi 2001/55/EÜ artikli 4 lõikega 1. Kui nõukogu ei võta selle ajavahemiku jooksul komisjoni ettepaneku põhjal vastu otsust ajutise kaitse lõpetamise kohta, pikendatakse seda automaatselt kuue kuu võrra, st kuni 4. septembrini 2023, ja seejärel veel kuue kuu võrra, st kuni 4. märtsini 2024.

(4)  Komisjoni Teatis — Tegevussuunised nõukogu rakendusotsuse (EL) 2022/382 (millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse) rakendamiseks (ELT C 126 I, 21.3.2022, lk 1.).

(5)  COM(2022) 131 final.

(6)  Komisjoni soovitus (EL) 2022/554, 5. aprill 2022, Venemaa sissetungi tõttu Ukrainast põgenevate inimeste kvalifikatsiooni tunnustamise kohta (EÜT L 107 I, 6.4.2022, lk 1).

(7)  Justiits- ja siseküsimuste nõukogu:10-punktiline kava (europa.eu)

(8)  Asutatud komisjoni poolt ajutise kaitse direktiivi artiklite 24–27 alusel.

(9)  Teadmiseks Ukraina sõjapõgenikele | Euroopa Komisjon (europa.eu)

(10)  Ukraina: algatuse „CARE“ lõplik vastuvõtmine | Euroopa Sotsiaalfond+ (europa.eu)

(11)  Nendes valdkondades on rakendamisel täiendavad meetmed – vt näiteks algatused 10-punktilise kava elluviimiseks, sealhulgas algatus „Safe Homes“; hariduse valdkonnas on komisjon koostanud poliitikasuunised Ukraina pagulaste haridusse kaasamise toetamiseks: kaalutlused, peamised põhimõtted ja tavad (schooleducationgateway.eu)

(12)  Euroopa sotsiaalõiguste sammas | Euroopa Komisjon (europa.eu)

(13)  COM(2020) 758 final.

(14)  Deklareerimata töö vastane Euroopa platvorm | Euroopa Tööjõuamet (europa.eu)

(15)  Selliseid projekte on rahastanud ka ESF, vt nt Integrazione migranti Progetto PIU’ SUPREME (lavoro.gov.it).

(16)  EURES (europa.eu) on Euroopa tööturuasutuste koostöövõrgustik, mille eesmärk on hõlbustada töötajate vaba liikumist. Vt eelkõige rubriik „Elamine ja töötamine“.

(17)  Euroopa integratsioonipartnerlus (europa.eu) hõlmab Euroopa Komisjoni ning viit sotsiaal- ja majanduspartnerite organisatsiooni (ETUC, Business Europe, SMEUnited, CEEP, Eurochambres). Alates partnerluse käivitamisest 2017. aastal on sotsiaal- ja majanduspartnerid rohkem kui 20 ELi riigis rakendanud tööturule integreerimise valdkonnas mitmesuguseid meetmeid. Euroopa Komisjon on kaasrahastanud mitmeid uuenduslikke projekte, et aidata pagulastel ja teistel rändajatel tööturule integreeruda. Komisjon teeb koostööd sotsiaal- ja majanduspartneritega, et tugevdada Euroopa integratsioonipartnerlust ja tõhustada Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja eest põgenevate inimeste tööturule integreerimist.

(18)  Oskuste pakt on ühine kaasamismudel oskuste arendamiseks Euroopas. Komisjon mobiliseerib pakti sidusrühmad, et pakkuda konkreetseid koolitus- ja tööhõivevõimalusi Venemaa sissetungi tõttu Ukrainast põgenevatele inimestele.

(19)  Skills-OVATE | CEDEFOP (europa.eu)

(20)  2021. aasta tööjõupuuduse ja -ülejäägi analüüs | Euroopa Tööjõuamet (europa.eu)

(21)  Koduleht | Parema ettevõtluspoliitika abivahend on Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni ning komisjoni välja töötatud veebipõhine vahend, mis on mõeldud poliitikakujundajatele ning teistele kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi huvitatud isikutele, kes soovivad uurida, kuidas saab avaliku poliitikaga toetada noori, naisi, rändajaid ja töötuid ettevõtete loomisel ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisel ning toetada sotsiaalsete ettevõtete arengut.

(22)  Programm „Erasmus noortele ettevõtjatele“ (erasmus-entrepreneurs.eu) aitab anda tulevastele Euroopa ettevõtjatele oskusi, mis on vajalikud väikeettevõtte asutamiseks ja/või edukaks juhtimiseks Euroopas.

(23)  Euroopa ettevõtlusvõrgustik (europa.eu) aitab ettevõtetel teha uuendusi ja kasvada rahvusvahelisel tasandil. See on maailma suurim väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) tugivõrgustik.

(24)  Vt näiteks Varajase hoiatamise teade – sõda Ukrainas: Ukrainast ELi saabuvad pagulased on inimkaubanduse raames toimuva ärakasutamise ohus | Europol (europa.eu)

(25)  COM(2021) 171 final

(26)  Uus inimkaubandusevastane plaan Ukraina sõja eest põgenevate inimeste kaitsmiseks (europa.eu)

(27)  Projektide näited on esitatud ESFi veebisaidil, ESF+ veebisaidil ja Euroopa integratsiooni veebisaidil. Kõige uuemad näited pagulaste ja rändajate integreerimise headest tavadest on kokku võetud 2021., 2020. ja 2019. aasta vastastikuse õppe konverentside lõpp- ja temaatilistes aruannetes.

(28)  Forwork

(29)  FAB

(30)  Labour-INT

(31)  Stark im Beruf

(32)  Mirjam

(33)  CIAO

(34)  Kutsekirjelduse koostamise vahend (europa.eu). See mitmekeelne vahend on mõeldud kolmandate riikide kodanikele abi pakkuvatele organisatsioonidele. Selle abil saab kaardistada kolmandate riikide kodanike oskusi, kvalifikatsioone ja töökogemusi ning nõustada neid personaalselt edaspidiste sammude osas, nt diplomite tunnustamise taotlemine, oskuste valideerimine, edaspidine väljaõpe või tööhõivetugiteenused.

(35)  Koduleht (europa.eu). ESCO on Euroopa mitmekeelne oskuste, kompetentside ja ametite klassifikaator. See toimib sõnastikuna, milles kirjeldatakse, määratakse kindlaks ja klassifitseeritakse ELi tööturu ning hariduse ja koolituse seisukohast olulised ametid ja oskused.

(36)  Koduleht | Europass on veebipõhiste vahendite kogum, mis võimaldab luua CVsid ja kaaskirju ning aitab kasutajatel leida ELis tööd ja kursusi.

(37)  Katseprojekti käivitamise etapid on esitatud komisjoni 27. aprilli 2022. aasta teatises „Oskustööliste ja andekate inimeste meelitamine ELi“ (COM(2022) 657 final).

(38)  Näiteks haridusministeerium, riiklik kvalifikatsiooniamet, riiklik kõrghariduse kvaliteedi tagamise amet, ENIC/NARIC keskus.

(39)  Haridus- ja tööalane teave ukrainlastele ja ELi riikidele | ETF (europa.eu)

(40)  ENIC/NARIC: ENIC/NARIC-võrgustikus (Euroopa regiooni akadeemilise tunnustamise infokeskuste ja ELi akadeemilise tunnustamise infokeskuste võrgustik) on töötatud välja programmi „Erasmus+“ Q-entry andmebaas, millest saab teavet kõrghariduse omandamiseks vajalike kvalifikatsioonide kohta liikmesriikides ja ELi mittekuuluvate riikides.

(41)  CVDC | Site de la validation des compétences (validationdescompetences.be)

(42)  Esialgsed tulemused: uuring Ukraina pagulaste integreerimise kohta kutseharidusse – tööhõive, sotsiaalküsimused ja sotsiaalne kaasatus – Euroopa Komisjon (europa.eu)

(43)  Nõukogu soovitus 15. märts 2018, kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe Euroopa raamistiku kohta (ELT C 153, 2.5.2018, lk 1).

(44)  Volinik Schmit külastab Rumeenias ESFi rahastatud projekte, mis toetavad Ukrainast pärit pagulasi | Euroopa Sotsiaalfond+ (europa.eu)

(45)  Toetus ja koolitus sisserändajatele Omnia oskuste keskuses | Omnia

(46)  Keeleõppe abil sisserändajatele tööturule pääsemise võimaluste loomine | Euroopa Sotsiaalfond+ (europa.eu)

(47)  Määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320) ning määrus (EL) nr 223/2014 Euroopa abifondi kohta enim puudust kannatavate isikute jaoks (ELT L 72, 12.3.2014, lk 1).

(48)  1. juulil 2021 algava ja 30. juunil 2022 lõppeva arvestusperioodi puhul.

(49)  Esialgset REACT-EU eelmakset suurendati 11 protsendilt 15 protsendini kõigi liikmesriikide puhul ning 45 protsendini kõige suurema surve all olevate liikmesriikide (HU, PL, RO, SK) ja suurima saabujate arvuga liikmesriikide puhul (23. märtsi seisuga üle 1 % elanikkonnast: AT, BG, CZ, EE, LT).

(50)  Ukraina: lihtsustada ja kiirendada liikmesriikide jaoks ühtekuuluvusfondide kasutamist pagulaste esmavajaduste rahuldamiseks | Euroopa Sotsiaalfond+ (europa.eu) See kehtib igaühe suhtes, kellele on ajutise kaitse direktiivi alusel antud ajutine kaitse, mida kasutatakse kuni 13 nädalat pärast nende saabumist.

(51)  Määrus (EL) 2022/585, millega muudetakse määrusi (EL) nr 514/2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted, (EL) nr 516/2014, millega luuakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond, ning (EL) 2021/1147, millega luuakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond.

(52)  See on poolavalik veebileht, mis on peamiselt, kuid mitte ainult kättesaadav programmi haldavatele asutustele.

(53)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/240, millega luuakse tehnilise toe instrument.

(54)  Komisjon avaldas „töövahendi ELi vahendite kasutamise kohta rändetaustaga inimeste integreerimiseks 2021.–2027. aasta programmitöö perioodil“, et edendada ERFi, ESF+ ning Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi täiendavat kasutamist rändetaustaga inimeste integreerimiseks.

(55)  Kasutades küsitlusi ja täiendavaid seiretegevusi, näiteks neid, mida teostavad Eurofound, Cedefop ja Euroopa Koolitusfond.

(56)  Teadmiseks Ukraina sõjapõgenikele | Euroopa Komisjon (europa.eu)

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA KESKPANK

| 16.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 233/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 233/14

---

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

24. märts 2022,

ettepaneku kohta muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013 seoses krediidiriski, krediidiväärtuse korrigeerimise riski, operatsiooniriski, tururiski ja minimaalse väljundmäära nõuetega

(CON/2022/11)

(2022/C 233/02)

Sissejuhatus ja õiguslik alus

20. ja 21. jaanuaril 2022 sai Euroopa Keskpank (EKP) vastavalt Euroopa Parlamendilt ja Euroopa Liidu Nõukogult taotlused avaldada arvamust ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses krediidiriski, krediidiväärtuse korrigeerimise riski, operatsiooniriski, tururiski ja minimaalse väljundmäära nõuetega (1) (edaspidi „kapitalinõuete määruse kavandatavad muudatused“).

EKP märgib, et kapitalinõuete määruse kavandatavad muudatused on tihedalt seotud teise ettepanekuga, mille kohta EKP sai konsulteerimistaotluse, nimelt ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2013/36/EL seoses järelevalvevolituste, sanktsioonide, kolmanda riigi ettevõtja filiaalide ning keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisriskidega ja millega muudetakse direktiivi 2014/59/EL (2) (edaspidi „kapitalinõuete direktiivi kavandatavad muudatused“).

EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikel 4 ja artikli 282 lõikel 5, kuna kapitalinõuete määruse kavandatavad muudatused sisaldavad sätteid, mis mõjutavad EKP ülesandeid seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvega kooskõlas aluslepingu artikli 127 lõikega 6 ning Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) panust finantssüsteemi stabiilsusega seotud poliitika tõrgeteta teostamisse, millele viidatakse aluslepingu artikli 127 lõikes 5. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

Üldised märkused

EKP toetab komisjoni ettepanekuid, millega rakendatakse ELis pooleli olevaid Basel III reforme (3), tugevdatakse ELi ühtset reeglistikku ja tõhustatakse krediidiasutuste usaldatavusraamistikku erinevates valdkondades.

EKP rõhutab, kui oluline on Basel III reformide rakendamine ELis lõpule viia ajakohaselt, täielikult ja nõuetekohaselt. Nende reformide eesmärk on kõrvaldada praeguse raamistiku peamised puudused, millele on tähelepanu juhitud nii Euroopa kui ka rahvusvaheliste asutuste varasemates analüüsides (sh Euroopa pankade osas), ning need on seetõttu olulised Euroopa pangandussektori usaldusväärsuse tagamiseks.

Puuduste kiireks kõrvaldamiseks on oluline Basel III reformid ellu viia ajakohaselt. Seetõttu kutsub EKP liidu seadusandlikke organeid üles viima õigusloomeprotsess lõpule kiiresti ja ilma põhjendamatult pika rakendamisperioodita. See on oluline selleks, et pangad suudaksid tulevaste kriisidega paremini toime tulla.

EKP peab oluliseks ka Basel III standardite täielikku rakendamist. Selles osas avaldab EKP komisjonile tunnustust, et ettepanek hõlmab kõiki Baseli pangajärelevalve komitee välja töötatud ning keskpankade presidentide ja järelevalveasutuste juhtide rühma 2017. aasta detsembris kokku lepitud elemente.

Samuti on EKP kindlalt pühendunud Basel III reformide nõuetekohasele rakendamisele. See on oluline nii finantsstabiilsuse kui ka ELi rahvusvahelise usaldusväärsuse seisukohast. Nende reformide järjepidev rakendamine näitab ELi pühendumust rahvusvahelisele finantskoostööle ning aitab seeläbi toetada globaalse finantssüsteemi toimimist ja usaldust ELi pankade vastu. Samuti on nõuetekohane rakendamine parim viis tagada pangandussüsteemi stabiilsus, samas kui kavandatavad kõrvalekaldumised ja erinevad rakendamise võimalused jätaksid pangandussektorisse piisavalt käsitlemata riske. Nagu allpool selgitatud on asjaomased riskid peamiselt seotud kinnisvaraga tagatud nõuete, reitinguta äriühingute krediidiriski, vastaspoole krediidiriski, omakapitalinõuete ja operatsiooniriski usaldatavusnõuetekohase käsitlusega.

Arvamuse järgmistes punktides on välja toodud üksikasjalikud seisukohad ettepaneku põhielementide ja riskide kohta, mis ei pruugi ole piisavalt käsitletud olukorras, kus EL otsustab Basel III standarditest kõrvale kalduda.

Samuti on oluline, et usaldatavusraamistik täidaks jätkuvalt oma eesmärki, kõrvaldades tuvastatud puudujäägid ja pidades sammu innovatsiooniga. EKP tervitab komisjoni pakutud abiettevõtja ja finantseerimisasutuse mõistete uusi määratlus, kuna need täpsustavad reguleerimisala piire. Samuti toetab EKP komisjonile antud volitust esitada aruanne uue ettepaneku kohta seoses krüptovarade usaldatavusnõuetekohase käsitlemisega.

EKP nõustub ettepaneku seletuskirjas väljendatud komisjoni seisukohaga, mille kohaselt ei ole pädevatele asutustele vaja anda täiendavaid järelevalvevolitusi, et kehtestada piirangud krediidiasutuste väljamaksetele erakorraliste tõsiste majandushäirete puhul. Samal ajal märgib EKP, et selliste majandus- ja finantsraskuste korral ei pruugi krediidiasutused olla valmis kasutama oma kapitalipuhvreid (4). Tulevikku vaadates on EKP seisukohal, et kapitalipuhvrite kasutamist pärssivate tegurite kõrvaldamist tuleks täiendavalt kaaluda.

