# Euroopa Liidu C 252/2022

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 252 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik1. juuli 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 252

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik1. juuli 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 252/01 | Komisjoni Teatis, millega ametlikult teatatakse, et teatavad liidu loomatervise valdkonna õigusaktid on vananenud | 1 |
| 2022/C 252/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10664 – XLCEE / DEROT / BLACK RED WHITE) (
  1
  ) | 2 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2022/C 252/01

Komisjoni Teatis, millega ametlikult teatatakse, et teatavad liidu loomatervise valdkonna õigusaktid on vananenud

1

2022/C 252/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10664 – XLCEE / DEROT / BLACK RED WHITE) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2022/C 252/03 | Nõukogu järeldused, mis käsitlevad Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 3/2022 5G-võrkude kasutuselevõtt ELis hilineb ja turvaprobleemid on endiselt lahendamata | 3 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 252/04 | Euro vahetuskurss — 30. juuni 2022 | 5 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2022/C 252/03

Nõukogu järeldused, mis käsitlevad Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 3/2022 5G-võrkude kasutuselevõtt ELis hilineb ja turvaprobleemid on endiselt lahendamata

5G-võrkude kasutuselevõtt ELis hilineb ja turvaprobleemid on endiselt lahendamata

3

Euroopa Komisjon

2022/C 252/04

Euro vahetuskurss — 30. juuni 2022

5

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 252/05 | Teade Hiina Rahvavabariigist pärit melamiini impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta | 6 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 252/06 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10798 – NBIM / OXFORD PROPERTIES / SONY CENTER) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 17 |
| 2022/C 252/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10802 – ARES / ONEX / FOUNDER / RYAN) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 19 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 252/08 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 21 |
| 2022/C 252/09 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 26 |
| 2022/C 252/10 | Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a | 31 |
| 2022/C 252/11 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 49 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2022/C 252/05

Teade Hiina Rahvavabariigist pärit melamiini impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta

6

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2022/C 252/06

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10798 – NBIM / OXFORD PROPERTIES / SONY CENTER) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

17

2022/C 252/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10802 – ARES / ONEX / FOUNDER / RYAN) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

19

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2022/C 252/08

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

21

2022/C 252/09

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

26

2022/C 252/10

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

31

2022/C 252/11

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

49

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 1.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 252/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 252/1

---

KOMISJONI TEATIS,

millega ametlikult teatatakse, et teatavad liidu loomatervise valdkonna õigusaktid on vananenud

(2022/C 252/01)

Kehtivast õigustikust kõrvaldatavate õigusaktide loetelu

(Veiste kõrvamärkide koodi sisu)

Komisjoni otsus 93/317/EMÜ

(EÜT L 122, 18.5.1993, lk 45).

(Veiste brutselloosi vastased vaktsiinid)

Komisjoni otsus 2002/598/EÜ

(EÜT L 194, 23.7.2002 lk 45).

(Kaitsemeetmed seoses lammaste katarraalse palavikuga)

Komisjoni otsus 2003/845/EÜ

(ELT L 321, 6.12.2003, lk 61).

(Veiste brutselloosi testid)

Komisjoni otsus 2004/226/EÜ

(ELT L 68, 6.3.2004, lk 36).

(Vesiviljelusloomade karantiin)

Komisjoni otsus 2008/946/EÜ

(ELT L 337, 16.12.2008, lk 94).

---

| 1.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 252/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 252/2

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10664 – XLCEE / DEROT / BLACK RED WHITE)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 252/02)

21. juunil 2022 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10664 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10664 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 1.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 252/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 252/3

---

Nõukogu järeldused, mis käsitlevad Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 3/2022 „5G-võrkude kasutuselevõtt ELis hilineb ja turvaprobleemid on endiselt lahendamata“

(2022/C 252/03)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

TULETADES MEELDE oma järeldusi kontrollikoja poolt koostatud eriaruannete läbivaatamise parandamise kohta seoses eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlusega (1);

1.

VÕTAB TEADMISEKS Euroopa Kontrollikoja eriaruande nr 03/2022 „5G-võrkude kasutuselevõtt ELis hilineb ja turvaprobleemid on endiselt lahendamata“ (2), mis üldiselt hõlmab ajavahemikku 2016. aastast kuni 2021. aasta maini;

2.

RÕHUTAB ELis kvaliteetsete 5G-võrkude õigeaegse kasutuselevõtu strateegilist tähtsust, et võimaldada uuenduslikke ärimudeleid ja avalikke teenuseid, mis on siseturu toimimiseks hädavajalikud;

3.

RÕHUTAB, et viivitused sageduste eraldamisel võivad olla tingitud erinevatest põhjustest ning et olukord seoses 5G kasutuselevõtuga võib olla teatavates liikmesriikides pärast andmete kogumist ja töötlemist muutunud. Seetõttu TOONITAB kontrollitud andmete kasutamise tähtsust ja vajadust selgetel kriteeriumidel/metoodikal põhinevate järelduste järele;

4.

TULETAB MEELDE oma järeldusi, milles käsitletakse 5G tähendust Euroopa majandusele ning vajadust maandada 5G-ga seotud turvariske, ning milles ta KUTSUS liikmesriike ja komisjoni ÜLES võtma ENISA kaasabil oma pädevuse piires kõiki vajalikke meetmeid, et tagada elektroonilise side võrkude, eriti 5G-võrkude turvalisus ja terviklus, ning jätkama kooskõlastatud lähenemisviisi tugevdamist 5G-tehnoloogiatega seotud turvalisuse alaste mureküsimuste lahendamiseks ning määrama kindlaks tõhusad ühised meetodid ja vahendid 5G-võrkudega seotud riskide maandamiseks (3);

5.

TULETAB MEELDE liikmesriikide ja komisjoni tugevat koostööpõhist lähenemisviisi, mille tulemusel võeti vastu ELi 5G küberturvalisuse meetmepakett, (4) millega luuakse meetmete raamistik 5G-võrkudega seotud turvaohtude leevendamiseks, et edendada selliste võrkude piisavat küberturvalisuse taset siseturul;

6.

RÕHUTAB, et liikmesriikide jaoks on oluline saavutada 5G küberturvalisuse ELi meetmepaketi rakendamine, eelkõige seoses asjakohaste piirangute kohaldamisega kõrge riskiga tarnijate suhtes ELi koordineeritud riskihindamistes kriitilise tähtsusega ja tundlikena määratletud põhivarade puhul (5);

7.

RÕHUTAB, et 5G küberturvalisuse ELi meetmepakett on kiire riskipõhine vahend kindlakstehtud turvaprobleemide lahendamiseks, mis võimaldab käsitleda 5G küberturvalisuse aspekte õigeaegselt ja tõhusalt, austades samal ajal liikmesriikide pädevusi ja nende ainuvastutust riikliku julgeoleku eest kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikega 2, sealhulgas küberturvalisuse valdkonnas;

8.

TULETAB MEELDE komisjoni teatises „Euroopa digituleviku kujundamine“ (6) esitatud nõuet, et kõik ELi kodanikele teenuseid osutavad ettevõtjad peaksid ELi norme aktsepteerima ja järgima;

9.

| — | mitte kõik liikmesriigid ei viita oma riiklikes 5G strateegiates või lairibaühenduse kavades komisjoni eesmärkidele; |
| --- | --- |

—

mitte kõik liikmesriigid ei viita oma riiklikes 5G strateegiates või lairibaühenduse kavades komisjoni eesmärkidele;

| — | Euroopa elektroonilise side seadustik (7) ei ole veel kõigis liikmesriikides üle võetud; |
| --- | --- |

—

Euroopa elektroonilise side seadustik (7) ei ole veel kõigis liikmesriikides üle võetud;

| — | 5G-võrkude sagedusi ei ole või ei ole täielikult kõikides liikmesriikides eraldatud; |
| --- | --- |

—

5G-võrkude sagedusi ei ole või ei ole täielikult kõikides liikmesriikides eraldatud;

| — | tõenäosus, et kolmanda riigi valitsus sekkub tarnija tegevusse, on ELi meetmepaketis määratletud olulise tegurina tarnija riskiprofiili kindlaksmääramisel; sellise võimaliku sekkumise hindamise kriteeriumid hõlmavad kolmanda riigi õigusraamistiku omadusi, sealhulgas seda, kas see tagab andmekaitse piisava taseme; |
| --- | --- |

—

tõenäosus, et kolmanda riigi valitsus sekkub tarnija tegevusse, on ELi meetmepaketis määratletud olulise tegurina tarnija riskiprofiili kindlaksmääramisel; sellise võimaliku sekkumise hindamise kriteeriumid hõlmavad kolmanda riigi õigusraamistiku omadusi, sealhulgas seda, kas see tagab andmekaitse piisava taseme;

10.