1.   Minimaalse väljundmäära kehtestamine

| 1.1 | Minimaalne väljundmäär on Basel III reformide oluline osa. Selle eesmärk on vähendada riskiga kaalutud varade põhjendamatut varieeruvust krediidiasutustes ja investeerimisühingutes, tugevdades seeläbi võrdseid tingimusi ja usaldatavusraamistikku. EKP avaldab tugevat toetust asjaolule, et komisjon on minimaalse väljundmäära rakendamisel valinud nö ühe-vitsa meetodi, mille puhul pangad võivad oma riskiga kaalutud varasid mõõta ainult ühel viisil (5). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EKP märgib siiski, et ettepanek sisaldab ka olulist üleminekukorda, mis toob konkreetsetes valdkondades kaasa madalama riskikaalu kui Baseli standardites ette nähtud, nimelt i) madala varasema kahjumiga elamukinnisvaraga seotud nõuded, ii) nõuded reitinguta äriühingute vastu ja iii) tuletisinstrumentide riskipositsioonidega seotud vastaspoole krediidiriski kalibreerimine. EKP leiab, et need kõrvalekaldumised Basel III standarditest ei ole usaldatavusnõuete ja finantsstabiilsuse seisukohast õigustatud ning võivad jätta teatavad riskid käsitlemata. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Eelkõige elamukinnisvaraga seotud nõuete käsitlemine ülemineku ajal on mitmeti probleemne. Nii ESRNi (6) kui ka EKP (7) viimastest aruannetest nähtub, et selline üleminekukord nõrgendaks elamukinnisvaraga tagatud laenude puhul minimaalse väljundmäära kaitsemeedet, mis võib ohustada finantsstabiilsust. Mitmes ELi liikmesriigis on kasvanud kodumajapidamiste võlakoormus ja elamukinnisvara ülehindamine, mis suurendab haavatavusi keskpikas perspektiivis ning tekitab võlapõhise kinnisvaramulli ohtu. Sellises olukorras ei pruugi mõnede pankade omavahendid olla proportsioonis nende riskide realiseerumisest tuleneva võimaliku kahjumiga. Üleminekukord võib põhjustada ka edasist killustumist ELi pangandusturul, kui liikmesriigid kohaldavad krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes sarnaste riskide puhul erinevaid kapitalinõudeid. Neid kitsaskohti silmas pidades on EKP seisukohal, et elamukinnisvara sooduskohtlemist ei tohiks kohaldada. Kui asjaomane mehhanism kehtestatakse, peaks see olema rangelt ajutine ja piiratud ulatusega. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Lisaks väljendab EKP muret reitinguta äriühinguid käsitlevate üleminekusätete pärast. Baseli standardite kohaselt on laenud sellistele äriühingutele suurema riskikaaluga, mis näitab suuremat ebakindlust nende tegeliku riskitaseme osas. Riskikaalu vähendamine panga enda riskihinnangute põhjal nõrgendab minimaalse väljundmäära eesmärki, milleks on vältida riskide alahindamist krediidiasutuse või investeerimisühingu omamudelites, kuna krediidiasutus või investeerimisühing võib tugineda omaenda makseviivituse tõenäosuse hinnangule väiksema riskikaalu määramisel äriühingule. Komisjon on teinud ettepaneku kehtestada 65 % suuruse riskikaalu kohaldamisele tingimus, mille kohaselt ei tohi hinnanguline makseviivituse tõenäosus ühe aasta kohta ületada 0,5 %. EKP hinnangul on see liiga laiaulatuslik, kuna võib hõlmata kõrgema riskiprofiiliga äriühinguid. Kaasnevaid riske silmas pidades on EKP seisukohal, et sellist erandit ei peaks reitinguta äriühingutele kohaldama. Kui asjaomane mehhanism kehtestatakse, peaks see olema rangelt ajutine ja piiratud ulatusega. Lõpetuseks avaldab EKP täielikku toetust Euroopa äriühingute reitingute ulatuse suurendamisele keskpikas ja pikas perspektiivis, mis võib anda olulise lisapanuse kapitaliturgude liidu projekti. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EKP hoiatab tuletisinstrumentide riskipositsioonidega seotud vastaspoole krediidiriski käsitlemise mis tahes ajutise või alalise muutmise eest seoses minimaalse väljundmääraga. EKP väljendab muret seoses asjaoluga, et mis tahes muudatus vastaspoole krediidiriski mõõtmise standardmeetodi kalibreerimises võib jätta mõned usaldatavusriskid katmata ning põhjustada vastaspoole krediidiriski alahindamist. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Minimaalse väljundmäära kohaldamise taseme osas on komisjon teinud ettepaneku kohaldada seda kõrgeimal konsolideerimistasemel. Pangandusgruppides kaasneb sellega emaettevõtja ja tütarettevõtjate kõrgeimal konsolideerimistasemel tekkinud mõju ümberjaotamise mehhanism (8). See mehhanism võimaldab ELi pangandusgruppidel, kelle suhtes kohaldatakse minimaalset väljundmäära, jaotada grupisiseselt kapitali tõhusamalt kui individuaalsel tasandil, kajastades samas jätkuvalt grupi kohaloleku riski igas liikmesriigis. Minimaalse väljundmäära-põhiste nõuete kehtestamine liikmesriigi allkonsolideeritud tasandil võib siiski motiveerida pangandusgruppe oma tegevust ümber korraldama, et vähendada minimaalse väljundmäära mõju grupi üksikutele osadele viisil, mis võib olla vastuolus väljakujunenud organisatsioonilise struktuuri või usaldusväärse riskijuhtimisega. Lisaks külmutaks see rohkem kapitali kohalikul tasandil, mis oleks vastuolus eesmärgiga võimaldada kapitali vaba liikumist Euroopa pangandusgruppides, mis on omakorda finantsintegratsiooni oluline eeltingimus. Alternatiiv oleks kohaldada minimaalset väljundmäära nii ELi kõrgeimal konsolideeritud tasandil kui ka liikmesriigi allkonsolideeritud tasandil, ilma jaotusmehhanismita. See teeks pankade raamistiku komisjoni ettepanekuga võrreldes lihtsamaks ning tagaks igas liikmesriigis nõuetekohase kapitaliseerituse, kuigi seoks kapitali ka allkonsolideeritud tasandil. Teine võimalus on kohaldada minimaalset väljundmäära ainult kõrgeimal konsolideerimistasemel, millega kaasneks pankade ja pädevate asutuste kohustus tagada, et eraldiseisvate üksuste kapitaliseeritus on piisav (9). Selline lähenemisviis ei oleks mitte ainult lihtsam ja vähendaks Euroopa pangandussektori killustatust, vaid näitaks ühtlasi, et minimaalne väljundmäär on kalibreeritud viisil, mis vähendab riskiga kaalutud varade põhjendamatut varieeruvust pangandusgrupi tasandil, mitte iga üksuse tasandil. EKP eelistab just viimatinimetatud lähenemisviisi. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Lõpetuseks märgib EKP, et kapitalinõuete direktiivi ettepanek sisaldab sätteid minimaalse väljundmäära, järelevalvenõuete ja makrotasandi usaldatavusnõuete kapitalipuhvrite vastastikuse mõju kohta. Neid küsimusi käsitletakse eraldi arvamuses kapitalinõuete direktiivi kavandatavate muudatuste kohta (10). |
| --- | --- |

1.7

2.   Krediidiriski raamistik – standardmeetod

| 2.1 | EKP toetab krediidiriski suhtes uue standardmeetodi rakendamise ettepanekuid, kuna see muudab sisemudelitele mittetuginevad krediidiasutused ja investeerimisühingud vastupidavamaks ja riskitundlikumaks. EKP avaldab siiski muret seoses asjaoluga, et ettepanek sisaldab ka mitmeid uusi kõrvalekaldumisi Basel III standarditest, eelkõige seoses i) eriotstarbeliste laenunõuetega, ii) omakapitalinõuetega, iii) jaenõuetega ja iv) kinnisvaraga tagatud nõuete tagatise hindamise metoodikaga. Lisaks on sisse jäetud mõned varasemad kõrvalekaldumised (nt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) ja taristu osas), mida kaasseadusandjad peaksid uuesti hindama. EKP leiab, et need kõrvalekaldumised võivad vähendada uue standardmeetodi järjepidevust ja ohutust ning jätta teatavad riskid katmata. See omakorda võib jätta pangad ilma piisava kapitalita turusegmendi riskide realiseerumise korral. Täpsemalt kalibreeriti Basel III raamistik eriotstarbeliste laenunõuete riski kajastamiseks ning mis tahes muutused (näiteks uue kategooria loomine kõrge kvaliteediga objektide rahastamiseks või kõrge kvaliteediga projektide rahastamise kriteeriumide muutmine) võib jätta riskid katmata, eelkõige projektide tegevuseelses etapis, ning seeläbi vähendada pankade kaitset. Lisaks ei peaks standarditud riskikaalud põhinema pelgalt krediidiasutuse või investeerimisühingu hinnangul, ilma heakskiiduta selle kohta, kas objektide rahastamine vastab „kõrge kvaliteedi“ kriteeriumidele, sarnaselt sisereitingute meetodil põhinevale riskikaalu määramise meetodile. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Omakapitalinõuded on olemuslikult riskantsemad, sest need on juba määratluse kohaselt makseviivituse korral allutatud kõikidele muudele nõuetele. See põhimõte on kajastatud ka Basel III ettepanekutes, mille kohaselt tuleb omakapitalinõuete osas kohaldada kõrgemaid kapitalinõudeid. Seetõttu avaldab EKP muret mitmete kõrvalekaldumiste pärast sellest usaldusväärsest põhimõttest, kuna see võib tekitada pankadele nende bilansis suuremaid riske. Seda eelkõige i) omakapitalinõuete puhul sama grupi teiste üksuste vastu, sealhulgas sellised finantssektori ettevõtjates olevad osalused, mida pangad võivad omavahenditest mitte maha arvata, ii) krediidiasutuste ja investeerimisühingute kaitseskeemide puhul ning iii) kuue aastase või pikema tähtajaga pikaajaliste omakapitalinõuete puhul, mis mõjutavad ka riskikaalude piisavust konsolideeritud tasandil. See tähendaks mitte ainult seotust kehtivate väga madalate riskikaaludega, mis ei kajasta omakapitalinõuete olemuslikku riski, vaid ka pikendaks kahju katmise võime puudumist konsolideerimisgrupis. Lisaks on EKP seisukohal, et iv) õigusaktidega ette nähtavat madalamat omakapitalinõuete riskikaalu tuleks kohaldada juhul, kui sellega kaasneb Baseli investeerimispiirangute nõue (11), mida saab arvesse võtta ka nende õigusaktide põhjalikul hindamisel. Veelgi enam, v) üleminekusäte, mida kohaldatakse omakapitalinõuete suhtes sisereitingute meetodi alusel võimaldab saada põhjendamatut kasu, kuna pangad võivad kohaldada riskikaalusid, mis ei ole mitte ainult madalamad praegu kohaldatavatest riskikaaludest, vaid ajutiselt madalamad ka lõpuks nõutavatest riskikaaludest. Seepärast soovitab EKP vältida sellist ajutist erakorralist omavahendite nõuete langetamist omakapitalinõuete osas krediidiasutustes ja investeerimisühingutes, kellel on lubatud kasutada sisereitingute meetodit, allapoole tulevikus nõutavat taset (12). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EKP leiab, et jaenõuete madalama riskikaalu kohaldamisel peaks piirduma füüsiliste isikutega, kelle koguriskipositsioon on alla 1 miljoni euro, mille kindlaks määramisel tuleks arvesse võtta klientide võlgnevusi ja kasutamata krediidiliine. Samuti ei tohiks edasi lükata vajalikku omavahendite nõuete korrigeerimist tingimusteta katkestatavate krediidiliinide osas. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Komisjoni ettepanekus esitatakse ka mõned muudatused kinnisvara ümberhindlusmetoodikas, mis ei ole kooskõlas Baseli standarditega. EKP leiab, et kõik sellised ümberhindlused tuleks läbi viia usaldusväärsel alusel, et nõuetekohaselt kajastada muutusi kinnisvaratagatise hindamises. Statistiliste meetodite kasutamine kinnisvara hindamisel (kvalifitseeritud sõltumatu hindaja asemel) võib jätta eksliku mulje ohutusest. Selle tagajärjeks võib olla tegeliku väärtuse struktuurne ülehindamine mitte ainult konkreetsete kinnisvaraobjektide, vaid kogu ümberhindamisele kuuluva portfelli osas, mis omakorda vähendab pankade vastupanuvõimet kinnisvaraturu ülekuumenemisele. Vara väärtuse suurenemisel varasemate keskmiste väärtuste põhjal saavad pangad jätkuvalt tugineda kinnisvara väärtuse kasvule, mis ei pruugi olla jätkusuutlik. See on selgelt näha praeguses üha suureneva ülehindamise keskkonnas. Need muudatused suurendaksid üleminekumehhanismi soovimatut mõju madala riskiga hüpoteeklaenudele minimaalse väljundmäära kontekstis (nagu on märgitud punktis 1.3) ning võivad suurendada pankade haavatavust kinnisvaraturgudel. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Basel III raamistikuga on muudetud VKEde ja taristuinvesteeringute eripärade käsitlust, kohaldades eri krediidiasutuste ja investeerimisühingute andmete põhjal empiiriliselt kalibreeritud riskikaalusid. Seetõttu leiab EKP, et EL peaks järgima seda muudetud kalibreerimist. |
| --- | --- |

2.5

3.   Operatsioonirisk

| 3.1 | EKP toetab komisjoni otsust rakendada uut operatsiooniriski standardmeetodit kooskõlas Basel III raamistikuga, et suurendada omavahendite nõuete arvutamise võrreldavust ning muuta seda lihtsamaks. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EKP möönab, et Basel III raamistik võimaldab jätta operatsiooniriskide kapitalinõuete arvutamisel varasemad kahjud arvesse võtmata, kuid peab kahetsusväärseks, et komisjon ei ole otsustanud neid kahjusid arvestada. EKP hinnangul parandaks krediidiasutuse või investeerimisühingu varasemate kahjude arvesse võtmine kapitalinõuete riskitundlikkust ja kahjukatet, aitaks pöörata tähelepanu krediidiasutuste ja investeerimisühingute riskiprofiilide erinevustele sellistes tundlikes küsimustes nagu käitumisrisk, rahapesu või küberintsidendid, ning motiveeriks krediidiasutusi ja investeerimisühinguid oma operatsiooniriski juhtimist parandama. Seetõttu eelistaks EKP lahendust, mille puhul sisemine kahjukordaja määratakse kindlaks krediidiasutuse või investeerimisühingu varasemate kahjude põhjal ning võetakse kasutusele järk-järgult. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EKP märgib, et järelevalveasutused peavad juba praegu võtma järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise protsessi (SREP) raames riskiprofiili ja kapitalinõuete kindlaksmääramisel arvesse riskijuhtimise kvaliteeti, sealhulgas varasemaid kahjusid. Sellega seoses tuleks järelevalveasutustele kavandatava piiratud kohustuse, mille kohaselt peab vähemalt iga kolme aasta järel kontrollima krediidiasutuste ja investeerimisühingute varasemate kahjuandmete kogumise kvaliteeti, kasulikkust hinnata nende varasemate kahjude lõpliku kasutamise kontekstis, arvestades et andmete kvaliteet on vaid üks paljudest operatsiooniriski juhtimise põhikaalutlustest. |
| --- | --- |

3.3

4.   Tururisk

| 4.1 | Oma 8. novembri 2017. aasta arvamuses liidu krediidiasutuste ja investeerimisühingute kapitalinõuete raamistiku muudatuste kohta (13) (14) kutsus EKP üles kehtestama piisavalt pika rakendusperioodi Baseli standarditele kauplemisportfelli põhjalikust läbivaatamisest tuleneva tururiski kohta, võttes arvesse ka Baseli standardite täiendavaid muudatusi. Kuna rahvusvaheliselt kokkulepitud eeskirjad on nüüd lõplikult vormistatud, toetab EKP komisjoni ettepanekut muuta kehtiv aruandlusnõue omavahendite nõudeks. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EKP märgib, et ettepanek võimaldab komisjonil muuta kapitalinõuete kalibreerimist uue tururiski raamistiku alusel ning lükata selle raamistiku rakendamine kahe aasta võrra edasi. See võimaldab vähendada kapitalinõudeid ja kalduda seeläbi Basel III standarditest kõrvale. EKP pooldab kavandatavate volituste piiramist. EKP peab oluliseks, et asjaomaseid standardeid kohaldataks rahvusvahelisel tasandil järjepidevalt, ning kutsub üles neid rahvusvaheliselt kokkulepitud standardeid nõuetekohaselt rakendama 2025. aastaks. See on oluline, et pakkuda krediidiasutustele ja investeerimisühingutele selgust ning tagada ELi ühtse reeglistiku usaldusväärsus, vältides samal ajal negatiivset mõju krediidiasutuste ja investeerimisühingute sisemistele rakenduskavadele ning sisemudelite taotlemis- ja heakskiitmisprotsessile. llma et see mõjutaks eespool osutatut, võiks kaaluda komisjoni kohustust esitada 2025. aastal aruanne kauplemisportfelli põhjaliku läbivaatamise rakendamise kohta muudes jurisdiktsioonides, mis võiks olla aluseks liidu seadusandjatele võimalike järelmeetmete ettevalmistamisel, et tagada võrdsed tingimused kogu maailmas. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EKP toetab komisjoni ettepanekut aluspositsioonide arvessevõtmise meetodi puhul kohaldatava miinimumsageduse kohta, kui ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad kaasatakse sisemudelitesse. Samas tunneb EKP muret, et selline käsitlus võib jätta mõned riskid sisemudelist välja, ning soovitab seetõttu lisada eraldi nõude asjaomaste riskide kindlakstegemiseks, mõõtmiseks ja jälgimiseks juhul, kui ei kasutata igapäevast aluspositsioonide arvessevõtmise meetodit. |
| --- | --- |