VÕTAB TEADMISEKS komisjoni vastused, mis on lisatud eriaruandele, (8) ning komisjoni nõustumise eriaruande soovitustega;

11.

PALUB liikmesriikidel ja komisjonil pöörata tähelepanu eriaruandes esitatud soovitustele ning innustab neid võtma kõnealuseid soovitusi arvesse oma 5G-võrkude arendamist käsitleva poliitika väljatöötamisel, seejuures tagades nende võrkude turvalisuse, kohaldades ja arendades edasi 5G küberturvalisuse meetmepaketti, pidades silmas 5G tarneahela tehnoloogilistest suundumustest ja arengutest tulenevaid uusi turvaprobleeme;

12.

PALUB komisjonil teha liikmesriikidega koostööd, et soovitada poliitikaid ja meetmeid, saavutamaks 2030. aastaks Euroopa ühenduvuse eesmärgid ja 5G leviala kõigis liidu asustatud piirkondades, võttes samal ajal arvesse keskseid geopoliitilisi ja majanduslikke tegureid, nagu Venemaa Föderatsiooni agressioon Ukraina vastu, mis võivad takistada edusamme selliste eesmärkide saavutamisel ning millel on märkimisväärsed tagajärjed liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelisele piiriülesele koordineerimisele;

13.

PALUB komisjonil ENISA toetusel ja liikmesriikidel jätkata ELi koordineeritud koostööd seoses 5G turbemeetmetega ja 5G küberturvalisuse meetmepaketi rakendamise järelevalvega ning hinnata vajadust ühtsema lähenemisviisi järele selle paketi elementide kasutamisel.

---

(1)  7515/00 + COR 1.

1

(2)  WK 5636/22 INIT.

2

(3)  ST 14517/19.

3

(4)  ELi meetmepakett 5G-võrkude turvalisuse tagamiseks, milles on kokku lepitud võrgu- ja infoturbe koostöörühmas.

4

(5)  Euroopa Ülemkogu 1.–2. oktoobri 2020. aasta erakorralise kohtumise järeldused, EUCO 13/20.

5

(6)  Communication-shaping-europes-digital-future-feb2020_en_3.pdf (europa.eu).

6

(7)  Direktiiv (EL) 2018/1972.

7

(8)  COM-Replies-SR-22-03_EN.pdf (europa.eu).

8

---

Euroopa Komisjon

| 1.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 252/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 252/5

---

Euro vahetuskurss (1)

30. juuni 2022

(2022/C 252/04)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0387 |
| JPY | Jaapani jeen | 141,54 |
| DKK | Taani kroon | 7,4392 |
| GBP | Inglise nael | 0,85820 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,7300 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9960 |
| ISK | Islandi kroon | 138,90 |
| NOK | Norra kroon | 10,3485 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,739 |
| HUF | Ungari forint | 397,04 |
| PLN | Poola zlott | 4,6904 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9464 |
| TRY | Türgi liir | 17,3220 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5099 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3425 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,1493 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6705 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4483 |
| KRW | Korea vonn | 1 351,60 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 17,0143 |
| CNY | Hiina jüaan | 6,9624 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5307 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 552,00 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5781 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,150 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 36,754 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,4229 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,9641 |
| INR | India ruupia | 82,1130 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0387

JPY

Jaapani jeen

141,54

DKK

Taani kroon

7,4392

GBP

Inglise nael

0,85820

SEK

Rootsi kroon

10,7300

CHF

Šveitsi frank

0,9960

ISK

Islandi kroon

138,90

NOK

Norra kroon

10,3485

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,739

HUF

Ungari forint

397,04

PLN

Poola zlott

4,6904

RON

Rumeenia leu

4,9464

TRY

Türgi liir

17,3220

AUD

Austraalia dollar

1,5099

CAD

Kanada dollar

1,3425

HKD

Hongkongi dollar

8,1493

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6705

SGD

Singapuri dollar

1,4483

KRW

Korea vonn

1 351,60

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

17,0143

CNY

Hiina jüaan

6,9624

HRK

Horvaatia kuna

7,5307

IDR

Indoneesia ruupia

15 552,00

MYR

Malaisia ringit

4,5781

PHP

Filipiini peeso

57,150

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

36,754

BRL

Brasiilia reaal

5,4229

MXN

Mehhiko peeso

20,9641

INR

India ruupia

82,1130

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 1.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 252/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 252/6

---

Teade Hiina Rahvavabariigist pärit melamiini impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta

(2022/C 252/05)

Pärast seda, kui avaldati teade Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „asjaomane riik“ või „Hiina RV“) pärit melamiini impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta, (1) esitati Euroopa Komisjonile (edaspidi „komisjon“) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (2) (edaspidi „alusmäärus“) artikli 11 lõike 2 kohane läbivaatamistaotlus.

1.   Läbivaatamistaotlus

Taotluse esitasid 31. märtsil 2022 Borealis Agrolinz Melamine GmbH, OCI Nitrogen BV ja Grupa Azoty Zaklady Azotowe Pulawy SA (edaspidi „taotluse esitajad“) liidu melamiini tootmisharu nimel alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses.

Taotluse avalik versioon ja analüüs selle kohta, kuivõrd liidu tootjad seda toetavad, on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus. Teate punkt 5.6 sisaldab teavet selle kohta, kuidas huvitatud isikud saavad toimikuga tutvuda.

2.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode on melamiin (edaspidi „vaatlusalune toode“), mis praegu kuulub CN-koodi 2933 61 00 alla. CN-kood on esitatud üksnes teadmiseks ja see võib menetluse käigus muutuda.

3.   Kehtivad meetmed

Praegu kohaldatav meede on komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/1171 (3) kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks. Tollimaks kehtestati koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele minimaalse impordihinnana, kõigile teistele eksportivatele tootjatele aga kindlaksmääratud tollimaksuna tonni kohta.

4.   Läbivaatamise põhjused

Taotlus põhineb väitel, et meetmete aegumine tingiks tõenäoliselt dumpingu ning liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.

4.1.   
  Väide dumpingu kordumise tõenäosuse kohta

Taotluse esitajad väitsid, et Hiina RV puhul ei ole kohane kasutada omamaised hindu ja kulusid, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses.

Väidetavate oluliste moonutuste tõendamisel toetusid taotluse esitajad peamiselt komisjoni talituste 20. detsembril 2017. aastal esitatud riigiaruandele, milles on kirjeldatud konkreetset turuolukorda Hiina RVs (4). Eelkõige osutasid taotluse esitajad sellistele moonutustele nagu riigi osalemine tööstuses üldiselt ja konkreetselt melamiinitööstuses, pankroti- ja asjaõigusele ning moonutustele maakasutuse, energia, kapitali, tooraine ja tööjõu valdkonnas.

Lisaks osutasid taotluse esitajad Ameerika Ühendriikide järeldustele Hiina melamiinitööstusele suunatud subsiidiumiprogrammide kohta – sooduslaenudele, maksukavadele, maa, elektri ja muu sisendi pakkumisele tegelikust maksumusest väiksema tasu eest ning mitmesugustele toetustele. Nad viitasid ka samuti Ameerika Ühendriikide rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ettekandele Hiina melamiini kohta (701-TA-526 ja 731-TA-1262, läbivaadatud versioon, juuni 2021).

Kuna esialgses uurimises koostööd teinud eksportivatele tootjatele kehtestati dumpinguvastane tollimaks minimaalse impordihinna kujul, siis peeti ebasobivaks määrata eksportivate tootjate tõenäoline hinnakäitumine tollimaksu puudumise korral kindlaks nende liitu suunatud ekspordi hindade põhjal.