4.3

5.   Krediidiväärtuse korrigeerimise risk

| 5.1 | EKP avaldab muret seoses asjaoluga, et komisjoni ettepanekus ei ole uuesti läbi vaadatud liidu kehtestatud erandeid, ning tuletab meelde, et Baseli pangajärelevalve komitee hindas need erandid eelmise regulatiivse järjepidevuse hindamise programmi raames 2014. aastal oluliseks mittevastavuseks (15). EKP leiab, et asjaomased kõrvalekaldumised ei ole usaldatavusnõuete seisukohast põhjendatud ning jätavad krediidiasutused ja investeerimisühingud avatuks riskidele, mis tulenevad tuletistehingutest väljajäetud vastaspooltega (16). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Samas tunnustab EKP komisjoni jõupingutusi ELi erandiga hõlmatud vastaspoolte krediidiväärtuse korrigeerimise avatud riskimaandusest tulenevate küsimuste käsitlemisel, lubades krediidiasutustel ja investeerimisühingutel vabatahtlikult kaasata need vastaspooled oma regulatiivsesse krediidiväärtuse korrigeerimisse (17) ja kehtestades uued aruandlusnõuded ELi erandiga hõlmatud vastaspooltele. Kuigi need aruandlusnõuded võivad aidata edendada krediidiasutuste ja investeerimisühingute riskijuhtimistavasid, ei aita need parandada usaldatavusnõuete täitmise olukorda ega tagada turudistsipliini. Viimase saavutamiseks tuleks rakendada avalikustamisnõue. Kui liidu seadusandlikud organid otsustavad kehtivad erandid säilitada, aitavad need ettepanekud mõnevõrra leevendada selliste erandite negatiivset mõju, kuigi ei vähenda oluliselt riske, mida need nõuded pankade bilansis kaasa toovad. |
| --- | --- |

5.2

6.   Sisereitingute meetod

| 6.1 | EKP toetab krediidiriski sisereitingute meetodi kavandatavaid muudatusi kooskõlas lõpliku Basel III paketiga (18), kuna need on vajalikud riskitundlikkuse säilitamiseks ning vähendavad märkimisväärselt riskiga kaalutud vara varieeruvust. EKP toetab ettepanekut mitte lubada i) täiustatud sisereitingute meetodi kasutamist suurettevõtete, krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning äriühingutena käsitatavate finantseerimisasutuste vastu olevate nõuete puhul ning ii) sisereitingute meetodi kasutamist omakapitalinõuete puhul. Samuti toetab EKP alammäärade rakendamist riskiparameetritele, mis tagab mudeli parameetrite minimaalse konservatiivsuse, vähendades samal ajal riskiga kaalutud vara põhjendamatut varieeruvust. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Lisaks toetab EKP täiendavaid selgitusi ja parandusi seoses makseviivituse tõenäosuse, makseviivitusest tingitud kahjumäära ja tehingute ümberhindamistegurite hindamisega. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Samas soovib EKP juhtida tähelepanu teatavatele vastuoludele, mis võivad takistada kavandatavate nõuete üldist nõuetekohast rakendamist. Eelkõige selleks, et vähendada väärtõlgendamise riski, soovitab EKP kavandatavates kapitalinõuete määruse artiklites täiendavalt ühtlustada mõisteid, mida kasutatakse äriühingutest võlgnike suuruse määratlemiseks (nt „käive“ ja „tulud“ (19)). |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Lisaks tuleb tagada kooskõla makseviivituse määratluse ning riskiparameetrite hindamise ja rakendamise vahel. Eelkõige seoses sisereitingute meetodi rakendamisega riskipositsiooni klassi tasandil, nagu on sätestatud muudetud artiklis 148, soovib EKP rõhutada, et jaenõuete puhul võimaldab see muudatus kasutada sisereitingute meetodit vähemalt ühe uue artikli 147 lõike 2 punkti d alapunktides i, ii, iii ja iv osutatud riskipositsiooni klassi puhul. Samas märgib EKP jaenõuete osas, et kehtiv artikli 178 lõige 1 lubab krediidiasutustel ja investeerimisühingutel kohaldada makseviivituse määratlust pigem konkreetse krediidilimiidi tasandil kui laenuvõtja kohustuste kogusumma suhtes. Sellega seoses soovitab EKP juhul, kui jaenõuete makseviivitus on määratletud võlgniku tasandil, piirata võimalust kasutada sisereitingute meetodit kas kõigi või mitte ühegi artikli 147 lõike 2 punkti d alapunktides i, ii, iii ja iv osutatud riskipositsiooni klassi puhul, ilma et see piiraks võimalust taotleda alalist osalist kasutamist artiklis 150 sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Täiendavalt leiab EKP makseviivituse tõenäosuse hinnangute uute nõuete osas, et reitingute määramise tähtaja täpsustamine, nagu on ette nähtud lõplikes Basel III standardites, tagaks riskide piisava eristamise, hoolimata ebasoodsatest majandustingimustest, ning suurendaks krediidiasutuste ja investeerimisühingute riskiga kaalutud varade võrreldavust. Lisaks sisaldab ettepanek teatavaid erinevusi jaenõuete makseviivituse tõenäosuse hinnangute nõuete ning äriühingute ja krediidiasutuste ja investeerimisühingute vastu olevate nõuete makseviivituse tõenäosuse hinnangute nõuete vahel, mis võib takistada nõuete korrektset tõlgendamist. Sellega seoses soovitab EKP täiendavalt ühtlustada nende riskipositsioonide liikidega seotud nõudeid. |
| --- | --- |

6.5

7.   III samba teabe avalikustamine ja aruandlus

| 7.1 | EKP toetab krediidiasutuste III samba teabe avalikustamiseks mõeldud uue, integreeritud, Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) hallatava keskuse loomist, et vähendada krediidiasutuste ja investeerimisühingute aruandluskoormust ja hõlbustada III samba teabe kasutamist kõikide sidusrühmade poolt. Järelevalveasutustel oleks kasu tsentraliseeritud teabe avalikustamise keskusest, kuna see hõlbustaks nende rolli III samba teabe kvaliteedi tagamisel. Samas märgib EKP, et ettepanekus kasutatakse väikeste ja mittekeerukate krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning suuremate krediidiasutuste ja investeerimisühingute kvantitatiivse teabe avalikustamise suhtes erinevaid lähenemisviise. Väikeste ja mittekeerukate krediidiasutuste ja investeerimisühingute puhul kasutab EBA järelevalvelist aruandlust, et koostada avaldatav kvantitatiivne teave eelnevalt kindlaks määratud kaardistuse alusel. Suuremate krediidiasutuste ja investeerimisühingute jaoks tuleks välja töötada uus avalikustamiskord, mis tooks kaasa andmepunktide topeltesitamise, kuna III samba andmenõuded kattuvad järelevalvelise aruandluse nõuetega. Seejärel saab EBA need uued vormid „elektrooniliselt“ ning peab need avaldama samal päeval. EKP leiab, et väikeste ja mittekeerukate krediidiasutuste ja investeerimisühingute kvantitatiivse teabe avalikustamise meetodit võiks kohaldada kõikide krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes, olenemata nende suurusest ja keerukusest, et vähendada kõikide krediidiasutuste ja investeerimisühingute aruandluskoormust. Samuti märgib EKP, et ajakava, mille jooksul peab EBA III samba teabe keskuses avaldama ei võimalda võrrelda järelevalvealast aruandlust ja III samba teabe avalikustamist, mis võib suurendada järelevalveasutuste töökoormust ning tekitada investoritele ja teistele III samba teabe kasutajatele segadust. Sama loogika kohaselt ei tohiks järjepidevuse tagamiseks muudetud artiklis 434a ette nähtud EBA-le uuesti esitamise poliitika piirduda avalikustamisega, vaid peaks hõlmama ka järelevalvelist aruandlust. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Lisaks ei saa kvalitatiivset ja teatavat kvantitatiivset teavet (20) järelevalvelisest aruandlusest eelnevalt kindlaks määratud kaardistuse alusel eristada. See puudutab nii väikeseid ja mittekeerukaid kui ka muid krediidiasutusi ja investeerimisühinguid. Seetõttu tuleks täpsustada asjaomase teabe EBA-le esitamise protsessi. EKP hinnangul võib EBA-l tekkida raskusi kvalitatiivse teabe koondamisel ja võrdlemisel, tulenevalt selle teabe struktureerimata olemusest. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | EKP märgib, et kapitalinõuete direktiivi kavandatavad muudatused näevad ette kapitalinõuete direktiivi artikli 106 muutmist, et anda pädevatele asutustele õigus nõuda muudelt kui väikestelt ja mittekeerukatelt krediidiasutustelt ja investeerimisühingutelt teabe esitamist EBA-le avaldamiseks EBA kesksel veebisaidil. Kapitalinõuete direktiivi muutmine oleks üleliigne, kui kapitalinõuete määruse teksti muudetakse punktis 7.1 kavandatavas suunas. |
| --- | --- |

7.3

8.   Keskkonna-, sotsiaalsed ja juhtimisriskid

| 8.1 | Keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisriskide parem integreerimine usaldatavusnõuete raamistikku on väga oluline pangandussektori vastupanuvõime suurendamiseks. EKP esitab põhjalikud märkused keskkonna-, sotsiaalseid ja juhtimisriske käsitlevate ettepanekute kohta oma arvamuses kapitalinõuete direktiivi kavandatavate muudatuste kohta (21). Konkreetsemalt kapitalinõuete määruse kavandatavate muudatuste osas toetab EKP komisjoni ettepanekut kehtestada keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisriskide ühtlustatud määratlused ning kavatsust viia määratlused kooskõlla määratlustega, mille EBA esitas oma aruandes krediidiasutuste ja investeerimisühingute keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisriskide juhtimise ja järelevalve kohta (22). Samas juhib EKP tähelepanu teatavatele lahknevustele kavandatavate määratluste sõnastuses, võrreldes EBA kasutatud sõnastusega. EBA määratlused on laiemad ning hõlmavad mis tahes negatiivset mõju, mitte ainult kahjusid. Seetõttu kajastavad need täpsemalt keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisriskide olemust, mis avaldub muu hulgas strateegilise ja maineriski kaudu. Need riskid võivad näiteks vähendada ärimahtu ning mõjutada krediidiasutuse või investeerimisühingu jätkusuutlikkust ja elujõulisust. Seetõttu teeb EKP ettepaneku täpsustada määratluste sõnastust, et tagada parem kooskõla EBA esitatud määratlustega. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | EKP toetab ettepanekut muuta artiklit 430, milles sätestatakse krediidiasutustele ja investeerimisühingutele nõue esitada keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisriskide teave pädevatele asutustele. Kuna keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisriskide kohta asjakohase kvalitatiivse ja kvantitatiivse teabe esitamine hõlbustab nende riskide järelevalvet, kutsub EKP liidu seadusandlikke organeid ja EBAd üles tagama kavandatava aruandlusnõude võimalikult kiire rakendamine. EKP märgib, et selle aruandluse suhtes kohaldatakse proportsionaalsuse põhimõtet, mis on sätestatud kapitalinõuete määruse kavandatavate muudatuste põhjenduses 40. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | EKP nõustub kapitalinõuete määruse kavandatavate muudatuste põhjendusega 40, mille kohaselt ei pruugi avatus keskkonna-, sotsiaalsetele ja juhtimisriskidele olla proportsionaalne krediidiasutuse või investeerimisühingu suuruse ja keerukusega. Seetõttu on hädavajalik, et turud ja järelevalveasutused saaksid piisavalt andmeid kõikidelt nimetatud riskidega kokku puutuvatelt üksustelt, sõltumata nende suurusest. Sellega seoses toetab EKP kindlalt ettepanekut kohaldada artiklis 449a ette nähtud keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisriskide avalikustamise nõudeid kõikide krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes. EKP toetab komisjoni ettepanekut kohandada avalikustamisnõuete sagedust ja üksikasjalikkust vastavalt krediidiasutuste ja investeerimisühingute suurusele ja keerukusele, et nõuetekohaselt järgida proportsionaalsuse põhimõtet. EKP hinnangul on oluline tagada piisav kooskõla krediidiasutuste ja investeerimisühingute keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisriskide avalikustamise nõuete ja muude avalikustamisega seotud algatuste (nt äriühingute kestlikkusaruandluse direktiiv), et need algatused tagaksid krediidiasutustele ja investeerimisühingutele paremad võimalused oma riskide adekvaatseks hindamiseks ja avalikustamiskohustuste täitmiseks. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | Samuti avaldab EKP tugevat toetust ettepanekule tuua varasemaks EBA tähtaeg aruande esitamiseks keskkonna- ja/või sotsiaalsetest teguritest tulenevate riskipositsioonide usaldatavusnõuete kohase käsitluse kohta vastavalt artiklile 501c. EKP toetab seda eesmärki igati ning leiab, et nimetatud aruande esitamine tugevdaks ELi rolli asjaomase valdkonna rahvusvahelises poliitilises arutelus.
  Teksti redaktsiooni ettepanekud, mille puhul EKP on soovitanud kapitalinõuete määruse kavandatavaid muudatusi muuta, on esitatud eraldi tehnilises töödokumendis koos selgitustega. Tehniline töödokument on avaldatud inglise keeles EUR-Lexis. |
| --- | --- |

8.4

Teksti redaktsiooni ettepanekud, mille puhul EKP on soovitanud kapitalinõuete määruse kavandatavaid muudatusi muuta, on esitatud eraldi tehnilises töödokumendis koos selgitustega. Tehniline töödokument on avaldatud inglise keeles EUR-Lexis.

Frankfurt Maini ääres, 24. märts 2022

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2021) 664 final.

1

(2)  COM(2021) 663 final.

2

(3)  Basel III reformid, mida nimetatakse ka Basel III standarditeks, on Baseli pangajärelevalve komitee vastu võetud standardid. Konsolideeritud standardid on avaldatud Rahvusvaheliste Arvelduste Panga veebilehel www.bis.org

3

(4)  Vt Euroopa Keskpanga arvamus CON/2020/16, 20. mai 2020, liidu usaldatavusraamistiku muutmise kohta COVID-19 pandeemiale reageerimiseks (ELT C 180, 29.5.2020, lk 4). Kõik EKP arvamused on avaldatud EUR-Lexis.

4

(5)  Vt täiendavat teavet selle lähenemisviisi (single stack) kohta riskipõhiste kapitalinõuete arvutamisel komisjoni küsimustes ja vastustes.

5

single stack

(6)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, Vulnerabilities in the residential real estate sectors of the EEA countries, veebruar 2022.

6

(7)  Euroopa Keskpank, Financial Stability Review, november 2021.

7

(8)  Vt komisjoni seletuskiri.

8

(9)  Kooskõlas Baseli põhimõtete SCO 10-ga.

9

(10)  Vt ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2013/36/EL seoses järelevalvevolituste, sanktsioonide, kolmanda riigi ettevõtja filiaalide ning keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimisriskidega, ja millega muudetakse direktiivi 2014/59/EL.

10

(11)  Vt Baseli põhimõtted, CRE 20.59.

11

(12)  Pankade juhitavate finantskonglomeraatide kapitalinõudeid mõjutavad ka punktide iii ja v sätted nn Taani kompromissi tõttu, mille kohaselt võivad pankade osalused samasse finantskonglomeraati kuuluvate kindlustusseltside emiteeritud kapitaliinstrumentides olla pigem riskiga kaalutud kui maha arvatud.

12

(13)  Vt SCO30.5, joonealune märkus 1.

13

(14)  Euroopa Keskpanga arvamus CON/2017/46, 8. november 2017, liidu krediidiasutuste ja investeerimisühingute kapitalinõuete raamistiku muudatuste kohta (ELT C 34, 31.1.2018, lk 5).

14

(15)  Baseli pangajärelevalve komitee (2014) Regulatory Consistency Assessment Programme (RCAP) - Assessment of Basel III regulations - European Union, avaldatud Rahvusvaheliste Arvelduste Panga veebilehel www.bis.org

15

(16)  Seda rõhutas ka Euroopa Pangandusjärelevalve (2019) dokumendis Policy advice on the Basel III reforms on credit valuation adjustment (CVA) and market risk, soovitus CVA2: krediidiväärtuse korrigeerimise erandid, lk 9, avaldatud EBA veebilehel www.eba.europa.eu

16

(17)  Vt komisjoni seletuskiri.

17

(18)  Vt eelkõige Basel III: Finalising post-crisis reforms (bis.org).

18

(19)  Näiteks artikli 142 lõike 1 punktis 5a on „suurettevõte“ määratlemisel kasutatud näitajat „käive“ (sales), samas kui uue artikli 5 lõikes 8 on „väike ja keskmise suurusega ettevõtja“ määratlemisel kasutatud näitajat „käive“ (turnover).

19

sales

turnover

(20)  Näiteks teabe avalikustamine keskkonna-, sotsiaalsete ja juhtimise kohta ning intressimäärariski kohta pangaportfellis.

20

(21)  Vt märkus 10 üleval.

21

(22)  Euroopa Pangandusjärelevalve (2021), EBA Report on management and supervision of ESG risks for credit institutions and investment firms (EBA/REP/2021/18), avaldatud EBA veebilehel www.eba.europa.eu

22

EBA Report on management and supervision of ESG risks for credit institutions and investment firms

---

| 16.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 233/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 233/22

---

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

11. aprill 2022,

seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb meetmeid, millega tagada küberturvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus, ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv (EL) 2016/1148

(CON/2022/14)

(2022/C 233/03)

Sissejuhatus ja õiguslik alus

16. detsembril 2020 esitas Euroopa Komisjon ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb meetmeid, millega tagada küberturvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus, ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv (EL) 2016/1148 (1) (edaspidi „kavandatav direktiiv“). 3. detsembril 2021 leppis Euroopa Liidu Nõukogu kavandatava direktiivi suhtes kokku üldises lähenemisviisis (2). Euroopa Keskpanga (EKP) arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõike 4 teisel lõigul, kuna kavandatav direktiiv sisaldab EKP pädevusse kuuluvaid sätteid, mis puudutavad eelkõige maksesüsteemide tõrgeteta toimimise edendamist, finantsturgude süsteemi stabiilsusega seotud pädevate asutuste poliitika sujuvale elluviimisele kaasaaitamist ning EKP ülesandeid seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvega vastavalt aluslepingu artikli 127 lõike 2 neljandale taandele, artikli 127 lõikele 5 ja artikli 127 lõikele 6. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

Üldised märkused

EKP toetab kindlalt kavandatava direktiivi eesmärki suurendada kübervastupidavusvõimet kõigis asjaomastes sektorites, vähendada ebaühtlust siseturul ning suurendada olukorrateadlikkust ja ühist valmisolekut ning reageerimissuutlikkust, tagades tõhusa koostöö liidus.

EKP mõistab, kui oluline on säilitada tugevad sidemed kavandatava direktiivi ja finantssektori vahel, mis peaks jääma võrgu- ja infosüsteemide ökosüsteemi osaks, et edendada info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaga (IKT) seotud riskide järjepidevat hindamist kogu liidus ning toetada tõhusat valdkondadevahelist teabevahetust ja koostööd küberohtude käsitlemisel. Selleks peaks pädevatel asutustel olema võimalik kavandatava Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (finantssektori digitaalse tegevuskerksuse kohta) (3) (edaspidi „DORA määrus“) alusel osaleda strateegilistes poliitilistes aruteludes ja võrgu- ja infoturbe koostöörühma tehnilises töös ning vahetada teavet ja teha täiendavat koostööd kavandatavas direktiivis (4) osutatud ühtsete kontaktpunktide ja riiklike küberturbe intsidentide lahendamise üksustega.

1.   Kavandatava direktiivi kohaldamisala

| 1.1 | EKP arusaama kohaselt käsitatakse DORA määrust finantssektori ettevõtjate puhul valdkondliku õigusaktina, millega kehtestatakse küberturvalisuse riskijuhtimise ja intsidentidest teatamise nõuded, mis on vähemalt samaväärsed kavandatavas direktiivis sätestatud nõuetega (5). Seetõttu ei kohaldata kavandatava direktiivi sätteid, mis on seotud küberturvalisuse riskijuhtimise, aruandluskohustuse, teabe jagamise ning järelevalve ja jõustamisega, ühegi DORA määrusega hõlmatud finantssektori ettevõtja suhtes (6). Nagu on selgitatud kavandatava direktiivi põhjendustes, tuleks kavandatava direktiivi sätete asemel kohaldada DORA määruse sätteid, mis on seotud IKT riskijuhtimise meetmetega, IKTga seotud intsidentide haldamise ja intsidentidest teatamisega, digitaalse tegevuskerksuse testimisega, teabevahetuskorraga ja kolmandate isikutega seotud IKT-riskidega (7). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Samuti märgib EKP, et nõukogu on oma üldises lähenemisviisis kavandatava direktiivi suhtes esitanud muudatusettepaneku jätta kavandatava direktiivi kohaldamisalast välja „üksused, kelle tegevus on seotud kohtusüsteemiga, parlamentide või keskpankadega“ (8). EKP arusaama kohaselt hõlmaks kavandatav muudatus kõiki Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) põhiülesandeid ja pädevusi, mis on sätestatud aluslepingu artikli 127 lõikes 2 ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri“) artiklis 3.1, nagu näiteks maksesüsteemide tõrgeteta toimimise edendamine. Sellisel juhul oleksid eurosüsteemile kuuluvad ja eurosüsteemi hallatavad finantsturutaristud, nt TARGET2 ja TARGET2-Securities, hõlmatud nõukogu ettepanekuga jätta keskpangad kavandatava direktiivi kohaldamisalast välja. |
| --- | --- |

1.2

2.   EKPSi ja eurosüsteemi järelevaatamispädevus

| 2.1 | Lisaks EKPSi peamisele eesmärgile säilitada hindade stabiilsus ning kooskõlas aluslepingu artikli 127 lõikega 2 on üks EKPSi kaudu täidetavatest põhiülesannetest edendada maksesüsteemide tõrgeteta toimimist (9). Selle põhiülesande täitmiseks võivad „EKP ja riikide keskpangad anda vahendeid ja EKP võib kehtestada eeskirju efektiivsete ja usaldatavate arveldus- ja maksesüsteemide tagamiseks liidu piires ja teiste riikidega“ (10). Oma järelevaatamisülesannete täitmise raames võttis EKP vastu Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 795/2014 (EKP/2014/28) (11) (edaspidi „süsteemselt oluliste maksesüsteemide määrus“), millega muudetakse CPSS-IOSCO finantsturutaristute põhimõtted (12) vahetult kohaldatavaks õiguseks. Süsteemselt oluliste maksesüsteemide määrusega sätestatakse nõuded nii riigi kui eraomandis olevatele suurmaksete süsteemidele ja süsteemselt olulistele jaemaksete süsteemidele. Süsteemselt oluliste maksesüsteemide määruse nõuded juba hõlmavad muu hulgas operatsiooniriski juhtimist ja küberkerksuse raamistiku loomist (13). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Lisaks süsteemselt olulistele maksesüsteemidele kuuluvad eurosüsteemi järelevaatamise alla ka süsteemselt mitteolulised maksesüsteemid, elektroonilised maksevahendid, -skeemid ja -kord ning muud taristud ja elutähtsate teenuste osutajaid, nagu on sätestatud eurosüsteemi järelevaatamispoliitika raamistikus (14). Maksesüsteemid ja muud eurosüsteemi järelevaatamise alla kuuluvad süsteemid ei ole kavandatava direktiiviga selgesõnaliselt hõlmatud (15). Arvestades, et kavandatav direktiiv on minimaalse ühtlustamise vahend (16), võivad liikmesriikide vastu võetud rakendusaktid lõpuks kattuda eurosüsteemi järelevaatamispädevusega. Selle vältimiseks tuleks kavandatava direktiivi põhjendustes selgesõnaliselt tunnustada asutamislepingust ja EKPSi põhikirjast tulenevat EKPSi pädevust ning süsteemselt oluliste maksesüsteemide määrusest ja üldisemalt eurosüsteemi järelevaatamispoliitika raamistikust tulenevat eurosüsteemi pädevust. |
| --- | --- |

2.2

3.   Kolmandate isikutega seotud IKT-risk, ulatuslike intsidentide ja kriiside ohjamine, teabe jagamine ja riiklik küberturvalisuse strateegia

3.1   Kolmandate isikutega seotud IKT-riski juhtimine

| 3.1.1 | Kavandatava direktiiviga antakse pädevatele asutustele täitmise tagamise volituste rakendamisel õigus anda siduvaid juhiseid või korraldusi, millega nõutakse, et kõnealused üksused kõrvaldaksid tuvastatud puudused või heastaksid kavandatavas direktiivis sätestatud kohustuste rikkumised (17). Samal ajal võib DORA määruse alusel määratud „juhtiv järelevalveasutus“ anda kriitilise tähtsusega kolmandast isikust IKT-teenuste osutajatele soovitusi võimalike süsteemsete riskide juhtimiseks, mis kaasnevad tegevuse edasiandmise ja kolmandast isikust IKT-teenuste osutajate kontsentratsiooniga (18). |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Arvestades asjaolu, et kavandatavas direktiivis käsitletud elutähtsa üksuse võib määrata ka kriitilise tähtsusega kolmandast isikust IKT-teenuste osutajaks DORA määruse alusel, soovib EKP rõhutada (19), et vastuoluliste soovituste ja siduvate juhiste andmist tuleb vältida. EKP toetab selles osas nõukogu üldist lähenemisviisi kavandatava direktiivi suhtes. Selle lähenemisviisi kohaselt peavad pädevad asutused teavitama DORA määruse alusel loodud järelevalvefoorumit järelevalve- ja täitmise tagamise volituste kasutamisest seoses elutähtsa üksusega, mis on DORA määruse kohaselt määratletud kui kriitilise tähtsusega kolmandast isikust IKT-teenuste osutaja (20). |
| --- | --- |

3.1.2

3.2   Ulatuslike intsidentide ja kriiside ohjamine

| 3.2.1 | Kavandatava direktiivi kohaselt (21) peavad liikmesriigid määrama ühe või mitu pädevat asutust, kes vastutavad ulatuslike intsidentide ja kriiside ohjamise eest. Nagu kavandatava direktiivi põhjendustes on selgitatud, tuleks ulatusliku intsidendina mõista intsidenti, millel on märkimisväärne mõju vähemalt kahele liikmesriigile või mille põhjustatud häired on niivõrd laialdased, et ühe liikmesriigi suutlikkusest nendega toimetulekuks ei piisa. Ulatuslikud intsidendid võivad muutuda täieulatuslikuks kriisiks, mis takistab siseturu nõuetekohast toimimist (22). |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Kui DORA määruse kohaselt määratud pädevad asutused vastutavad finantssektori ettevõtjatega seotud küberturbe intsidentide haldamise eest, on koostöö kavandatava direktiivi kohaselt loodud struktuuride ja ametiasutustega äärmiselt oluline, et tagada koordineeritud reageerimisvõime kogu liidus. Seetõttu toetaks EKP DORA määruse kohaselt määratud pädevate asutuste, sealhulgas EKP, osalemist Euroopa küberkriisiga tegelevate kontaktasutuste võrgustikus (EU-CyCLONe) (23) finantssektorit mõjutavate ulatuslike küberturbe intsidentide ja kriiside korral. |
| --- | --- |

3.2.2

3.3   Teabe jagamine

| 3.3.1 | Nagu eespool märgitud, toetab EKP kindlalt DORA määruse kohaselt määratud pädevate asutuste koostööd kavandatava direktiivi alusel loodavate struktuuride ja ametiasutustega. Eelkõige toetab ametiasutuste vaheline teabevahetus valdkondadeülese teadmuse omandamist, küberrünnakute ennetamist ja tõhusat ohjamist ning edendab IKTga seotud riskide järjepidevat hindamist kogu liidus. Siiski soovib EKP rõhutada, et teabevahetus peaks toimuma ainult juhul, kui on olemas selgelt määratletud klassifitseerimis- ja teabejagamise mehhanismid koos piisavate kaitsemeetmetega konfidentsiaalsuse tagamiseks (24). EKP toetab nõukogu üldist lähenemisviisi kavandatava direktiivi suhtes, milles tehakse ettepanek asjaomase teabe korrapäraseks vahetamiseks ametiasutuste vahel (25), koostöökorra kehtestamiseks, et määrata kindlaks teabevahetuse mehhanism (26), ning automaatseks ja otseseks intsidentidest teatamiseks (27). Sellega seoses tuleks tagada, et DORA määruse ametisaladuse sätete (28) või asjakohaste valdkondlike õigusaktide (29) kohaselt konfidentsiaalsena käsitletavat teavet saab vahetada kavandatavas direktiivis osutatud pädevate asutustega ainult juhul, kui selline teabevahetus on vajalik selleks, et pädevad asutused kohaldaksid kavandatava direktiivi sätteid (30). |
| --- | --- |

3.3.1

3.4   Riiklik küberturvalisuse strateegia

| 3.4.1 | Kavandatava direktiivi kohaselt peavad liikmesriigid võtma vastu riiklikud küberturvalisuse strateegiad, milles määratakse kindlaks strateegilised eesmärgid ning asjakohased poliitilised ja regulatiivsed meetmed, et saavutada ja säilitada kõrgel tasemel küberturvalisus (31). Nagu on selgitatud kavandatava direktiivi põhjendustes, peaksid liikmesriigid jätkuvalt hõlmama finantssektori oma küberturvalisuse strateegiatesse (32). Liikmesriigid peaksid oma riiklike küberturvalisuse strateegiate raames kujundama poliitikameetmed, mis käsitlevad küberturvalisust IKT-toodete ja IKT-teenuste tarneahelas, mida ettevõtjad kasutavad oma teenuste osutamiseks. Finantssektori puhul peaksid riiklikud küberturvalisuse strateegiad olema kooskõlas DORA määrusest tuleneva õigusraamistikuga. Sellega seoses leiab EKP, et on vaja täiendavalt selgitada, kuidas tagada riiklike küberturvalisuse strateegiate kooskõla valdkondlike õigusaktidega.
  Teksti redaktsiooni ettepanekud, mille puhul EKP on soovitanud kavandatavat direktiivi muuta, on esitatud eraldi tehnilises töödokumendis koos selgitustega. Tehniline töödokument on avaldatud inglise keeles EUR-Lexis. |
| --- | --- |

3.4.1

Teksti redaktsiooni ettepanekud, mille puhul EKP on soovitanud kavandatavat direktiivi muuta, on esitatud eraldi tehnilises töödokumendis koos selgitustega. Tehniline töödokument on avaldatud inglise keeles EUR-Lexis.

Frankfurt Maini ääres, 11. aprill 2022

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2020) 823 final.

1

(2)  Avaldatud nõukogu veebilehel www.consilium.europa.eu.

2

(3)  COM(2020) 595 final.

3

(4)  Vt Euroopa Keskpanga arvamus CON/2021/20, 4. juuni 2021, seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb finantssektori digitaalset tegevuskerksust (ELT C 343, 26.8.2021, lk 1), punkt 1.5.. Kõik EKP arvamused on avaldatud EUR-Lexis. DORA määruse artikli 17 lõige 5 ja artikkel 42; kavandatava direktiivi artikkel 11.

4

(5)  Kavandatava direktiivi artikli 2 lõige 6.

5

(6)  Kavandatava direktiivi põhjendus 13 ja artikli 2 lõige 6.

6

(7)  Kavandatava direktiivi põhjendus 13.

7

(8)  Kavandatavat direktiivi käsitleva nõukogu üldise lähenemisviisi artikli 2 lõike 3a esimese lõigu punkt b.

8

(9)  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõige 2, nagu on sätestatud ka EKPSi põhikirja artiklis 3.1.

9

(10)  EKPSi põhikirja artikkel 22.

10

(11)  Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 795/2014, 3. juuli 2014, süsteemselt oluliste maksesüsteemide järelevaatamise kohta (EKP/2014/28) (ELT L 217, 23.7.2014, lk 16).

11

(12)  Vt makse- ja arveldussüsteemide komitee (CPSS) ja Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni (IOSCO) tehnilise komitee finantsturutaristute põhimõtted, aprill 2012, avaldatud Rahvusvaheliste Arvelduste Panga veebilehel www.bis.org. Kohustus D näeb ette, et kõik CPSSi ja IOSCO liikmed peavad neid põhimõtteid kohaldama oma jurisdiktsioonis tegutsevate asjaomaste finantsturutaristute suhtes maksimaalses ulatuses, mis on nende jurisdiktsiooni õigusraamistikuga lubatud.

12

(13)  Määruse (EL) nr 795/2014 (EKP/2014/28) artikkel 15.