Võttes arvesse alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a, põhineb Hiina RV dumpingu kordumise väide vaatlusaluse toote arvestusliku normaalväärtuse (võrdlusaluseks sobiva riigi Türgi moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavad tootmis- ja müügikulud) ning 2021. aastal kõikidesse kolmandatesse riikidesse (kuid mitte liitu) ja Hiina RV viide peamisse ekspordisihtkohta müüdud toote ekspordihinna (tehasehindade tasandil) võrdlusel.

Eespool nimetatud võrdluse põhjal, mis näitab toodete müümist dumpinguhinnaga, väidavad taotluse esitajad, et Hiina RV dumpingu kordumine on tõenäoline.

Kättesaadava teabe alusel leiab komisjon, et alusmääruse artikli 5 lõike 9 kohaselt on piisavalt tõendeid, mis näivad osutavat sellele, et hindu ja kulusid mõjutavate oluliste moonutuste tõttu ei ole kohane kasutada asjaomase riigi omamaiseid hindu ja kulusid, ning seega on alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohase uurimise algatamine põhjendatud.

Riigiaruanne on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil.

4.2.   
  Väide kahju kordumise tõenäosuse kohta

Taotluse esitajad väidavad, et Hiina RV dumpingust saadava kahju kordumine on tõenäoline. Nad on esitanud piisavalt tõendeid selle kohta, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote import liitu tõenäoliselt suureneks, sest Hiina RV tootmisvõimsus ületab märkimisväärselt liidu tarbimist ja kasutamata tootmisvõimsust on seal üha rohkem. Lisaks on liidu turg melamiini eksportivate tootjate jaoks atraktiivne oma hindade poolest ja seetõttu, et muudel olulistel turgudel rakendatakse kaubanduse kaitsemeetmeid.

Taotluse esitajad väidavad, et kui meetmetel lastaks aeguda, kahjustaks asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi suurenemine tõenäoliselt liidu tööstust.

5.   Menetlus

Pärast konsulteerimist alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud nõuandekomiteega jõudis komisjon seisukohale, et on piisavalt tõendeid dumpingu ja kahju esinemise tõenäosuse kohta, mis õigustab meetmete aegumise läbivaatamise algatamist, ning algatab läbivaatamise kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2.

Aegumise läbivaatamise tulemusena selgitatakse välja, kas meetmete aegumine põhjustaks tõenäoliselt Hiina RVst pärit vaatlusaluse toote dumpingu jätkumise või kordumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.

Komisjon juhib osaliste tähelepanu ka teatele (5) COVID-19 puhangu mõju kohta dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele, mida võidakse kohaldada käesoleva menetluse suhtes.

5.1.   
  Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmab ajavahemikku 1. juulist 2021 kuni 30. juunini 2022 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundumuste uurimine hõlmab ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2019 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

5.2.   
  Märkused taotluse ja uurimise algatamise kohta

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad esitada märkusi taotluse kohta (sh kahju ja põhjusliku seosega seonduvalt) või mis tahes muu uurimise algatamisega seonduva aspekti, sh selle kohta, mil määral nad taotlust toetavad, peavad seda tegema 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas (6).

Uurimise algatamisega seotud ärakuulamistaotlused tuleb esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

5.3.   
  Dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemine

Aegumise läbivaatamise käigus uurib komisjon läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu suunatud eksporti ning ekspordist olenemata uurib seda, kas vaatlusalust toodet asjaomases riigis tootvate ja müüvate äriühingute olukord on selline, et liitu suunatud dumpinguhinnaga ekspordi jätkumine või kordumine oleks meetmete aegumise korral tõenäoline.

Komisjoni uurimises kutsutakse osalema kõiki vaatlusaluse toote tootjaid (7) asjaomasest riigist, sealhulgas neid, kes ei teinud koostööd praegu kehtivate meetmete kehtestamisega lõppenud uurimistes.

5.3.1.   Asjaomase riigi tootjate uurimine

Kuna käesolevasse läbivaatamisse kaasatud Hiina RV tootjate arv võib kujuneda suureks, kuid uurimine tuleb lõpetada ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon moodustada valimi, et piirata uurimine mõistliku arvu tootjatega (seda nimetatakse ka valikuuringuks). Valim moodustatakse alusmääruse artikli 17 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas valikuuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, palutakse kõigil tootjatel või nende esindajatel, sealhulgas nendel, kes ei teinud koostööd uurimises, mille tulemusena käesoleva läbivaatamise aluseks olevad meetmed kehtestati, esitada komisjonile teave oma äriühingu(te) kohta seitsme päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Teave tuleb esitada TRON.tdi kaudu järgmisel aadressil:

https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R774_SAMPLING_FORM_FOR_EXPORTING_PRODUCER. Teave platvormile Tron juurdepääsu kohta on esitatud punktides 5.6 ja 5.9.

Selleks et saada tootjate valimi moodustamiseks vajalikku teavet, võtab komisjon ühendust ka Hiina RV ametiasutustega ja võib võtta ühendust asjaomase riigi tootjate teadaolevate ühendustega.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, valitakse tootjad välja suurima tüüpilise tootmis-, müügi- või ekspordimahu põhjal, mida on võimalik olemasoleva aja jooksul mõistlikult uurida. Komisjon annab vajaduse korral kõigile Hiina RV teadaolevatele tootjatele, ametiasutustele ja tootjate ühendustele asjaomase riigi ametiasutuste kaudu teada, millised äriühingud on valimisse kaasatud.

Pärast seda, kui komisjon on saanud tootjatest valimi moodustamiseks vajaliku teabe, teatab ta asjaomastele isikutele, kas ta on otsustanud nad valimisse kaasata. Kui ei ole ette nähtud teisiti, peavad valimisse kaasatud tootjad esitama täidetud küsimustiku 30 päeva jooksul alates nende valimisse kaasamise otsusest teatamise kuupäevast.

Komisjon lisab huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikusse märke valimi moodustamise kohta. Kõik märkused valimi moodustamise kohta tuleb esitada kolme päeva jooksul pärast valimi moodustamise otsusest teatamist.

Asjaomase riigi tootjatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2609

Ilma et see mõjutaks alusmääruse artikli 18 võimalikku kohaldamist, käsitatakse neid äriühinguid, kes on nõustunud oma võimaliku valimisse kaasamisega, kuid keda sinna ei kaasata, koostööd tegevana.

5.3.2.   Täiendav menetlus seoses Hiina RVga, kus esineb olulisi moonutusi

Vastavalt käesolevale teatele palutakse kõigil huvitatud isikutel teha teatavaks oma seisukohad ning esitada teave ja kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Kõnealune teave ja seda kinnitavad tõendid peavad komisjonile laekuma 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

Komisjon palub huvitatud isikutel teha teatavaks oma seisukoht taotluses esitatud tootmistegurite/sisendite ja harmoneeritud süsteemi (HS) koodide kohta, pakkuda välja võrdlusaluseks sobivaid riike ja esitada andmeid vaatlusaluse toote tootjate kohta nendes riikides. Kõnealune teave ja seda kinnitavad tõendid peavad komisjonile laekuma 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

Vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile e teavitab komisjon varsti pärast uurimise algatamist huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikule lisatud märke abil kõiki uurimisega seotud isikuid asjakohastest allikatest, mida ta kavatseb kasutada alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohase normaalväärtuse kindlakstegemiseks Hiina RV puhul. See hõlmab kõiki allikaid, sh vajaduse korral võrdlusaluseks valitud sobivat riiki. Uurimisega seotud isikutele antakse märkuste esitamiseks aega kümme päeva alates kuupäevast, mil kõnealune teade toimikusse lisatakse.

Komisjonile kättesaadava teabe kohaselt võib võrdlusaluseks riigiks sobida Türgi. Selleks et määrata lõplikult kindlaks võrdlusaluseks sobiv riik, uurib komisjon, kas on Hiina RV-le sarnase majandusarenguga riike, kus toodetakse ja müüakse vaatlusalust toodet ning kus asjakohased andmed on hõlpsasti kättesaadavad. Kui niisuguseid riike on rohkem kui üks, eelistatakse asjakohasel juhul võrreldava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riike.

Asjakohaste allikate osas kutsub komisjon kõiki Hiina RV tootjaid üles esitama 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist teavet vaatlusaluse toote tootmiseks kasutatavate materjalide (töötlemata ja töödeldud) ja energia kohta. Teave tuleb esitada TRON.tdi kaudu järgmisel aadressil: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R774_INFO_ON_INPUTS_FOR_EXPORTING_PRODUCER_FORM. Teave platvormile Tron juurdepääsu kohta on esitatud punktides 5.6 ja 5.9.