13

(14)  Eurosüsteemi järelevaatamispoliitika raamistik, läbivaadatud redaktsioon (juuli 2016), avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.

14

(15)  Kavandatava direktiivi artikkel 2 ning I ja II lisa.

15

(16)  Kavandatava direktiivi artikkel 3.

16

(17)  Vt kavandatava direktiivi artikli 29 lõike 4 punkt b.

17

(18)  DORA määruse artikkel 31.

18

(19)  Vt arvamuse CON/2021/20 punkt 1.2.

19

(20)  Kavandatavat direktiivi käsitleva nõukogu üldise lähenemisviisi artikli 29 lõige 10.

20

(21)  Kavandatava direktiivi artikli 7 lõige 1.

21

(22)  Kavandatava direktiivi põhjendus 27.

22

(23)  Kavandatava direktiivi artikkel 14.

23

(24)  Vt arvamuse CON/2021/20 punkt 1.5.

24

(25)  Kavandatavat direktiivi käsitleva nõukogu üldise lähenemisviisi artikli 11 lõige 5.

25

(26)  Kavandatavat direktiivi käsitleva nõukogu üldise lähenemisviisi põhjendus 23a.

26

(27)  Kavandatavat direktiivi käsitleva nõukogu üldise lähenemisviisi põhjendus 13.

27

(28)  DORA määruse artikkel 49.

28

(29)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiiv 2013/36/EL, 26. juuni 2013, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338), artiklid 53 kuni 62.

29

(30)  Kavandatava direktiivi artikli 2 lõige 5 ja artikli 11 lõige 4.

30

(31)  Kavandatava direktiivi artikkel 5.

31

(32)  Kavandatava direktiivi põhjendus 13.

32

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 16.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 233/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 233/26

---

NÕUKOGU OTSUS,

13 juuni 2022,

millega määratakse ametisse neli Euroopa Ravimiameti haldusnõukogu liiget

(2022/C 233/04)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse liidu kord inimtervishoius kasutatavate ravimite müügilubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet, (1) eriti selle artikli 65 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni poolt 27. jaanuaril 2022 nõukogule esitatud kandidaatide nimekirja,

võttes arvesse 24. mai 2022. aasta kirjas esitatud Euroopa Parlamendi seisukohti

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 726/2004 artikli 65 lõike 4 kohaselt lõpeb Euroopa Ravimiameti haldusnõukogu (edaspidi „haldusnõukogu“) praeguste liikmete ametiaeg 14. juunil 2022. Haldusnõukogu liikmed, kelle ametiaeg algab 15. juunil 2022, määratakse ametisse vastavalt määrusega (EÜ) nr 726/2004 kehtestatud ametisse määramise korrale. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 726/2004 artikli 65 lõike 4 kohaselt lõpeb Euroopa Ravimiameti haldusnõukogu (edaspidi „haldusnõukogu“) praeguste liikmete ametiaeg 14. juunil 2022. Haldusnõukogu liikmed, kelle ametiaeg algab 15. juunil 2022, määratakse ametisse vastavalt määrusega (EÜ) nr 726/2004 kehtestatud ametisse määramise korrale.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 726/2004 artikli 65 lõike 1 kohaselt kuuluvad haldusnõukogusse ka kaks patsiendiühingute esindajat, üks arstiühingute esindaja ja üks veterinaariühingute esindaja. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 726/2004 artikli 65 lõike 1 kohaselt kuuluvad haldusnõukogusse ka kaks patsiendiühingute esindajat, üks arstiühingute esindaja ja üks veterinaariühingute esindaja.

| (3) | Need liikmed määrab ametisse nõukogu, kes peab nõu Euroopa Parlamendiga komisjoni koostatud nimekirja alusel, milles on soovitatavalt rohkem nimesid kui täidetavaid kohti. Nende ametiaeg on kolm aastat ja seda võib pikendada. |
| --- | --- |

(3)

Need liikmed määrab ametisse nõukogu, kes peab nõu Euroopa Parlamendiga komisjoni koostatud nimekirja alusel, milles on soovitatavalt rohkem nimesid kui täidetavaid kohti. Nende ametiaeg on kolm aastat ja seda võib pikendada.

| (4) | Komisjon koostas kandidaatide nimekirja ja esitas selle nõukogule 27. jaanuaril 2022. Komisjoni esitatud nimekirja kantud kandidaadid on välja valitud pärast seda, kui on avaldatud osalemiskutse, lähtudes spetsialistide pädevusest, asjakohaste teadmiste ja kogemuste suurest ulatusest ning asjakohasest juhtimiskogemusest ja kogemusest inim- või veterinaarravimite valdkonnas. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon koostas kandidaatide nimekirja ja esitas selle nõukogule 27. jaanuaril 2022. Komisjoni esitatud nimekirja kantud kandidaadid on välja valitud pärast seda, kui on avaldatud osalemiskutse, lähtudes spetsialistide pädevusest, asjakohaste teadmiste ja kogemuste suurest ulatusest ning asjakohasest juhtimiskogemusest ja kogemusest inim- või veterinaarravimite valdkonnas.

| (5) | Komisjoni esitatud nimekiri on läbi vaadatud eesmärgiga määrata komisjoni esitatud dokumentide alusel ning Euroopa Parlamendi seisukohti silmas pidades ametisse neli haldusnõukogu liiget, kes esindavad kodanikuühiskonda. Nende liikmete käesoleva otsusega ametisse määramisega tagatakse ka, et haldusnõukogul on spetsialistide pädevuse kõrgeim tase ja asjakohaste teadmiste ja kogemuste suur ulatus ning et liikmed pärinevad liidu võimalikult eri liikmesriikidest, samuti on neil asjakohane juhtimiskogemus ja kogemus inim- või veterinaarravimite valdkonnas, |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni esitatud nimekiri on läbi vaadatud eesmärgiga määrata komisjoni esitatud dokumentide alusel ning Euroopa Parlamendi seisukohti silmas pidades ametisse neli haldusnõukogu liiget, kes esindavad kodanikuühiskonda. Nende liikmete käesoleva otsusega ametisse määramisega tagatakse ka, et haldusnõukogul on spetsialistide pädevuse kõrgeim tase ja asjakohaste teadmiste ja kogemuste suur ulatus ning et liikmed pärinevad liidu võimalikult eri liikmesriikidest, samuti on neil asjakohane juhtimiskogemus ja kogemus inim- või veterinaarravimite valdkonnas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Ravimiameti haldusnõukogu liikmeteks määratakse kolmeaastaseks ajavahemikuks alates 15. juunist 2022 järgmised isikud:

| PATSIENDIÜHINGUD | ARSTIÜHINGUD | VETERINAARIÜHINGUD |
| --- | --- | --- |
| Marco GRECO
  Virginie HIVERT | Denis LACOMBE | Despoina IATRIDOU |

PATSIENDIÜHINGUD

ARSTIÜHINGUD

VETERINAARIÜHINGUD

Marco GRECO

Virginie HIVERT

Denis LACOMBE

Despoina IATRIDOU

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 13 juuni 2022

Nõukogu nimel

eesistuja

M. FESNEAU

---

(1)  ELT L 136, 30.4.2004, lk 1.

1

---

Euroopa Komisjon

| 16.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 233/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 233/28

---

Euro vahetuskurss (1)

15. juuni 2022

(2022/C 233/05)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0431 |
| JPY | Jaapani jeen | 140,49 |
| DKK | Taani kroon | 7,4392 |
| GBP | Inglise nael | 0,86328 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,6278 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0435 |
| ISK | Islandi kroon | 137,50 |
| NOK | Norra kroon | 10,3868 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,703 |
| HUF | Ungari forint | 397,96 |
| PLN | Poola zlott | 4,6690 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9427 |
| TRY | Türgi liir | 18,0465 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5051 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3498 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,1883 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6706 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4519 |
| KRW | Korea vonn | 1 346,86 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,7111 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,0013 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5245 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 361,97 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6037 |
| PHP | Filipiini peeso | 55,627 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 36,529 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,3164 |
| MXN | Mehhiko peeso | 21,4763 |
| INR | India ruupia | 81,5142 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0431

JPY

Jaapani jeen

140,49

DKK

Taani kroon

7,4392

GBP

Inglise nael

0,86328

SEK

Rootsi kroon

10,6278

CHF

Šveitsi frank

1,0435

ISK

Islandi kroon

137,50

NOK

Norra kroon

10,3868

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,703

HUF

Ungari forint

397,96

PLN

Poola zlott

4,6690

RON

Rumeenia leu

4,9427

TRY

Türgi liir

18,0465

AUD

Austraalia dollar

1,5051

CAD

Kanada dollar

1,3498

HKD

Hongkongi dollar

8,1883

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6706

SGD

Singapuri dollar

1,4519

KRW

Korea vonn

1 346,86

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,7111

CNY

Hiina jüaan

7,0013

HRK

Horvaatia kuna

7,5245

IDR

Indoneesia ruupia

15 361,97

MYR

Malaisia ringit

4,6037

PHP

Filipiini peeso

55,627

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

36,529

BRL

Brasiilia reaal

5,3164

MXN

Mehhiko peeso

21,4763

INR

India ruupia

81,5142

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 16.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 233/29 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 233/29

---

Kokkuvõte Euroopa Komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH) XIV lisas

(Avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 (1)
  artikli 64 lõikele 9)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 233/06)

Loa andmise otsus

| Otsuse viide (2) | Otsuse kuupäev | Aine nimetus | Loa hoidja | Loa number | Lubatud kasutus | Läbivaatamisperioodi lõppkuupäev | Otsuse põhjendused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2022) 3678 | 9. juuni 2022 | Kroomtrioksiid
  EÜ nr 215-607-8, CASi nr 1333-82-0
  Naatriumdikromaat
  EÜ nr 234-190-3, CASi nr 7789-12-0, 10588-01-9 | Tata Steel IJmuiden B.V., Wenckebachstraat 1, 1951 JZ Velsen-Noord, Madalmaad | REACH/22/24/0 | Kroomtrioksiidi kasutamine galvaanitud tinaplaadi passiveerimiseks | 31. detsember 2027 | Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 60 lõike 4 kohaselt kaalub sotsiaal-majanduslik kasu üles aine kasutamisest inimeste tervisele tulenevad riskid ning puuduvad sobivad alternatiivsed ained või tehnoloogiad. |
| REACH/22/24/1 | Naatriumdikromaadi kasutamine galvaanitud tinaplaadi passiveerimiseks |

Otsuse viide (2)

Otsuse kuupäev

Aine nimetus

Loa hoidja

Loa number

Lubatud kasutus

Läbivaatamisperioodi lõppkuupäev

Otsuse põhjendused

C(2022) 3678

9. juuni 2022

Kroomtrioksiid

EÜ nr 215-607-8, CASi nr 1333-82-0

Naatriumdikromaat

EÜ nr 234-190-3, CASi nr 7789-12-0, 10588-01-9

Tata Steel IJmuiden B.V., Wenckebachstraat 1, 1951 JZ Velsen-Noord, Madalmaad

REACH/22/24/0

Kroomtrioksiidi kasutamine galvaanitud tinaplaadi passiveerimiseks

31. detsember 2027

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 60 lõike 4 kohaselt kaalub sotsiaal-majanduslik kasu üles aine kasutamisest inimeste tervisele tulenevad riskid ning puuduvad sobivad alternatiivsed ained või tehnoloogiad.

REACH/22/24/1

Naatriumdikromaadi kasutamine galvaanitud tinaplaadi passiveerimiseks

---

(1)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

(2)  Otsus on kättesaadav Euroopa Komisjoni veebisaidil aadressil: Authorisation (europa.eu).

---

| 16.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 233/30 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 233/30

---

Kokkuvõte Euroopa Komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH) XIV lisas

(Avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 (1)
  artikli 64 lõikele 9)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 233/07)

Loa andmise otsus

| Otsuse viide (2) | Otsuse kuupäev | Aine nimetus | Loa hoidja | Loa number | Lubatud kasutus | Läbivaatamisperioodi lõppkuupäev | Otsuse põhjendused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2022) 3685 | 9. juuni 2022 | Kroomtrioksiid
  EÜ nr 215-607-8, CASi nr 1333-82-0 | Safran Aircraft Engines, 2, boulevard du Général-Martial-Valin, 75724 Paris Cedex 15, Prantsusmaa | REACH/22/25/0 | Kroomtrioksiidipõhiste segude tööstuslik kasutamine sõjaväelennukite mootorite originaalvaruosade, kaasa arvatud selliste ohutuste seisukohast oluliste osade pinnatöötluseks, mille rike ohustab lennukõlblikkust | 31. detsember 2029 | Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 60 lõike 4 kohaselt kaalub sotsiaal-majanduslik kasu üles aine kasutamisest inimeste tervisele tulenevad riskid ning puuduvad sobivad alternatiivsed ained või tehnoloogiad. |

Otsuse viide (2)

Otsuse kuupäev

Aine nimetus

Loa hoidja

Loa number

Lubatud kasutus

Läbivaatamisperioodi lõppkuupäev

Otsuse põhjendused

C(2022) 3685

9. juuni 2022

Kroomtrioksiid

EÜ nr 215-607-8, CASi nr 1333-82-0

Safran Aircraft Engines, 2, boulevard du Général-Martial-Valin, 75724 Paris Cedex 15, Prantsusmaa

REACH/22/25/0

Kroomtrioksiidipõhiste segude tööstuslik kasutamine sõjaväelennukite mootorite originaalvaruosade, kaasa arvatud selliste ohutuste seisukohast oluliste osade pinnatöötluseks, mille rike ohustab lennukõlblikkust

31. detsember 2029

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 60 lõike 4 kohaselt kaalub sotsiaal-majanduslik kasu üles aine kasutamisest inimeste tervisele tulenevad riskid ning puuduvad sobivad alternatiivsed ained või tehnoloogiad.

---

(1)  ELT L 396, 30.12.2006 , lk 1.

(2)  Otsus on kättesaadav Euroopa Komisjoni veebisaidil aadressil: Authorisation (europa.eu).

---

| 16.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 233/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 233/31

---

Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused

(2022/C 233/08)

Vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (1) artikli 9 lõike 1 punktile a muudetakse Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavaid märkusi (2) järgmiselt.

Leheküljele 405 lisatakse järgmine selgitav märkus:

„9405 31 00

ja Jõulupuude valgusketid

9405 39 00

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad valgusketid, milliseid kasutatakse jõulupuudel.

Nende toodete objektiivsed omadused, nagu keti pikkus, tulede liik, lampide vahekaugus, lambipirnide kuju (standardne või seos jõuluajaga), lihtne käsitsemine jõulupuule riputamiseks, näitavad, et need tooted on kavandatud peamiselt jõulupuu kaunistamiseks valgustusega.

Lambipirnid, millel on seos jõuludega, võivad olla lumehelveste, tähtede, jääpurikate või muude talvesümbolite kujuga; pikaajalistel traditsioonidel põhinev seos ei ole vajalik.

Näited toodetest, mis klassifitseeritakse alamrubriikidesse 9405 31 00 ja 9405 39 00 kui „jõulupuude valgusketid“:

| | |
| --- | --- |
| Valgusvõrk, mis koosneb tumerohelistest elektrijuhtmetest koos 160 läbipaistva minihõõglambiga (1,5 V/0,5 W), mis on kokku ühendatud võrguks mõõtmetega 320 × 150 cm. Võrgu suurus võimaldab selle hõlpsasti jõulupuule laotada. Juhtmete värvus ja 19 × 19 cm võrgusilmad tagavad selle, et võrgu vedamisel üle okste tippude ei ole juhtmeid ega lampe näha, kui lambid põlevad, kuid tuled säravad läbi okste ja mõjuvad ühtlaselt dekoratiivsena. | 55 m pikkune valguskett, mis koosneb elektrijuhtmest koos 240 minihõõglambiga (2,5 V/0,25 W). Lampide vahekaugus on 21 cm. Valguskett on sobiv nii sise- kui ka väliskasutuseks. |

Image 17

Image 18

Valgusvõrk, mis koosneb tumerohelistest elektrijuhtmetest koos 160 läbipaistva minihõõglambiga (1,5 V/0,5 W), mis on kokku ühendatud võrguks mõõtmetega 320 × 150 cm. Võrgu suurus võimaldab selle hõlpsasti jõulupuule laotada. Juhtmete värvus ja 19 × 19 cm võrgusilmad tagavad selle, et võrgu vedamisel üle okste tippude ei ole juhtmeid ega lampe näha, kui lambid põlevad, kuid tuled säravad läbi okste ja mõjuvad ühtlaselt dekoratiivsena.

55 m pikkune valguskett, mis koosneb elektrijuhtmest koos 240 minihõõglambiga (2,5 V/0,25 W). Lampide vahekaugus on 21 cm. Valguskett on sobiv nii sise- kui ka väliskasutuseks.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu valgusketid, mis ei ole kavandatud eelkõige jõulupuu kaunistamiseks ning on ette nähtud kasutamiseks mitmesugustel dekoratiivsetel eesmärkidel kogu aasta vältel, näiteks majade, rõdude, pulmapidude toimumiskohtade, aedade või väiksemate esemete, nagu pärgade, lillepottide või laudade kaunistamiseks.

Sellesse alamrubriiki ei kuulu ka näiteks kõrvitsate või südametena disainitud lampidega valgusketid, sest sellistel lampidel ei ole jõuludega mingit seost.

Näited toodetest, mis klassifitseeritakse alamrubriiki 9405 4x kui „Muud elektrivalgustid ja -valgustusseadeldised“:

| | |
| --- | --- |
| LED-kardinatuled rippvaniku kujul (saadaval eri pikkusega), mis koosnevad kahest isoleeritud elektrijuhtmest, mille küljest ripuvad umbes iga 15 cm tagant eri pikkusega (30–70 cm) harujuhtmed. Harujuhtmetel on kokku umbes 200 LED-valgusallikat. Rippvaniku juurde kuulub ühendusjuhe ja trafo. | Aku- või patareitoitel LED-mikrovalguskett, kogupikkusega 240 cm, mis koosneb metalltraadist ja 40 valgusallikast 5 cm vahedega. |

Image 19

Image 20

LED-kardinatuled rippvaniku kujul (saadaval eri pikkusega), mis koosnevad kahest isoleeritud elektrijuhtmest, mille küljest ripuvad umbes iga 15 cm tagant eri pikkusega (30–70 cm) harujuhtmed. Harujuhtmetel on kokku umbes 200 LED-valgusallikat. Rippvaniku juurde kuulub ühendusjuhe ja trafo.

Aku- või patareitoitel LED-mikrovalguskett, kogupikkusega 240 cm, mis koosneb metalltraadist ja 40 valgusallikast 5 cm vahedega.

| |
| --- |
| LED-mikrovalguskett, kogupikkusega 860 cm (millest 500 cm on ühendusjuhe), mis koosneb metalltraadist ja 360 valgusallikast 1 cm vahedega. Valgusketi juurde kuulub trafo.“ |

Image 21

LED-mikrovalguskett, kogupikkusega 860 cm (millest 500 cm on ühendusjuhe), mis koosneb metalltraadist ja 360 valgusallikast 1 cm vahedega. Valgusketi juurde kuulub trafo.“

---

(1)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

1

(2)  ELT C 119, 29.3.2019, lk 1.

2

---

| 16.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 233/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 233/33

---

Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused

(2022/C 233/09)

Vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (1) artikli 9 lõike 1 punktile a muudetakse Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavaid märkusi (2) järgmiselt.

Leheküljele 394 lisatakse järgmine selgitav märkus:

| „9113 | Kellarihmad, -võrud ja -ketid, nende osad

  Sellesse rubriiki kuuluvad igat liiki kellarihmad, -võrud ja -ketid, mida kasutatakse igat liiki kellade kinnitamiseks randmele (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 9113). Siia kuuluvad rihmad, võrud ja ketid, mis on ette nähtud:






  — | rubriikidesse 9101 ja 9102 kuuluvatele käekelladele ja nn nutikelladele ning |
| --- | --- | --- |

„9113

Sellesse rubriiki kuuluvad igat liiki kellarihmad, -võrud ja -ketid, mida kasutatakse igat liiki kellade kinnitamiseks randmele (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 9113). Siia kuuluvad rihmad, võrud ja ketid, mis on ette nähtud:

—

rubriikidesse 9101 ja 9102 kuuluvatele käekelladele ja nn nutikelladele ning

| — | rubriiki 8517 kuuluvatele nn nutikelladele (sealhulgas rihmad, võrud ja ketid, millel on spetsiaalsed adapterid või omandiõigusega kaitstud kinnitusdetailid, mis on ette nähtud vaid konkreetse nutikella kinnitamiseks). |
| --- | --- |

—

rubriiki 8517 kuuluvatele nn nutikelladele (sealhulgas rihmad, võrud ja ketid, millel on spetsiaalsed adapterid või omandiõigusega kaitstud kinnitusdetailid, mis on ette nähtud vaid konkreetse nutikella kinnitamiseks).

Klassifitseerimine alamrubriigi tasandil määratakse kindlaks nende koostismaterjali põhjal. Eri materjalidest koosnevad rihmad, võrud ja ketid klassifitseeritakse vastavalt koostismaterjalile, mis annab neile põhiomadused üldreegli 3 b tähenduses.“

Leheküljele 352 lisatakse järgmine selgitav märkus:

Leheküljele 352 lisatakse järgmine selgitav märkus:

| „8517 79 00 | Muu

  Sellesse alamrubriiki ei kuulu eraldi tollile esitatavad rihmad, võrud ja ketid, mida kasutatakse rubriigi 8517 nn nutikellade kinnitamiseks randmele (rubriik 9113). Isegi, kui neil on spetsiaalsed adapterid või omandiõigusega kaitstud kinnitusdetailid, mis on ette nähtud vaid konkreetse nn nutikella kinnitamiseks, klassifitseeritakse need rihmad, võrud, ketid rubriiki 9113.“
  Vaata ka alamrubriigi 9113 selgitavad märkused.“ |
| --- | --- |

„8517 79 00

Sellesse alamrubriiki ei kuulu eraldi tollile esitatavad rihmad, võrud ja ketid, mida kasutatakse rubriigi 8517 nn nutikellade kinnitamiseks randmele (rubriik 9113). Isegi, kui neil on spetsiaalsed adapterid või omandiõigusega kaitstud kinnitusdetailid, mis on ette nähtud vaid konkreetse nn nutikella kinnitamiseks, klassifitseeritakse need rihmad, võrud, ketid rubriiki 9113.“

Vaata ka alamrubriigi 9113 selgitavad märkused.“

---

(1)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

1

(2)  ELT C 119, 29.3.2019, lk 1.

2

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 16.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 233/34 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 233/34

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/24/EÜ (krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta) artikli 13 kohane teatis Sberbank Europe AG (likvideerimisel olev Austria krediidiasutus) lõpetamise ja seejärel likvideerimise kohta

(2022/C 233/10)

NÕUDE ESITAMISE KUTSE. KEHTESTATUD ON TÄHTAJAD

21. aprilli 2022. aasta üldkoosolekul otsustati aktsiaseltsiseaduse (Aktiengesetz – AktG) § 203 lg 1 p 2 kohaselt lõpetada Sberbank Europe AG, mille registrijärgne asukoht on Viinis ja juriidiline aadress on 1010 Viin, Schwarzenbergplatz 3, ja mis on kantud Austria Vabariigi äriühingute registrisse FN 161285 all. Krediidiasutus, millel on Saksamaal filiaal, tuntud ka kui „Sberbank Direct“, on likvideerimisel (Austria õiguse kohane likvideerimine).

Senised juhatuse liikmed Sonja Sarközi, Pavel Barchugov, Alexander Witte ja Aleksei Mikhailov jätkavad, kuid nüüdsest likvideerijana.

Äriühingu võlausaldajatel palutakse likvideerijatele Sonja Sarközi, Pavel Barchugov, Alexander Witte ja Aleksei Mikhailov endast teada anda, kõigi puhul aadressil 1010 Viin, Schwarzenbergplatz 3.

Sonja SARKÖZI, Pavel BARCHUGOV, Alexander WITTE ja Aleksei MIKHAILOV

Sberbank Europe AG, likvideerimisel

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet

| 16.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 233/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 233/35

---

TEADE AVALIKU KONKURSI KORRALDAMISE KOHTA

(2022/C 233/11)

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) korraldab järgmise avaliku konkursi:

EPSO/AD/400/22 – Kaitsetööstuse ja kosmose valdkonna administraatorid (AD 7) ja eksperdid (AD 9)

Konkursiteade avaldatakse Euroopa Liidu Teataja

  16. juuni 2022. aasta väljaandes C 233 A
  24 keeles.

Lisateave on esitatud EPSO veebisaidil https://epso.europa.eu/

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 16.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 233/36 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 233/36

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10748 – MACQUARIE / BCI / NATIONAL GRID / NATIONAL GRID GAS)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 233/12)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Macquarie Infrastructure and Real Assets (Europe) Limited, mis on osa ettevõtjast Macquarie Group Limited („Macquarie“, Austraalia), |
| --- | --- |

—

Macquarie Infrastructure and Real Assets (Europe) Limited, mis on osa ettevõtjast Macquarie Group Limited („Macquarie“, Austraalia),

| — | British Columbia Investment Management Corporation („BCI“, Kanada), |
| --- | --- |

—

British Columbia Investment Management Corporation („BCI“, Kanada),

| — | National Grid plc („National Grid“, Ühendkuningriik), |
| --- | --- |

—

National Grid plc („National Grid“, Ühendkuningriik),

| — | National Gridi gaasi ülekandmise ja mõõtmisega tegelevad ettevõtted („National Grid Gas“, Ühendkuningriik). |
| --- | --- |

—

National Gridi gaasi ülekandmise ja mõõtmisega tegelevad ettevõtted („National Grid Gas“, Ühendkuningriik).

Macquarie, BCI ja National Grid omandavad National Grid Gasi üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Macquarie on ülemaailmne pangandus-, finants-, nõustamis-, investeerimis- ja fondijuhtimisteenuste pakkuja, |
| --- | --- |

—

Macquarie on ülemaailmne pangandus-, finants-, nõustamis-, investeerimis- ja fondijuhtimisteenuste pakkuja,

| — | BCI on Briti Columbia valitsuse esindaja Kanadas, kes investeerib eri varaklassidesse Briti Columbia avaliku sektori klientide nimel, |
| --- | --- |

—

BCI on Briti Columbia valitsuse esindaja Kanadas, kes investeerib eri varaklassidesse Briti Columbia avaliku sektori klientide nimel,

| — | National Grid omanduses on ja ta käitab reguleeritud elektri- ja gaasitaristut Suurbritannias ja Ameerika Ühendriikide kirdeosas, |
| --- | --- |

—

National Grid omanduses on ja ta käitab reguleeritud elektri- ja gaasitaristut Suurbritannias ja Ameerika Ühendriikide kirdeosas,

| — | National Grid Gasil on kaks peamist tegevusharu: i) Suurbritannia riikliku gaasi ülekandesüsteemi omanik ja käitaja; ii) riikliku gaasimõõtmisettevõtte National Grid Metering omanik ja käitaja. |
| --- | --- |

—

National Grid Gasil on kaks peamist tegevusharu: i) Suurbritannia riikliku gaasi ülekandesüsteemi omanik ja käitaja; ii) riikliku gaasimõõtmisettevõtte National Grid Metering omanik ja käitaja.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

(M.10748 – MACQUARIE / BCI / NATIONAL GRID / NATIONAL GRID GAS)

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 16.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 233/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 233/38

---

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

(2022/C 233/13)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51 annab käesoleva dokumendi avaldamine õiguse esitada muutmistaotluse suhtes vastuväiteid kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„Scalogno di Romagna“

ELi nr: PGI-IT-1539-AM01- 11.1.2021

KPN ( ) KGT (X)

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Rühm: Consorzio Scalogno di Romagna (Scalogno di Romagna kaitse ühendus)

Aadress: C/o Comune di Riolo Terme, Via Aldo Moro 2, 48025 Riolo Terme – Ravenna, Italy

E-post: consorzioscalognodiromagna@gmail.com

Ühendusel Consorzio Scalogno di Romagna on seadusekohane õigus esitada muutmistaotlus vastavalt põllumajandus-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeeriumi (Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali) 14. oktoobri 2013. aasta määruse nr 12511 artikli 13 lõikele 1.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- |

☐

Toote nimetus

| ☒ | Toote kirjeldus |
| --- | --- |

☒

Toote kirjeldus

| ☒ | Geograafiline piirkond |
| --- | --- |

☒

Geograafiline piirkond

| ☒ | Päritolutõend |
| --- | --- |

☒

Päritolutõend

| ☒ | Tootmismeetod |
| --- | --- |

☒

Tootmismeetod

| ☒ | Seos piirkonnaga |
| --- | --- |

☒

Seos piirkonnaga

| ☒ | Märgistus |
| --- | --- |

☒

Märgistus

| ☒ | Muu (täpsustada) |
| --- | --- |

☒

Muu (täpsustada)

4.   Muudatus(t)e liik

| ☐ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline. |
| --- | --- |

☐

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline.

| ☒ | Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena |
| --- | --- |

☒

Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena

5.   Muudatus(ed)

Toote kirjeldus

Artiklit 2

Tähis „Scalogno di Romagna“ viitab üksnes liigi Allium ascalonicum sibulamugulale.

on muudetud ja täiendatud järgmiselt:

Tähis „Scalogno di Romagna“ viitab üksnes liigi Allium ascalonicum Romagna ökotüübi sibulamugulale.

„Scalogno di Romagna“ sibulatel on ovaalne, pudelit meenutav kuju, kõva koor, mille värvus võib varieeruda kollasest tumekollase, kollakaspruuni, pruuni või hallini, samas kui sisemus on valge kuni lillatriibuline.

Romagna ökotüübil on pikad kobarjuured ja helerohelised koonusja kujuga lehed.

Saagikoristamisel on sibulad juuripidi kobaras koos ja üksteise külge kinnitunud sibulate arv varieerub.

Sibulatel on terav lõhn. Maitse on magus ja õrn ning meenutab pigem sibula kui küüslaugu maitset. Lõhnaomadustelt sarnaneb sibul liilialiste sugukonnale ja lõhnaomadusi mõjutab märkimisväärne mullast omastatav väävlikogus; tegemist on mesoelemendiga, mis iseloomustab selle maitset ja lõhna..

Sibulaid süüakse värskelt või kuivatatult ning sageli säilitatakse neid õlis.

Kõik nimetatud omadused eristavad neid selgelt teistest pesasibula tüüpidest.

Need muudatused viitavad täpsemalt tootetüübile, mida esindab Romagna ökotüüp, mis on lisatud ka Emilia Romagna piirkonna täiendatud tootespetsifikaati.

Täiendused puudutavad omadusi, mis muudavad toote „Scalogno di Romagna“ kergesti äratuntavaks ja eristavad seda selgelt kõigist teistest pesasibula tüüpidest.

Need omadused on tootele alati iseloomulikud olnud ja need on lisaks ka fotodega dokumenteeritud. Nüüd on neid paremini kirjeldatud, et tarbijatel oleks kergem pesasibulat ära tunda ja kvaliteedikontrolli eest vastutajatel oleks lihtsam oma ülesannet täita.

Muudatus puudutab ka kokkuvõtte punkti 5b ja seda kohaldatakse koonddokumendi punkti 3.2 suhtes.

Geograafiline piirkond

Geograafiline piirkond

Tootespetsifikaat sisaldab Forlì provintsi nime muudatust; provintsi uus nimi on Forlì-Cesena; see muudatus ei mõjuta tootmispiirkonda.

Muudatus puudutab ka kokkuvõtte punkti 5c ja seda kohaldatakse koonddokumendi punkti 4 suhtes.

Päritolutõend

Päritolutõend

Artikli 5 algses tekstis on nimetatud õigusaktid, mis enam ei kehti; artikkel päritolutõendi kohta on asendatud seega järgmisega:

„Tootmisprotsessi iga etappi jälgitakse ning kõik sissetulevad ja väljaminevad tooted dokumenteeritakse. Toote jälgitavus tagatakse eespool osutatud viisil ning samuti sellega, et toote kasvatamiseks kasutatavad maakatastrisse kantud maatükid ning selle tootjad ja pakendajad sisestatakse kontrolliasutuse hallatavatesse nimekirjadesse ning kontrolliasutust teavitatakse toodetud kogustest. Kõikide vastavates nimekirjades loetletud juriidiliste ja füüsiliste isikute tegevust reguleerib kontrolliasutus kooskõlas tootespetsifikaadi ja asjaomase kontrollikavaga.“

Tootmismeetod

Tootmismeetod

| — | Kõrrepõllule külvamise keeldu puudutavaid tingimusi on täpsustatud kokkuvõtlikumalt. |
| --- | --- |

—

Kõrrepõllule külvamise keeldu puudutavaid tingimusi on täpsustatud kokkuvõtlikumalt.