Lisaks tuleb kõik faktid, mis on vajalikud kulude ja hindade kindlaksmääramiseks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a, esitada 65 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Need faktid peavad pärinema üksnes avalikest allikatest.

Selleks et saada uurimiseks vajalikku teavet alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohaste väidetavate oluliste moonutuste kohta, saadab komisjon küsimustiku ka Hiina RV valitsusele.

5.3.3.   Sõltumatute importijate uurimine (8) (9)

Uurimises on kutsutud osalema vaatlusaluse toote asjaomasest riigist liitu importimisega tegelevaid sõltumatuid importijaid, sealhulgas neid, kes ei teinud koostööd praegu kehtivate meetmete kehtestamisega lõppenud uurimises.

Kuna käesolevasse aegumise läbivaatamisse kaasatud sõltumatute importijate arv võib kujuneda suureks, kuid uurimine tuleb lõpetada ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon moodustada valimi, et piirata uurimine mõistliku arvu sõltumatute importijatega (seda nimetatakse ka valikuuringuks). Valim moodustatakse alusmääruse artikli 17 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas valikuuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, palutakse kõigil sõltumatutel importijatel või nende esindajatel, sealhulgas nendel, kes ei teinud koostööd käesoleva läbivaatamise aluseks olevate meetmete kehtestamisega lõppenud uurimises, endast komisjonile teada anda. Kõnealused isikud peavad endast teada andma seitsme päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist ja esitama komisjonile oma äriühingu(te) kohta käesoleva teate lisas nõutud teabe ja saatma selle punktis 5.9 esitatud kahjuküsimuste e-posti aadressile.

Selleks et saada vajalik teave sõltumatute importijate valimi moodustamiseks, võib komisjon võtta ühendust teadaolevate importijate ühendustega.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse importijad valida asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote suurima tüüpilise müügimahu järgi ELis, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Komisjon annab kõigile teadaolevatele sõltumatutele importijatele ja importijate ühendustele teada, millised äriühingud on valimisse kaasatud.

Komisjon lisab huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikusse ka märke valimi moodustamise kohta. Kõik märkused valimi moodustamise kohta tuleb esitada kolme päeva jooksul pärast valimi moodustamise otsusest teatamist.

Uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks saadab komisjon valimisse kaasatud sõltumatutele importijatele küsimustikud. Kui ei ole sätestatud teisiti, peavad kõnealused isikud esitama täidetud küsimustiku 30 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teatamist.

Sõltumatutele importijatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2609

5.4.   
  Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemine ja liidu tootjate uurimine

Selleks et teha kindlaks, kas liidu tootmisharule põhjustatava kahju jätkumine või kordumine on tõenäoline, kutsub komisjon liidu vaatlusaluse toote tootjaid uurimises osalema.

Kuna käesolevasse aegumise läbivaatamisse kaasatud liidu tootjate arv võib kujuneda suureks, kuid uurimine tuleks lõpetada ettenähtud tähtaja jooksul, on komisjon otsustanud moodustada valimi, et piirata uurimine mõistliku arvu tootjatega (seda menetlust nimetakse ka valikuuringuks). Valim moodustatakse kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

Komisjon on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Selle üksikasjalikud andmed on esitatud huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus.

Huvitatud isikutel palutakse esitada esialgse valimi kohta oma märkused. Muud liidu tootjad või nende nimel tegutsevad esindajad, sealhulgas liidu tootjad, kes ei teinud koostööd praegu kohaldatavate meetmete kehtestamisega lõppenud uurimistes, kuid on seisukohal, et neid tuleks teatavatel põhjustel valimisse kaasata, peavad võtma komisjoniga ühendust seitsme päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb kõik märkused esialgse valimi moodustamise kohta esitada seitsme päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

Komisjon annab kõigile teadaolevatele liidu tootjatele ja/või liidu tootjate ühendustele teada, millised äriühingud lõpuks valimisse kaasatakse.

Kui ei ole sätestatud teisiti, peavad valimisse kaasatud liidu tootjad tagastama täidetud küsimustiku 30 päeva jooksul pärast nende valimisse kaasamise otsusest teatamist.

Liidu tootjatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2609

5.5.   
  Liidu huvide hindamine

Kui dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosus leiab kinnitust, võetakse vastavalt alusmääruse artiklile 21 vastu otsus selle kohta, kas dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu huvidega.

Liidu tootjatel, importijatel ja neid esindavatel ühendustel, kasutajatel ja neid esindavatel ühendustel, ametiühingutel ja tarbijaid esindavatel organisatsioonidel palutakse esitada komisjonile teavet liidu huvide kohta.

Kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb teave liidu huvide hindamise kohta esitada 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Selle teabe võib esitada vabas vormis või vastates komisjoni koostatud küsimustikule.

Küsimustik, sh vaatlusaluse toote kasutajatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2609.

Igal juhul võetakse alusmääruse artikli 21 kohaselt esitatud teavet arvesse üksnes juhul, kui see on esitatud koos ajakohaste faktiliste andmetega, mis võimaldavad seda teavet kontrollida.

5.6.   
  Huvitatud isikud

Selleks et uurimises osaleda, peavad huvitatud isikud, näiteks asjaomase riigi tootjad, liidu tootjad, importijad ja neid esindavad ühendused, kasutajad ja neid esindavad ühendused, ametiühingud ja tarbijaid esindavad ühendused kõigepealt tõendama, et nende tegevuse ja vaatlusaluse toote vahel on objektiivne seos.

Asjaomase riigi tootjaid, liidu tootjaid, importijaid ja neid esindavaid ühendusi, kes teevad teabe kättesaadavaks punktides 5.3.1, 5.3.3 ja 5.4 kirjeldatud viisil, käsitatakse huvitatud isikutena, kui nende tegevuse ja vaatlusaluse toote vahel on objektiivne seos.

Muud isikud võivad osaleda uurimises huvitatud isikuna üksnes alates sellest hetkest, kui nad endast teada annavad ning kui nende tegevuse ja vaatlusaluse toote vahel on objektiivne seos. Huvitatud isikuna käsitamine ei piira alusmääruse artikli 18 kohaldamist.

Huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimik on saadaval TRON.tdi platvormil järgmisel aadressil: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Juurdepääsu saamiseks järgige sellel lehel esitatud juhiseid (10).

5.7.   
  Muud kirjalikud esildised

Vastavalt käesolevale teatele palutakse kõigil huvitatud isikutel teha teatavaks oma seisukohad, esitada teave ja seda kinnitavad tõendid. Kõnealune teave ja seda kinnitavad tõendid peavad komisjonile laekuma 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

5.8.   
  Ärakuulamisvõimalus komisjoni uurimistalitustes

Kõik huvitatud isikud võivad taotleda komisjoni uurimistalitustelt ärakuulamist. Ärakuulamistaotlused tuleb esitada kirjalikult ja need peavad olema põhjendatud, samuti tuleb esitada kokkuvõte sellest, mida huvitatud isikud soovivad ärakuulamisel arutada. Ärakuulamine piirdub küsimustega, mille huvitatud isikud on eelnevalt kirjalikult esitanud.

Põhimõtteliselt ei kasutata ärakuulamist selliste faktide esitamiseks, mida veel toimikus ei ole, kuid sujuva menetlemise huvides ja selleks, et komisjoni talitustel uurimine edeneks, võib huvitatud isikutelt paluda esitada pärast ärakuulamist uusi fakte.

5.9.   
  Kirjalike esildiste, täidetud küsimustike ja kirjade saatmise juhised

Kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevatel uurimistel komisjonile esitatava teabe suhtes ei kohaldata autoriõigusi. Enne kolmanda isiku autoriõigustega kaitstud teabe ja/või andmete esitamist komisjonile peavad huvitatud isikud saama autoriõiguse omajalt konkreetse loa, mis sõnaselgelt võimaldab komisjonil a) kasutada kõnealust teavet ja andmeid käesolevas kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevas menetluses ja b) esitada huvitatud isikutele teavet ja/või andmeid käesolevas uurimises kasutamiseks sellises vormis, mis võimaldab neil oma kaitseõigust kasutada.

Kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, täidetud küsimustikud ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud paluvad käsitleda konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Sensitive“ (11). Uurimise käigus teavet esitavatel isikutel palutakse oma teabe konfidentsiaalsena käsitamise taotlust põhjendada.

Isikud, kes esitavad teavet märkega „Sensitive“, peavad vastavalt alusmääruse artikli 19 lõikele 2 esitama ka teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, millele lisatakse märge „For inspection by interested parties“ (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peavad olema piisavalt üksikasjalikud, et konfidentsiaalselt esitatud teabe sisust oleks võimalik vajalikul määral aru saada. Kui konfidentsiaalset teavet esitav isik ei anna teabe konfidentsiaalsena käsitamise taotlusele sobilikku põhjendust või ei esita nõutavas vormis ja nõutava kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib komisjon jätta sellise teabe arvesse võtmata, kui asjakohastest allikatest ei ole teabe õigsust võimalik rahuldavalt kontrollida.

Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused, sealhulgas huvitatud isikuna registreerimis taotlused, skaneeritud volikirjad ja sertifikaadid TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI) kaudu. TRON.tdi-d või e-posti kasutades nõustuvad huvitatud isikud elektroonselt esitatavate materjalide suhtes kehtivate eeskirjadega, mis on esitatud dokumendis „KIRJAVAHETUS EUROOPA KOMISJONIGA KAUBANDUSE KAITSEMEETMETEGA SEOTUD UURIMISTES“ ja avaldatud kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Huvitatud isikutel tuleb esitada oma nimi, aadress ja telefoninumber ning toimiv ametlik e-posti aadress, mida vaadatakse iga päev. Kui kontaktandmed on saadud, suhtleb komisjon huvitatud isikutega ainult TRON.tdi või e-posti teel, välja arvatud juhul, kui nad avaldavad selgelt soovi saada kõik dokumendid komisjonilt muude sidevahendite kaudu või kui dokumendi laadi tõttu tuleb see saata tähitud kirjaga. Huvitatud isikud leiavad täiendavad eeskirjad ja lisateabe komisjoniga suhtlemise, sealhulgas TRON.tdi ja e-posti teel saadetavate esildiste suhtes kehtivate põhimõtete kohta eespool osutatud juhendist, milles käsitletakse huvitatud isikutega suhtlemist.

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

TRON.tdi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi

E-post:

Dumpinguküsimused: TRADE-R774-MELAMINE-DUMPING@ec.europa.eu

Kahju ja liidu huvide küsimused:

TRADE-R774-MELAMINE-INJURY@ec.europa.eu

6.   Uurimise ajakava

Vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 5 viiakse uurimine tavaliselt lõpule 12 kuu jooksul ja igal juhul hiljemalt 15 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

7.   Teabe esitamine

Üldjuhul võivad huvitatud isikud esitada teavet üksnes käesoleva teate punktis 5 määratletud tähtaegade jooksul.

Selleks et viia uurimine lõpule ettenähtud tähtaja jooksul, ei aktsepteeri komisjon teavet, mille huvitatud isikud esitavad pärast tähtaega, mis on ette nähtud märkuste esitamiseks lõplike järelduste kohta, või kui see on asjakohane, siis märkuste esitamiseks täiendavate lõplike järelduste kohta.

8.   Võimalus esitada märkusi teiste isikute esildiste kohta

Huvitatud isikutele kaitseõiguse tagamiseks tuleks neile anda võimalus esitada märkusi teiste huvitatud isikute esitatud teabe kohta. Huvitatud isikud võivad käsitleda üksnes neid küsimusi, mis sisalduvad teiste huvitatud isikute esildistes, mitte aga tõstatada uusi küsimusi.

Märkused teabe kohta, mille teised huvitatud isikud on esitanud seoses lõplike järelduste avalikustamisega, tuleks esitada viie päeva jooksul pärast lõplike järelduste kohta märkuste tegemiseks määratud kuupäeva (kui ei ole sätestatud teisiti). Kui avaldatakse täiendavad lõplikud järeldused, tuleks märkused kõnealuseid järeldusi käsitleva teabe kohta, mille on esitanud teised huvitatud isikud, esitada ühe päeva jooksul pärast nende märkuste tegemiseks määratud tähtaega (kui ei ole sätestatud teisiti).

Need tähtajad ei piira komisjoni õigust küsida huvitatud isikutelt nõuetekohaselt põhjendatud juhul lisateavet.

9.   Käesolevas teates määratletud tähtaegade pikendamine

Huvitatud isiku nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral on võimalik käesolevas teates määratletud tähtaegu pikendada.

Käesolevas teates esitatud tähtaegade pikendamist tuleks taotleda üksnes erandlike asjaolude korral ja seda võimaldatakse ainult nõuetekohaselt põhjendatud juhul. Igal juhul pikendatakse küsimustikule vastamise tähtaega tavaliselt kolm päeva, ning üldjuhul mitte rohkem kui seitse päeva. Käesolevas algatamisteates osutatud muu teabe esitamise tähtaegu ei pikendata rohkem kui kolm päeva, välja arvatud erandlike asjaolude korral.

10.   Koostööst keeldumine

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist oluliselt, võib vastavalt alusmääruse artiklile 18 nii positiivsed kui ka negatiivsed järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud väära või eksitavat teavet, võib sellise teabe jätta arvesse võtmata ning toetuda kättesaadavatele faktidele.

Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt alusmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

Kui huvitatud isik ei esita vastuseid elektroonilises vormis, ei peeta seda koostööst keeldumisest, kui huvitatud isik selgitab, et sellises vormis vastuste esitamine oleks ebaratsionaalselt koormav või põhjendamatult kulukas. Huvitatud isikul tuleb komisjoniga viivitamatult ühendust võtta.

11.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Huvitatud isikud võivad taotleda kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kõigi muude menetluse käigus esitatavate taotlustega, mis käsitlevad huvitatud isikute või kolmandate isikute kaitseõigust.

Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada ärakuulamisi ning tegutseda huvitatud isiku(te) ja komisjoni talituste vahendajana, tagamaks, et huvitatud isikud saaksid oma kaitseõigust täielikult kasutada. Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleks esitada kirjalikult ning taotlust tuleks põhjendada. Ärakuulamise eest vastutav ametnik analüüsib taotluse põhjendusi. Ärakuulamine tuleks korraldada üksnes juhul, kui komisjoni talitustega ei ole küsimusi õigeaegselt lahendatud.

Taotlus tuleb esitada aegsasti ja viivitamata, et mitte takistada menetluse nõuetekohast kulgu. Selleks peaksid huvitatud isikud taotlema ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist võimalikult kiiresti pärast sellist sekkumist õigustava juhtumi esinemist. Kui ärakuulamistaotlus on esitatud pärast kõnealuseid tähtaegu, uurib ärakuulamise eest vastutav ametnik ka tähtajast hiljem esitatud taotluste põhjendusi, tõstatatud küsimuste laadi ja nende mõju kaitseõigusele, võttes nõuetekohaselt arvesse uurimise head haldamist ja õigeaegset lõpuleviimist.

Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil: https://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/

12.   Võimalus taotleda alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohast läbivaatamist

Kuna aegumise läbivaatamine algatatakse alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt, ei saa selle tulemusena kohaldatavaid meetmeid muuta, vaid neid saab alusmääruse artikli 11 lõike 6 kohaselt kas kehtetuks tunnistada või säilitada.

Huvitatud isik, kes leiab, et meetmete läbivaatamine nende muutmiseks on põhjendatud, võib taotleda läbivaatamist vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 3.

Isikud, kes soovivad taotleda sellist läbivaatamist, mis toimuks käesolevas teates nimetatud aegumise läbivaatamisest sõltumatult, võivad võtta komisjoniga ühendust eespool märgitud aadressil.

13.   Isikuandmete töötlemine

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1725 (12).

Isikuandmete kaitset käsitlev teade, milles teavitatakse kõiki isikuid komisjoni kaubanduse kaitsemeetmete raames toimuvast isikuandmete töötlemisest, on kättesaadav kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing- markets/trade-defence/

---

(1)  ELT C 396, 30.9.2021, lk 12.

(2)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

(3)  Komisjoni 30. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1171, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit melamiini impordi suhtes (ELT L 170, 1.7.2017, lk 62).

(4)  Komisjoni talituste töödokument „Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations“ (Komisjoni talituste töödokument, milles käsitletakse olulisi moonutusi Hiina Rahvavabariigi majanduses kaubanduskaitset käsitlevate uurimiste jaoks), 20. detsember 2017, SWD (2017) 483 final/2, kättesaadav aadressil https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

(5)  ELT C 86, 16.3.2020, lk 6.

(6)  Kõik käesoleva teate avaldamisele osutavad viited viitavad teate avaldamisele Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole märgitud teisiti.

(7)  Tootja on asjaomases riigis asuv vaatlusalust toodet tootev äriühing ning temaga seotud äriühingud, kes osalevad vaatlusaluse toote tootmises, omamaises müügis või ekspordis.

(8)  Valimisse võivad kuuluda ainult importijad, kes ei ole asjaomase riigi tootjatega seotud. Tootjatega seotud importijad peavad täitma küsimustiku I lisa nende tootjate kohta. Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 127 kohaselt käsitatakse kaht isikut üksteisega seotuna, kui: a) nad on teineteise äriühingu ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) kolmas isik omab või kontrollib või valdab otseselt või kaudselt 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut; h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558). Isikud loetakse ühe ja sama perekonna liikmeteks ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õde ja õe või venna abikaasa. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 5 lõikele 4 tähendab „isik“ füüsilist isikut, juriidilist isikut ja mis tahes isikute ühendust, kes ei ole juriidiline isik, kuid kes saab liidu või siseriikliku õiguse kohaselt teha õigustoiminguid (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

(9)  Sõltumatute importijate esitatud andmeid võib käesolevas uurimises kasutada ka muul otstarbel kui vaid dumpingu kindlakstegemiseks.

(10)  Tehniliste probleemide korral võtke ühendust kaubandustalitusega e-posti aadressil trade-service-desk@ec.europa.eu või telefoninumbril +32 22979797.

(11)  Märkega „Sensitive“ tähistatakse dokument, mida alusmääruse artikli 19 ja WTO GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingu (dumpinguvastane leping) artikli 6 kohaselt käsitatakse konfidentsiaalsena. Seda dokumenti kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

---

LISA

| ☐ | Konfidentsiaalne versioon (1) |
| --- | --- |
| ☐ | Huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioon |
| (teha rist sobivasse ruutu) |

☐

Konfidentsiaalne versioon (1)

☐

Huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioon

(teha rist sobivasse ruutu)

HIINA RAHVAVABARIIGIST PÄRIT MELAMIINI IMPORDI SUHTES KOHALDATAVATE DUMPINGUVASTASTE MEETMETE AEGUMISE LÄBIVAATAMINE

SÕLTUMATUTE IMPORTIJATE VALIMI MOODUSTAMISEKS VAJALIK TEAVE

Käesoleva vormi abil saavad sõltumatud importijad esitada teavet, mida on vaja valimi moodustamiseks vastavalt algatamisteate punktile 5.3.3.

Nii konfidentsiaalne versioon kui ka huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioon tuleb komisjonile tagasi saata vastavalt algatamisteates esitatud juhistele.

1.   NIMI JA KONTAKTANDMED

Esitage oma äriühingu kohta järgmised andmed:

| Äriühingu nimi | |
| --- | --- |
| Aadress | |
| Kontaktisik | |
| E-posti aadress | |
| Tel nr | |

Äriühingu nimi

Aadress

Kontaktisik

E-posti aadress

Tel nr

2.   KÄIVE JA MÜÜGIMAHT

Märkige äriühingu kogukäive eurodes ning algatamisteates määratletud vaatlusaluse toote impordi (2) väärtus eurodes ja maht tonnides Hiina Rahvavabariigist importimisel ning pärast importimist liidu turule edasimüümisel läbivaatamisega seotud uurimisperioodi (1. juuli 2021 – 30. juuni 2022) jooksul.

| | Tonni | Väärtus eurodes |
| --- | --- | --- |
| Teie äriühingu kogukäive eurodes | | |
| Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote import | | |
| Vaatlusaluse toote import (mis tahes päritolu) | | |
| Vaatlusaluse toote edasimüük liidu turul pärast Hiina Rahvavabariigist importimist | | |

Tonni

Väärtus eurodes

Teie äriühingu kogukäive eurodes

Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote import

Vaatlusaluse toote import (mis tahes päritolu)

Vaatlusaluse toote edasimüük liidu turul pärast Hiina Rahvavabariigist importimist

3.   TEIE ÄRIÜHINGU JA SEOTUD ÄRIÜHINGUTE TEGEVUS (3)

Esitage täpne kirjeldus oma äriühingu ja kõikide vaatlusaluse toote tootmisesse ja/või müüki (eksport ja/või omamaine müük) kaasatud seotud äriühingute tegevuse kohta (loetlege need äriühingud ja märkige nende suhe teie äriühinguga). Kõnealuse tegevuse alla võib kuuluda vaatlusaluse toote müük või toote valmistamine alltöövõtu korras, vaatlusaluse toote töötlemine ja sellega kauplemine jne (loetelu ei ole täielik).

| Äriühingu nimi ja asukoht | Tegevus | Suhe teie äriühinguga |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Äriühingu nimi ja asukoht

Tegevus

Suhe teie äriühinguga

4.   MUU TEAVE

Esitage muu teave, mis teie äriühingu arvates võib komisjoni valimi moodustamisel aidata.

5.   TÕENDAMINE

Eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing enda võimaliku kaasamisega valimisse. Kui äriühing kaasatakse valimisse, tähendab see, et ta peab vastama küsimustikule ning olema nõus, et tema vastuste kontrollimiseks külastatakse tema valdusi. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, käsitatakse seda uurimise raames koostööst keeldumisena. Komisjon teeb järeldused koostööst keelduvate importijate kohta kättesaadavate faktide põhjal ning tulemus võib sellistele äriühingutele olla ebasoodsam, kui see oleks olnud nende koostöö korral.

Volitatud ametiisiku allkiri:

Volitatud ametiisiku nimi ja ametikoht:

Kuupäev:

---

(1)  See dokument on üksnes sisekasutuseks. Seda dokumenti kaitstakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt. See on konfidentsiaalne dokument vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (ELT L 176, 30.6.2016, lk 21) artiklile 19 ja WTO GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingu (dumpinguvastane leping) artiklile 6.

(2)  Euroopa Liidu 27 liikmesriiki on: Belgia, Bulgaaria, Tšehhi, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia, Küpros, Läti, Leedu, Luksemburg, Ungari, Malta, Madalmaad, Austria, Poola, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Slovakkia, Soome ja Rootsi.

(3)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 127 kohaselt käsitatakse kaht isikut üksteisega seotuna, kui: a) nad on teineteise äriühingu ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) kolmas isik omab või kontrollib või valdab otseselt või kaudselt 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut; h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558). Isikud loetakse ühe ja sama perekonna liikmeteks ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õde ja õe või venna abikaasa. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 5 lõikele 4 tähendab „isik“ füüsilist isikut, juriidilist isikut ja mis tahes isikute ühendust, kes ei ole juriidiline isik, kuid kes saab liidu või siseriikliku õiguse kohaselt teha õigustoiminguid (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 1.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 252/17 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 252/17

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10798 – NBIM / OXFORD PROPERTIES / SONY CENTER)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 252/06)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Norges Bank Investment Management („NBIM“, Norra), |
| --- | --- |

—

Norges Bank Investment Management („NBIM“, Norra),

| — | Oxford Properties Group („Oxford Properties“, Kanada), mis kuulub gruppi OMERS Group (Kanada), |
| --- | --- |

—

Oxford Properties Group („Oxford Properties“, Kanada), mis kuulub gruppi OMERS Group (Kanada),

| — | Sochribel GmbH, Sochribel Fixtures GmbH, Esplanade Gastronomie GmbH ja Forum Event Management GmbH („Sony Center“, Saksamaa). |
| --- | --- |

—

Sochribel GmbH, Sochribel Fixtures GmbH, Esplanade Gastronomie GmbH ja Forum Event Management GmbH („Sony Center“, Saksamaa).