Lause „Peab olema möödunud vähemalt viis aastat enne, kui toodet Scalogno saab kasvatada samal maatükil“ on keelu väljendamiseks piisav. Lause „Kõrrepõllule külvamine ei ole lubatud“ on seega ülearune ja see on välja jäetud.

| — | Selgitatakse põllukultuuride külvikorda, et vältida võimalikke kahtlusi tõlgendamisel, sõnastatakse uuesti ja selgemalt see, mida on juba tootespetsifikaadis öeldud, st et toodet „Scalogno di Romagna“ ei saa kasvatada järjestikku maavitsaliste taimede, peedi ja kapsaga. Ümbersõnastatud lause on järgmine: Samuti on keelatud sellel üksteise järel kasvatada maavitsalisi taimi, peeti ja kapsast. |
| --- | --- |

—

Selgitatakse põllukultuuride külvikorda, et vältida võimalikke kahtlusi tõlgendamisel, sõnastatakse uuesti ja selgemalt see, mida on juba tootespetsifikaadis öeldud, st et toodet „Scalogno di Romagna“ ei saa kasvatada järjestikku maavitsaliste taimede, peedi ja kapsaga. Ümbersõnastatud lause on järgmine: Samuti on keelatud sellel üksteise järel kasvatada maavitsalisi taimi, peeti ja kapsast.

Samuti on keelatud sellel üksteise järel kasvatada maavitsalisi taimi, peeti ja kapsast.

| — | Mis puudutab külvimeetodeid, siis on kohustuslik kasutada liigi Allium ascalonicum Romagna ökotüübi mugulaid, sest kooskõlas sellega, mis on kirjas seost päritolupiirkonnaga käsitlevas osas, võib toodet „Scalogna di Romagna“ kasvatada üksnes konkreetse ökotüübi mugulaid uuesti istutades. Lauset „Istutamine peab toimuma novembrist detsembrini, samas kui saaki koristatakse alates järgmise aasta juunist“ täiendatakse seetõttu järgmiselt: Istutamine peab toimuma novembrist detsembrini, kasutades liiki Allium ascalomicum kuuluvaid Romagna ökotüübi mugulaid, samas kui saaki koristatakse alates järgmise aasta juunist. |
| --- | --- |

—

Mis puudutab külvimeetodeid, siis on kohustuslik kasutada liigi Allium ascalonicum Romagna ökotüübi mugulaid, sest kooskõlas sellega, mis on kirjas seost päritolupiirkonnaga käsitlevas osas, võib toodet „Scalogna di Romagna“ kasvatada üksnes konkreetse ökotüübi mugulaid uuesti istutades. Lauset „Istutamine peab toimuma novembrist detsembrini, samas kui saaki koristatakse alates järgmise aasta juunist“ täiendatakse seetõttu järgmiselt: Istutamine peab toimuma novembrist detsembrini, kasutades liiki Allium ascalomicum kuuluvaid Romagna ökotüübi mugulaid, samas kui saaki koristatakse alates järgmise aasta juunist.

Allium ascalonicum

Istutamine peab toimuma novembrist detsembrini, kasutades liiki Allium ascalomicum kuuluvaid Romagna ökotüübi mugulaid, samas kui saaki koristatakse alates järgmise aasta juunist.

| — | Lisaks täpsustatakse kontrollimise hõlbustamiseks maksimaalset ühiku tootmisväärtust, st märgitud 6–8 tonni hektari asemel on see 8 tonni hektari kohta. |
| --- | --- |

—

Lisaks täpsustatakse kontrollimise hõlbustamiseks maksimaalset ühiku tootmisväärtust, st märgitud 6–8 tonni hektari asemel on see 8 tonni hektari kohta.

Muudatus puudutab ka kokkuvõtte punkti 5e.

Seos piirkonnaga

Seos piirkonnaga

Seost piirkonnaga käsitlevat teksti kehtivas, 1997. aastast pärit tootespetsifikaadis ei ole. Seetõttu on koostatud tekst, mis kirjeldab seost keskkonnaga ja mis on juba lisatud portaali DOOR esitatud dokumentidesse, ning mida täiendatakse muu ajaloolise teabega toote „Scalogno di Romagna“ maine kohta.

Lisaks tootespetsifikaadis ja kokkuvõttes juba märgitule toome välja tootele „Scalogno di Romagna“ iseloomuliku omaduse, nimelt ei kujune taimel välja õisikuid.

Tootespetsifikaadi teksti on täiendatud seetõttu järgmiselt:

„Toote „Scalogno di Romagna Modena“ seos geograafilise piirkonnaga põhineb toote mainel. Toode „Scalogno di Romagna“ on tuntud kui pesasibula konkreetne ökotüüp, mille omadused erinevad teiste turul pakutavate pesasibulate omadustest.“

Toote „Scalogno di Romagna“ kasvatamiseks sobiv maa on künklik, savimuld on keskmise tekstuuriga ja kuiv, sisaldades rikkalikult kaaliumi ja orgaanilist ainest, kasvukohas on palju päikesevalgust ja mullad lasevad hästi vett läbi. Need mullad on iseloomulikud ka lubjakivikaljude ahelikule (La Vena dei Gessi Romagnola), mis läbib suurt osa tootmispiirkonnast ning iseloomustab ja mõjutab tervet piirkonda, andes selle muldadele teatava leelisuse. Tootmispiirkonna territoorium on tuntud ka kui kuurortpiirkond, mida iseloomustavad mullas ja vees sisalduvad väävlikomponendid.

Liilialiste sugukonna lõhnaomadusi mõjutavad seega nende väävlikomponentide keskkonnaga seotud omadused.

Mulla mikrofloora toob seoses ladustamise või kuivatamise ajal jätkuva ensümaatilise aktiivsusega kaasa toote „Scalogno di Romagna“ iseloomuliku magusa ja õrna, samas ka terava lõhna kujunemise.

Toote „Scalogno di Romagna“ eriomaduseks on see, et taimel ei kujune välja õisikuid; ainus võimalik ja lubatud kasvatusmeetod on seega mugulate taasistutamine. See omadus on sajandite jooksul geneetilises pärandis ja erilise ökotüübi omadustes säilinud, sest teiste liikidega looduslikku ega sunduslikku õietolmu vahetust ei toimu; see tähendab seda, et toode ei ole läbinud teistele turul olevatele sortidele omast ristamist ega geneetilist sekkumist.

Toodet „Scalogno di Romagna“ ei ole kunagi loodusest leitud; seega kultiveerisid keldid, kes toote Romagnasse tõid, algupärase ja autentse toote, mida ei ole mingil moel võimalik vahetada, segi ajada või asendada ükskõik millise liilialiste sugukonda kuuluva sibulaga.

Toote „Scalogno di Romagna“ ja kohaliku piirkonna vahel on selge seos: selle tootjad, sh need, kes kasvatavad pesasibulaid oma koduaias mõnel ruutmeetril, on aidanud kaasa sellele, et kadunud ei ole oskus avaldada väärilist austust Romagna heldele maapinnale. Tootjate oskused sibulate valimisel on samuti väga olulised ja nad on selles väga meisterlikud. Osa koristatud sibulatest on mõeldud tarbimiseks ja tavaliselt kasutatakse uuesti istutamiseks neid sibulaid, mis on keskmise suuruse ja kaarjama kujuga.

Toodet on nimetanud paljud kirjanikud, nende seas Corrado Contoli, kes sündis ja elas Lugos. Tema 1963. aastal avaldatud raamatu „Guida alla veritiera cucina romagnola“ (Teejuhis tõelise Romagna kokakunstini) sealiharoogi käsitlev peatükk sisaldab ülistuskõnet pesasibulale, mis on ühtviisi nii teedrajav kui ka innustav. Graziano Pozzetto esitab oma 2001. aastal avaldatud raamatus „Lo scalogno di Romagna. Cibo per Venere“ (Scalogno di Romagna – toit Veenusele) viimase saja aasta jooksul toote omaduste kohta avaldatud arvamused ja loendamatud retseptid. Mitu kohalikku peakokka on kasutanud toodet „Scalogno di Romagna“ eri roogade valmistamisel, nende seas ka Tarcisio Raccagni endisest Brisighellas asunud restoranist nimega Gigiolè; tema eesmärk oli taasavastada keskaegset kokakunsti õhtusöökidel, mis toimusid Brisighellas korraldatud kuulsatel keskajafestivalidel.

Viiteid toote „Scalogno di Romagna“ mainele ja selle kasutamisele eri roogade maitsestamisel või selle õlis säilitamisele leiab ka veebist, muu hulgas sellistel veebisaitidel nagu Giallo Zafferano, La Gazzetta del Gusto, Buonissimo, Geisha Gourmet ja Taccuini Gastrosofici.

Toote „Scalogno di Romagna“ lugu on ilus ja õpetlik ning selle eest tuleb tänada ühingut Proloco di Riolo Terme, kelle juhtimisel korraldati 1993. aastal esmakordselt festival Fiera dello Scalogno di Romagna, mis toimub tänini igal aastal juuli lõpus.“

Muudatus puudutab ka kokkuvõtte punkti 5f ja seda kohaldatakse koonddokumendi punkti 5 suhtes.

Kontroll

Kontroll

Kontrolli käsitlev tekst, mida kehtivas tootespetsifikaadis ei ole, on sõnastatud järgmiselt:

„Vastavust tootespetsifikaadile kontrollitakse kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikliga 37. Kontrolliasutus, kelle ülesandeks on tootespetsifikaati kontrollida, on Check Fruit, asukohaga Via Dei Mille 24, 40121 Bologna, Italy, Tel +39 0516494836, Faks + 39 0516494813, E-post: info@checkfruit.it.“

Muudatus mõjutab ka kokkuvõtte punkti 5g.

Märgistus

Märgistus

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

| 1. | |
| --- | --- |

1.

| — | Lauset |
| --- | --- |

—

Lauset

„Mahutid peavad alati olema suletud sellisel viisil, et nende sisu on pakendist ilma mahutit purustamata võimatu välja võtta.“

on muudetud järgmiselt:

„Pakend peab alati olema suletud sellisel viisil, et selle sisu on pakendist ilma seda purustamata võimatu välja võtta.“

Sõna „contenitore“ (mahuti) on asendatud (algses itaalia keeles) sobivama sõnaga „confezione“ (pakend).

| — | Lauset


  Mahutil peavad olema sõnad „Scalogno di Romagna“, millele järgnevad kohe samasuuruses kirjas sõnad „Indicazione Geografica Protetta“ (kaitstud geograafiline tähis). |
| --- | --- |

—

Lauset

Mahutil peavad olema sõnad „Scalogno di Romagna“, millele järgnevad kohe samasuuruses kirjas sõnad „Indicazione Geografica Protetta“ (kaitstud geograafiline tähis).

on muudetud järgmiselt:

Pakendil, vanikutel või kimpudel peab olema silt sõnadega „Scalogno di Romagna“, millele järgnevad kohe samasuuruses kirjas sõnad „Indicazione Geografica Protetta“ (kaitstud geograafiline tähis).

Nüüd kehtib kohustus kasutada kõigi pakenditüüpide kohta teavet sisaldavat silti. Sildil on esitatud vajalik teave ja seda on lihtne kohandada tootespetsifikaadis ette nähtud eri liiki pakendite jaoks.

| — | Lause

  „Iga pakenditüübi puhul on nõutav Emilia Romagna piirkonna luba.“ |
| --- | --- |

—

Lause

„Iga pakenditüübi puhul on nõutav Emilia Romagna piirkonna luba.“

on välja jäetud, sest see ei ole kooskõlas kehtivate õigusaktidega.

| — | Lause

  „Asjaomaste tootjate taotlusel tohib kasutada graafilist sümbolit, mis võib hõlmata värvilahendust, kujundlikku logo või sümbolit, mis on ühemõtteliselt seostatav geograafilise tähisega ja mida kasutatakse selle tähisega seoses.“ |
| --- | --- |

—

Lause

„Asjaomaste tootjate taotlusel tohib kasutada graafilist sümbolit, mis võib hõlmata värvilahendust, kujundlikku logo või sümbolit, mis on ühemõtteliselt seostatav geograafilise tähisega ja mida kasutatakse selle tähisega seoses.“

on muudetud järgmiselt:

„Allpool esitatud eriomane logo peab olema lisatud kooskõlas märgitud geograafilise tähisega.“

Image 22

Seetõttu on kohustuslik kasutada graafilist sümbolit, sh tehnilist faili, milles graafilist sümbolit kirjeldatakse.

| — | Lauset


  Ekspordiks ette nähtud partiidel peab olema ka märge „Prodotto in Italia“(Toodetud Itaalias). |
| --- | --- |

—

Lauset

Ekspordiks ette nähtud partiidel peab olema ka märge „Prodotto in Italia“(Toodetud Itaalias).

on muudetud järgmiselt:

Nõutav on kasutada märget „Prodotto in Italia“ (Toodetud Itaalias).

Sõnade „Toodetud Itaalias“ kasutamine märgisel on kohustuslik mitte üksnes ekspordiks ette nähtud partiide, vaid kõigi partiide puhul, rõhutamaks ka Itaalia tarbijatele, et tegemist on Itaalias kasvatatud tootega.

Muudatus puudutab ka kokkuvõtte punkti 5h ja seda kohaldatakse koonddokumendi punkti 3.6 suhtes.

Muu

Muu

Pakend

Pakend

| 2. | Artiklit 6

  Tarbimisse laskmisel peab toode „Scalogno di Romagna“ olema järgmiste omadustega:







  A) | värske toode: – ligikaudu 500 g kaaluvad kimbud, mis on sibulakaela kohal otsast raffiakiust nööriga kokku seotud. |
| --- | --- | --- |

2.

Artiklit 6

Tarbimisse laskmisel peab toode „Scalogno di Romagna“ olema järgmiste omadustega:

Tarbimisse laskmisel peab toode „Scalogno di Romagna“ olema järgmiste omadustega:

A)

värske toode: – ligikaudu 500 g kaaluvad kimbud, mis on sibulakaela kohal otsast raffiakiust nööriga kokku seotud.

värske toode: – ligikaudu 500 g kaaluvad kimbud, mis on sibulakaela kohal otsast raffiakiust nööriga kokku seotud.

| B) | kuivatatud toode:







  1) | ligikaudu 500 g kaaluvad kimbud. Kimbud peavad koosnema suurtest ühesuurustest mugulatest. Need on mugula kohal raffiakiust nööriga väga tihedalt kokku seotud ja lehed on sidumise kohalt 5 sentimeetri kõrguselt ära lõigatud. |
| --- | --- | --- |

B)

kuivatatud toode:

kuivatatud toode:

1)

ligikaudu 500 g kaaluvad kimbud. Kimbud peavad koosnema suurtest ühesuurustest mugulatest. Need on mugula kohal raffiakiust nööriga väga tihedalt kokku seotud ja lehed on sidumise kohalt 5 sentimeetri kõrguselt ära lõigatud.

ligikaudu 500 g kaaluvad kimbud. Kimbud peavad koosnema suurtest ühesuurustest mugulatest. Need on mugula kohal raffiakiust nööriga väga tihedalt kokku seotud ja lehed on sidumise kohalt 5 sentimeetri kõrguselt ära lõigatud.

| 2) | vanikud. Mugulad tuleb sortida, põimida vanikuks koos lehtedega või ilma või siduda kokku raffiakiust nööriga. |
| --- | --- |

2)

vanikud. Mugulad tuleb sortida, põimida vanikuks koos lehtedega või ilma või siduda kokku raffiakiust nööriga.

vanikud. Mugulad tuleb sortida, põimida vanikuks koos lehtedega või ilma või siduda kokku raffiakiust nööriga.

| 3) | 100 g kuivatatud mugulaid väikeses plastvõrgus. |
| --- | --- |

3)

100 g kuivatatud mugulaid väikeses plastvõrgus.

100 g kuivatatud mugulaid väikeses plastvõrgus.

on muudetud järgmiselt:

Tarbimisse laskmisel peab toode „Scalogno di Romagna“ olema järgmiste omadustega:

Tarbimisse laskmisel peab toode „Scalogno di Romagna“ olema järgmiste omadustega:

| A) | värske toode:







  — | 100 g kuni 1 kg kaaluvad kimbud, mis on seotud kokku raffiakiust nööri või muu taimset päritolu kiuga. |
| --- | --- | --- |

A)

värske toode:

värske toode:

—

100 g kuni 1 kg kaaluvad kimbud, mis on seotud kokku raffiakiust nööri või muu taimset päritolu kiuga.