NBIM ja Oxford Properties omandavad ettevõtja Sony Center üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | NBIM: teeb välisinvesteeringutega tegeleva riigi pensionifondi institutsionaalseid investeeringuid, |
| --- | --- |

—

NBIM: teeb välisinvesteeringutega tegeleva riigi pensionifondi institutsionaalseid investeeringuid,

| — | Oxford Properties: omab, arendab ja haldab kinnisvara. Oxford Properties on Ontario munitsipaaltöötajate põhipensioniskeemi haldaja ja pensionifondide valitseja OMERS Administration Corporation kinnisvaraüksus, |
| --- | --- |

—

Oxford Properties: omab, arendab ja haldab kinnisvara. Oxford Properties on Ontario munitsipaaltöötajate põhipensioniskeemi haldaja ja pensionifondide valitseja OMERS Administration Corporation kinnisvaraüksus,

| — | Sony Center: mitmeotstarbeline äri-, rendi- ja elamukinnisvara Saksamaal Berliinis. |
| --- | --- |

—

Sony Center: mitmeotstarbeline äri-, rendi- ja elamukinnisvara Saksamaal Berliinis.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (1).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10798 – NBIM / OXFORD PROPERTIES / SONY CENTER

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

1

---

| 1.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 252/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 252/19

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10802 – ARES / ONEX / FOUNDER / RYAN)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 252/07)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Ares Management Corporation („Ares“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

Ares Management Corporation („Ares“, Ameerika Ühendriigid),

| — | Onex Corporation („Onex“, Kanada); |
| --- | --- |

—

Onex Corporation („Onex“, Kanada);

| — | G. Brint Ryan, („asutaja“, Ameerika Ühendriikide kodanik), |
| --- | --- |

—

G. Brint Ryan, („asutaja“, Ameerika Ühendriikide kodanik),

| — | Ryan LLC („Ryan“, Ameerika Ühendriigid). |
| --- | --- |

—

Ryan LLC („Ryan“, Ameerika Ühendriigid).

Ares, Onex ja asutaja („osapooled“) omandavad Ryani üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Ares Management Corporation on Ameerika Ühendriikides asuv alternatiivne investeerimisjuht, kes pakub klientidele täiendavaid esmaseid ja teiseseid investeerimislahendusi krediidi, börsivälise kapitali, kinnisvara ja taristu varaklassides. 31. märtsi 2022. aasta seisuga töötas Aresi üleilmsel platvormil 2 195 inimest, kes tegutsesid Põhja-Ameerikas, Euroopas, Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas ja Lähis-Idas. |
| --- | --- |

—

Ares Management Corporation on Ameerika Ühendriikides asuv alternatiivne investeerimisjuht, kes pakub klientidele täiendavaid esmaseid ja teiseseid investeerimislahendusi krediidi, börsivälise kapitali, kinnisvara ja taristu varaklassides. 31. märtsi 2022. aasta seisuga töötas Aresi üleilmsel platvormil 2 195 inimest, kes tegutsesid Põhja-Ameerikas, Euroopas, Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas ja Lähis-Idas.

| — | Onex Corporation on Kanada ettevõte, mis on noteeritud Toronto börsil ja millel on kontorid Kanadas, Ühendkuningriigis ja Ameerika Ühendriikides. Onex investeerib ettevõtetesse mitme börsivälistesse ettevõtetesse investeeriva fondi kaudu. Onex investeerib paljudesse Põhja-Ameerikas ja Lääne-Euroopas tegutsevatesse äriühingutesse, mis tegutsevad eri tööstussektorites ja riikides. |
| --- | --- |

—

Onex Corporation on Kanada ettevõte, mis on noteeritud Toronto börsil ja millel on kontorid Kanadas, Ühendkuningriigis ja Ameerika Ühendriikides. Onex investeerib ettevõtetesse mitme börsivälistesse ettevõtetesse investeeriva fondi kaudu. Onex investeerib paljudesse Põhja-Ameerikas ja Lääne-Euroopas tegutsevatesse äriühingutesse, mis tegutsevad eri tööstussektorites ja riikides.

| — | Asutaja on Ameerika Ühendriikide kodanik G. Brint Ryan, kes tegutseb 1991. aastal asutatud CPA-äriühingu Collis & Ryan juhatuse esimehe ja tegevjuhina. G. Brint Ryan sai 1993. aastal äriühingus enamusosaluse ja selle juhiks. Ta on investeerinud mitmesse pereettevõttesse ja kinnisvaraprojektidesse, mis asuvad Ameerika Ühendriikides, peamiselt Texases. |
| --- | --- |

—

Asutaja on Ameerika Ühendriikide kodanik G. Brint Ryan, kes tegutseb 1991. aastal asutatud CPA-äriühingu Collis & Ryan juhatuse esimehe ja tegevjuhina. G. Brint Ryan sai 1993. aastal äriühingus enamusosaluse ja selle juhiks. Ta on investeerinud mitmesse pereettevõttesse ja kinnisvaraprojektidesse, mis asuvad Ameerika Ühendriikides, peamiselt Texases.

| — | Ryan on maksu- ja nõustamisfirma ning pakub maksuhaldustarkvara lahendusi. Ryani peakorter asub Dallases, Texase osariigis. Ryanil on esindused Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Euroopas ning Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas. Tal on üle 18 000 kliendi rohkem kui 60 riigis. |
| --- | --- |

—

Ryan on maksu- ja nõustamisfirma ning pakub maksuhaldustarkvara lahendusi. Ryani peakorter asub Dallases, Texase osariigis. Ryanil on esindused Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Euroopas ning Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas. Tal on üle 18 000 kliendi rohkem kui 60 riigis.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10802 – ARES / ONEX / FOUNDER / RYAN

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 1.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 252/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 252/21

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2022/C 252/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse kohta vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„OKTOBERFESTBIER“

ELi nr: PGI-DE-1034 – 23.8.2012

KPN ( ) KGT (X)

1.   [KPNi või KGT] nimetus(ed)

„Oktoberfestbier“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Saksamaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 2.1. Õlu

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Põhjakääritatud õlu

| Algvirde tihedus protsentides: | 13,6–14,0 |
| --- | --- |
| Alkoholisisaldus mahuprotsentides: | 5,3–6,6 |
| Värvus (EBC): | 6,0–28,0 ühikut |
| Mõrudus (EBU): | 16,0–28,0 ühikut |

Algvirde tihedus protsentides:

13,6–14,0

Alkoholisisaldus mahuprotsentides:

5,3–6,6

Värvus (EBC):

6,0–28,0 ühikut

Mõrudus (EBU):

16,0–28,0 ühikut

Hele, kuldne, merevaiguvärvi või tume, täidlasest, väga ümarast, sametisest või linnaselisest kergelt humalaseni väga vähese mõrudusega ja tugeva, veidi magusa maitsega.

Esitatud näitajate suhtes kohaldatakse seaduslikke ja Baieri liidumaa asjaomaste toidujärelevalveasutuste lubatud kõrvalekaldeid.

Tootmisprotsess toimub 1487. aasta Müncheni õlle puhtuse seaduse kohaselt, mis on lisatud ajutise õlleseaduse (VorlBierG) § 9 lõikesse 1.

Vesi peab pärinema Müncheni linnapiirkonna kruusase tasandiku tertsiaariajastu kihtidest. Puurkaevud, kust vett praegu ammutatakse, ulatuvad olenevalt asukohast 140–250 m sügavuseni. Müncheni linna vesi ei vasta nendele nõuetele.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Koostisosad peavad olema odralinnased, humal, pärm ja vesi. Vesi peab pärinema Müncheni linnapiirkonna kruusase tasandikutertsiaariajastu kihtidest.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kogu õlle „Oktoberfestbier“ tootmisprotsess peab toimuma Müncheni linna territooriumil. See algab linnastamise ja meskimisega ning lõppeb pärast 4–11nädalast laagerdumist, mille jooksul toores õlu rikastub loomulikul viisil süsihappega kuni lõpliku maitsenüansi saavutamiseni.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Õlu märgistatakse nimetusega „Oktoberfestbier“. Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 12 lõikele 3 koostoimes rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 artikli 13 lõikega 3 esitatakse märgistusel liidu kaitstud geograafilise tähise sümbol ja registreeritud nimetus.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Müncheni linna territoorium.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafilise piirkonna eripära

Müncheni linna piires pruulitud õlle „Oktoberfestbier“ maine ja eripära tulenevad nii sajandite jooksul säilitatud traditsioonilisest tootmismeetodist kui ka Müncheni Oktoberfesti erakordsest tuntusest.