100 g kuni 1 kg kaaluvad kimbud, mis on seotud kokku raffiakiust nööri või muu taimset päritolu kiuga.

| B) | kuivatatud toode:







  1) | 100 g kuni 1 kg kaaluvad kimbud, mis on otsast seotud raffiakiust nööri või muu taimset päritolu kiuga. Kimbud peavad koosnema ühesuurustest mugulatest. Need peavad olema mugula kohal väga tihedalt kokku seotud ja lehed peavad olema sidumise kohalt 5 sentimeetri kõrguselt ära lõigatud. |
| --- | --- | --- |

B)

kuivatatud toode:

kuivatatud toode:

1)

100 g kuni 1 kg kaaluvad kimbud, mis on otsast seotud raffiakiust nööri või muu taimset päritolu kiuga. Kimbud peavad koosnema ühesuurustest mugulatest. Need peavad olema mugula kohal väga tihedalt kokku seotud ja lehed peavad olema sidumise kohalt 5 sentimeetri kõrguselt ära lõigatud.

100 g kuni 1 kg kaaluvad kimbud, mis on otsast seotud raffiakiust nööri või muu taimset päritolu kiuga. Kimbud peavad koosnema ühesuurustest mugulatest. Need peavad olema mugula kohal väga tihedalt kokku seotud ja lehed peavad olema sidumise kohalt 5 sentimeetri kõrguselt ära lõigatud.

| 2) | valitud ja ühesuurustest mugulatest vanikud, põimitud kas üksnes lehtede abil või seotud raffianööriga või muu taimset päritolu kiuga. |
| --- | --- |

2)

valitud ja ühesuurustest mugulatest vanikud, põimitud kas üksnes lehtede abil või seotud raffianööriga või muu taimset päritolu kiuga.

valitud ja ühesuurustest mugulatest vanikud, põimitud kas üksnes lehtede abil või seotud raffianööriga või muu taimset päritolu kiuga.

| 3) | suletud võrgud, kotid või kastid: kuivatatud ning eri suurusega ja ilma juurteta sibulad võib pakkida suletud võrkudesse, kottidesse või kastidesse, mis on valmistatud toidu pakendamiseks sobivast materjalist; kaaluga 100 g kuni 5 kg. |
| --- | --- |

3)

suletud võrgud, kotid või kastid: kuivatatud ning eri suurusega ja ilma juurteta sibulad võib pakkida suletud võrkudesse, kottidesse või kastidesse, mis on valmistatud toidu pakendamiseks sobivast materjalist; kaaluga 100 g kuni 5 kg.

suletud võrgud, kotid või kastid: kuivatatud ning eri suurusega ja ilma juurteta sibulad võib pakkida suletud võrkudesse, kottidesse või kastidesse, mis on valmistatud toidu pakendamiseks sobivast materjalist; kaaluga 100 g kuni 5 kg.

Kooskõlas kehtivate õigusaktidega võib eespool kirjeldatud tooted lubada vabasse ringlusesse ka pakendis, mis on valmistatud puidust, plastist, paberist, kartongist või looduslikest taimsetest materjalidest.

Kooskõlas kehtivate õigusaktidega võib eespool kirjeldatud tooted lubada vabasse ringlusesse ka pakendis, mis on valmistatud puidust, plastist, paberist, kartongist või looduslikest taimsetest materjalidest.

Samuti on toodet lubatud müüa müügikohas portsjonitena, mis on võetud suletud pakenditest või kastidest, tingimusel et toode on paigutatud konkreetsetesse lahtritesse või mahutitesse, kus on selgelt esitatud sama teave, mis on nõutav tootespetsifikaadis viidatud pakendi puhul.

Samuti on toodet lubatud müüa müügikohas portsjonitena, mis on võetud suletud pakenditest või kastidest, tingimusel et toode on paigutatud konkreetsetesse lahtritesse või mahutitesse, kus on selgelt esitatud sama teave, mis on nõutav tootespetsifikaadis viidatud pakendi puhul.

Töötlemiseks ette nähtud sibulaid võib tarnida ka hulgi, pakendites või mahutites, mis vastavad kehtivatele õigusaktidele ning on selgelt ja nähtavalt tähistatud vähemalt ühel küljel sõnadega „Scalogno di Romagna KGT, ette nähtud töötlemiseks“.

Töötlemiseks ette nähtud sibulaid võib tarnida ka hulgi, pakendites või mahutites, mis vastavad kehtivatele õigusaktidele ning on selgelt ja nähtavalt tähistatud vähemalt ühel küljel sõnadega „Scalogno di Romagna KGT, ette nähtud töötlemiseks

Artiklit pakendamise kohta on ajakohastatud, et kohandada seda kehtivate turu nõuetega, lihtsustada müügiks esitamise menetlust ja näha ette kimbud kaaluga 100 g kuni 1 kg ning lisada pakendamine võrkudesse, kottidesse või kastidesse.

Lisaks teabe esitamisele pakendi kohta, mis teeb tarbijale kättesaadavaks rohkem pakendiliike, on lihtsustatud ka ainuüksi töötlemiseks ette nähtud toote käitlemist. On tavaks kasutada õlis konserveeritud toodet või rikastada teatud toiduaineid või valmistisi tootega „Scalogno di Romagna“. See muudatus võimaldab töötlemiseks ette nähtud toodet pakendada hulgimüügiks.

Muudatus puudutab ka kokkuvõtte punkti 5h ja seda kohaldatakse koonddokumendi punkti 3.5 suhtes.

Redaktsioonilised muudatused

Redaktsioonilised muudatused

| — | Artikli pealkirjad on tootespetsifikaati lisatud selleks, et iga artikli sisu paremini määratleda. |
| --- | --- |

—

Artikli pealkirjad on tootespetsifikaati lisatud selleks, et iga artikli sisu paremini määratleda.

KOONDDOKUMENT

„Scalogno di Romagna“

„Scalogno di Romagna“

ELi nr: PGI-IT-1539-AM01 – 11.1.2021

ELi nr: PGI-IT-1539-AM01 – 11.1.2021

KPN ( ) KGT (X)

KPN ( ) KGT (X)

1.   [KPN või KGT] Nimetus(ed)

[KPN või KGT] Nimetus(ed)

„Scalogno di Romagna“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Punktis 1 esitatud nimele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimele vastava toote kirjeldus

Tähis „Scalogno di Romagna“ viitab üksnes liigi Allium ascalonicum Romagna ökotüübi sibulale.

Allium ascalonicum

„Scalogno di Romagna“ sibulatel on ovaalne, pudelit meenutav kuju, kõva koor, mille värv võib varieeruda kollasest tumekollase, kollakaspruuni, pruuni või hallini, samas kui sisemus on valge kuni lillatriibuline.

Romagna ökotüübil on pikad kobarjuured ja helerohelised koonusja kujuga lehed.

Saagikoristamisel on sibulad juuripidi kobaras koos ja üksteise külge kinnitunud sibulate arv varieerub.

Sibulatel on terav lõhn. Maitse on magus ja õrn ning meenutab pigem sibula kui küüslaugu maitset. Lõhnaomadustelt sarnaneb sibul liilialiste sugukonnale ja lõhnaomadusi mõjutab märkimisväärne mullast omastatav väävlikogus; tegemist on mesoelemendiga, mis iseloomustab selle maitset ja lõhna..

Sibulaid süüakse värskelt või kuivatatult ning neid säilitatakse sageli õlis.

Kõik need omadused eristavad sibulaid selgelt teistest pesasibula tüüpidest.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik toote „Scalogno di Romagna“ tootmise etapid kuni toote koristamiseni peavad toimuma üksnes punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Tarbimisse laskmisel peab toode „Scalogno di Romagna“ olema järgmiste omadustega:

| A) | värske toode:






  — | 100 g kuni 1 kg kaaluvad kimbud, mis on seotud raffiakiust nööri või muu taimset päritolu kiuga. |
| --- | --- | --- |

A)

värske toode:

—

100 g kuni 1 kg kaaluvad kimbud, mis on seotud raffiakiust nööri või muu taimset päritolu kiuga.

| B) | kuivatatud toode:






  1) | 100 g kuni 1 kg kaaluvad kimbud, mis on otsast seotud raffiakiust nööri või muu taimset päritolu kiuga. Kimbud peavad koosnema ühesuurustest mugulatest. Need peavad olema mugula kohal väga tihedalt kokku seotud ja lehed peavad olema sidumise kohalt 5 sentimeetri kõrguselt ära lõigatud. |
| --- | --- | --- |

B)

kuivatatud toode:

1)

100 g kuni 1 kg kaaluvad kimbud, mis on otsast seotud raffiakiust nööri või muu taimset päritolu kiuga. Kimbud peavad koosnema ühesuurustest mugulatest. Need peavad olema mugula kohal väga tihedalt kokku seotud ja lehed peavad olema sidumise kohalt 5 sentimeetri kõrguselt ära lõigatud.

| 2) | valitud ja ühesuurustest mugulatest vanikud, põimitud kas üksnes lehtede abil või seotud raffianööriga või muu taimset päritolu kiuga. |
| --- | --- |

2)

valitud ja ühesuurustest mugulatest vanikud, põimitud kas üksnes lehtede abil või seotud raffianööriga või muu taimset päritolu kiuga.

| 3) | suletud võrgud, kotid või kastid: kuivatatud ning eri suurusega ja ilma juurteta sibulad võib pakkida suletud võrkudesse, kottidesse või kastidesse, mis on valmistatud toidu pakendamiseks sobivast materjalist; kaaluga 100 g kuni 5 kg. |
| --- | --- |

3)

suletud võrgud, kotid või kastid: kuivatatud ning eri suurusega ja ilma juurteta sibulad võib pakkida suletud võrkudesse, kottidesse või kastidesse, mis on valmistatud toidu pakendamiseks sobivast materjalist; kaaluga 100 g kuni 5 kg.

Kooskõlas kehtivate õigusaktidega võib eespool kirjeldatud tooted lubada vabasse ringlusesse ka pakendis, mis on valmistatud puidust, plastist, paberist, kartongist või looduslikest taimsetest materjalidest.

Samuti on toodet lubatud müüa müügikohas portsjonitena, mis on võetud suletud pakenditest või kastidest, tingimusel et toode on paigutatud konkreetsetesse lahtritesse või mahutitesse, kus on selgelt esitatud sama teave, mis on nõutav tootespetsifikaadis viidatud pakendi puhul.

Töötlemiseks ette nähtud sibulaid võib tarnida ka hulgi, pakendites või mahutites, mis vastavad kehtivatele õigusaktidele ning on selgelt ja nähtavalt tähistatud vähemalt ühel küljel sõnadega „Scalogno di Romagna KGT, ette nähtud töötlemiseks“.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Turustamisel peab toode „Scalogno di Romagna“ olema pakendatud nii, et sellele oleks võimalik kinnitada erimärgiseid. Pakend peab olema suletud sellisel viisil, et selle sisu on pakendist ilma seda purustamata võimatu välja võtta.

Pakendil, vanikutel või kimpudel peab olema silt sõnadega „Scalogno di Romagna“, millele järgnevad kohe samasuuruses kirjas sõnad „Indicazione Geografica Protetta“ (kaitstud geograafiline tähis)

Samal visuaalsel alal peab olema esitatud pakendaja nimi, ärinimi ja aadress ning toote algne brutokaal.

Sõnad „Indicazione Geografica Protetta“ võivad korduda ka mujal mahutil või märgisel, sh akronüümina I.G.P. [KGT].

Allpool esitatud eriomane logo peab olema lisatud kooskõlas märgitud geograafilise tähisega.

Nõutav on kasutada märget „Toodetud Itaalias“

Image 23

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Tootmispiirkond koosneb Emilia-Romagna piirkonna osast, mis sobib liigi Allium ascalonicum kultiveerimiseks ja hõlmab järgmisi kommuune:

Allium ascalonicum

| — | Ravenna provints: Brisighella, Càsola Valsenio, Castelbolognese, Faenza, Riolo Terme ja Solarolo; |
| --- | --- |

—

Ravenna provints: Brisighella, Càsola Valsenio, Castelbolognese, Faenza, Riolo Terme ja Solarolo;

| — | Forlì-Cesena provints: Modigliana ja Tredozio; |
| --- | --- |

—

Forlì-Cesena provints: Modigliana ja Tredozio;

| — | Bologna provints: Borgo Tossignano, Casalfiumanese, Castel del Rio, Castel Guelfo di Bologna, Dozza, Fontanelice, Imola ja Mordano. |
| --- | --- |

—

Bologna provints: Borgo Tossignano, Casalfiumanese, Castel del Rio, Castel Guelfo di Bologna, Dozza, Fontanelice, Imola ja Mordano.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Toote „Scalogno di Romagna Modena“ seos geograafilise piirkonnaga põhineb toote mainel. Toode „Scalogno di Romagna“ on tuntud kui pesasibula konkreetne ökotüüp, mille omadused erinevad teiste turul pakutavate pesasibulate omadustest.

Toote „Scalogno di Romagna“ kasvatamiseks sobiv maa on künklik, savimuld on keskmise tekstuuriga ja kuiv, sisaldades rikkalikult kaaliumi ja orgaanilist ainest, kasvukohas on palju päikesevalgust ja mullad lasevad hästi vett läbi. Sellised mullad on iseloomulikud ka lubjakivikaljude ahelikule (La Vena dei Gessi Romagnola), mis läbib suurt osa tootmispiirkonnast ning iseloomustab ja mõjutab tervet piirkonda, andes selle muldadele teatava leelisuse. Tootmispiirkonna territoorium on tuntud ka kui kuurortpiirkond, millele on iseloomulikud pinnase ja vee väävlikomponendid.

Liilialiste sugukonna lõhnaomadusi mõjutavad seega nende väävlikomponentide keskkonnaga seotud omadused.

Mulla mikrofloora toob seoses ladustamise või kuivatamise ajal jätkuva ensümaatilise aktiivsusega kaasa toote „Scalogno di Romagna“ iseloomuliku magusa ja õrna, samas ka terava lõhna kujunemise.

Toote „Scalogno di Romagna“ eriomaduseks on see, et taimel ei kujune välja õisikuid; ainus võimalik ja lubatud kasvatusmeetod on seega mugulate taasistutamine. See omadus on sajandite jooksul geneetilises pärandis ja erilise ökotüübi omadustes säilinud, sest teiste liikidega looduslikku ega sunduslikku õietolmuvahetust ei toimu; see tähendab seda, et toode ei ole läbinud teistele turul olevatele sortidele omast ristamist ega geneetilist sekkumist.

Toodet „Scalogno di Romagna“ ei ole kunagi loodusest leitud; seega kultiveerisid keldid, kes toote Romagnasse tõid, algupärase ja autentse toote, mida ei ole mingil moel võimalik vahetada, segi ajada või asendada ükskõik millise liilialiste perekonda kuuluva sibulaga.

Toote „Scalogno di Romagna“ ja kohaliku piirkonna vahel on selge seos: selle tootjad, sh need, kes kasvatavad pesasibulaid oma koduaias mõnel ruutmeetril, on aidanud kaasa sellele, et kadunud ei ole oskus avaldada väärilist austust Romagna heldele maapinnale. Tootjate oskused sibulate valimisel on samuti väga olulised ja nad on selles väga meisterlikud. Osa koristatud sibulatest on mõeldud tarbimiseks ja tavaliselt kasutatakse uuesti istutamiseks neid sibulaid, mis on keskmise suuruse ja kaarjama kujuga.

Toodet on nimetanud paljud kirjanikud, nende seas Corrado Contoli, kes sündis ja elas Lugos. Tema 1963. aastal avaldatud raamatu „Guida alla veritiera cucina romagnola“ (Teejuhis tõelise Romagna kokakunstini) sealiharoogi käsitlev peatükk sisaldab ülistuskõnet pesasibulale, mis on ühtviisi nii teedrajav kui ka innustav. Graziano Pozzetto esitab oma 2001. aastal avaldatud raamatus „Lo scalogno di Romagna. Cibo per Venere“ (Scalogno di Romagna – toit Veenusele) viimase saja aasta jooksul toote omaduste kohta avaldatud arvamused ja loendamatud retseptid. Mitu kohalikku peakokka on kasutanud toodet „Scalogno di Romagna“ eri roogade valmistamisel, nende seas ka Tarcisio Raccagni endisest Brisighellas asunud restoranist nimega Gigiolè; tema eesmärk oli taasavastada keskaegset kokakunsti õhtusöökidel, mis toimusid Brisighellas korraldatud kuulsatel keskajafestivalidel.

Viiteid toote „Scalogno di Romagna“ mainele ja selle kasutamisele eri roogade maitsestamisel või selle õlis säilitamisele leiab ka veebist, muu hulgas sellistel veebisaitidel nagu Giallo Zafferano, La Gazzetta del Gusto, Buonissimo, Geisha Gourmet ja Taccuini Gastrosofici.

Toote „Scalogno di Romagna“ lugu on ilus ja õpetlik ning selle eest tuleb tänada ühingut Proloco di Riolo Terme, kelle juhtimisel korraldati 1993. aastal esmakordselt festival Fiera dello Scalogno di Romagna, mis toimub tänini igal aastal juuli lõpus.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---