1487. aastal võeti vastu Müncheni õlle puhtuse seadus. Lisaks õlle koostisosade kindlaksmääramisele täpsustati seaduses, et õlu peab läbima nn õllekontrolli (tänapäeval tuntud kui kvaliteedikontroll). See nõue kehtib ka praegu ja see on sätestatud ajutise õlleseaduse (VorlBierG) § 9 lõikes 1.

Veel üks eripära on Müncheni linnapiirkonna puurkaevude vee kasutamine. See vesi on pärit tertsiaariajastu kihtidest (mis ulatuvad umbes 250 m sügavusele). Nagu ilmneb Fritz Sedlmayri teose „Geschichte der Spatenbrauerei“ (Spateni pruulikoja ajalugu) 2. osast, kaevati 19. sajandi keskpaigas 200 m sügavusi kaeve.

Wolfgang Behringeri teoses „Lowenbräu“ on samuti juttu puurkaevude kaevamisest 1900. aasta paiku.

Sel ajal kõige puhtamaks joogiks olnud õlle müügi tava Oktoberfestil ulatub tagasi esimese Oktoberfestini 1810. aastal, mil eritoitlustajatel (Traiteuren) oli lubatud pakkuda õlut ja veini. (vt Müncheni linna juubeliväljaanne „175 Jahre Oktoberfest“ (175 aastat Oktoberfesti), München, 1985, või veebiväljaanne tz, 16. juuli 2010).

Oktoberfest sai alguse 1810. aastal hobuste võiduajamisest, mis korraldati linnast väljas asuval niidul Baieri printsi Ludvig I ja Saksi-Hildburghauseni printsessi Therese abielu tähistamiseks. Tänapäeval toimub Oktoberfest, mida Müncheni elanikud kutsuvad hellitavalt Wies’n’iks (niidud), igal aastal septembri keskpaigast oktoobri alguseni selsamal 42 hektari suurusel niidul, Theresienwiese’l, mis asub linna keskel ja kus on ikka veel näha jälgi toonasest võiduajamisrajast. Iga nelja aasta tagant korraldatakse koos Oktoberfestiga keskne põllumajandusmess, mida peeti esimest korda 1811. aastal. 2010. aastal toimus 200. Oktoberfest ja selle käigus korraldati spetsiaalne ajalooline osa, mis hõlmas hobuste võiduajamisi ja loomanäitusi. Hiljem on seda osa mõnevõrra muudetud ja antud sellele uus nimi „Oide Wiesn“ (Vana Oktoberfest).

Oktoberfest algab sellega, et Müncheni linnapea avab esimese õlle „Oktoberfestbier“ vaadi – traditsioon, mille lõi 1950. aastal toonane linnapea Thomas Wimmer. Enne esimese õllevaadi avamist saabuvad restoranipidajad lilledega kaunistatud kaarikutes rongkäigus oma Oktoberfesti toimumiskohas asuvatesse telkidesse, saatjateks linnapead ja volikoguliikmed, teenindajaid vedavad hobuvankrid ja Müncheni pruulikodade uhked vankrid. Restoranipidajate ja pruulikodade pruulijate saabumist koos esimese vaadi avamisega näidatakse laialdaselt üle maailma televisioonis ja internetis, nagu ka maailma suurimat kostüümi- ja püssimeeste paraadi, mis toimub järgmisel päeval ja mida paljud peavad Oktoberfesti avapidustuste tipphetkeks.

Õlle „Oktoberfestbier“ tänapäevane ülemaailmne maine põhineb osaliselt sellel, et Münchenis tehti õllepruulimisel varakult uuendusi, mis avaldas õlle kvaliteedile märkimisväärset mõju. Selliste uuenduste hulka kuulub eelkõige Carl von Linde 1873. aastal välja töötatud esimene jahutusmasin. Seda kasutati kõigepealt ühes Müncheni pruulikojas ja tänu masina edule võtsid selle kasutusele ka teised Müncheni pruulikojad ning hiljem võeti see külmikute kujul kasutusele kogu maailmas. Masin oli oluline, sest see võimaldas esimest korda kliimast ja välistemperatuurist olenemata pidevalt toota ja säilitada soovitud koguses ühtlase kvaliteediga õlut. See võimaldas õlut suurüritusteks suures koguses ette toota ning õlut kohapeal säilitada ja serveerida, ilma et selle kvaliteet oleks halvenenud.

Üks õlle „Oktoberfestbier“ erakordse maine põhjusi on see, et seda pruuliti spetsiaalselt Oktoberfestiks. See kvaliteetne toode ei ole nüüd üksnes Oktoberfestil kättesaadav, vaid seda müüakse kogu maailmas märgistusega „Oktoberfestbier“.

Kuigi Müncheni linn ei ole Oktoberfesti alates 1985. aastast reklaaminud, märkisid 91 % ametlikule ülemaailmsele uuringule vastanutest, et nad teavad Oktoberfesti. 20. oktoobri 1997. aasta Frankfurter Allgemeine Sonntagszeitung’i artiklis kirjutati selle kohta järgmist: „Festival on äärmiselt rahvusvaheline! Kuigi seda nimetatakse Müncheni Oktoberfestiks, on paljud külastajad ilmselgelt pärit välismaalt, rääkides inglise, itaalia, prantsuse ja jaapani keeles ning teistes vähem tuntud keeltes, ning tõelist baieri murret on väga harva kuulda.“

Toote eripära

Oktoberfesti 200. aastapäeva tähistavas Müncheni linna ametlikus väljaandes on selle kohta öeldud, et „eripärane „Oktoberfestbier“ on järk-järgult välja arenenud alles alates 1872. aastast“. Richard Baueri ja Fritz Fenzli teoses „175 Jahre Oktoberfest 1810 bis 1895“ (175 aastat Oktoberfesti (1810–1895)) on märgitud, et 1872. aastal pakuti suure algvirde tihedusega eriti kanget õlut. Hans Glöckle kirjutab oma teoses „München, Bier, Oktoberfest“ (München, õlu ja Oktoberfest), et sel ajal pidid Müncheni elanikud maksma õlle „Oktoberfestbier“ eest suure summa: 12 kroitserit, kuid hinna üle kurtmise asemel jõid nad õlut „hardumuse ja rahuloluga selle erilise kvaliteedi üle“. Ta lisab: „Alates 1872. aastast sai Oktoberfesti õlle võrdkujuks „Märzen“ (märtsiõlu), mille algvirde tihedus on 13 % ja alkoholisisaldus 4,1 % ning mis säilitas selle eristaatuse kuni teise maailmasõja järgse ajani. 1950. aastast hakkas levima heledam variant, mis oli sel ajal Oktoberfestil osalenutele meelepärasem, kuigi merevaiguvärvi õlu on praegu hakanud taas populaarsust koguma.

„Oktoberfestbier“ on õlu, mida pruulitakse geograafilises piirkonnas asuvates pruulikodades spetsiaalselt Oktoberfesti jaoks, kus seda müüakse märkimisväärsetes kogustes; see aspekt vastab tarbijate konkreetsele ootusele. „Oktoberfestbier“ eristub teistest festivaliõlledest kasutatud vee, algvirde suurema minimaalse tiheduse (13,6 %) ja väiksema maksimaalse tiheduse (14,0 %), suurema alkoholisisalduse (5,3–6,6 %) ning mõruduse suurema baasväärtuse (16 EBC ühikut) ja väiksema maksimumväärtuse (28 EBC ühikut) poolest. Kuna maksimumväärtus on 28 mõrudusühikut, ei ole õlu väga mõru ja on tavaliselt täidlase, väga ümara maitsega, nagu on Lõuna-Baierimaal aastakümneid eelistatud.

1487. aasta õlle puhtuse seadusel põhinevad tootmismeetodid ning nendest tulenevad erakordsed kogemused ja geograafilises piirkonnas asuvate pruulikodade eksperditeadmised tähendavad, et tarbijad seostavad õlut „Oktoberfestbier“ erakordse kvaliteediga.

Õlle „Oktoberfestbier“ eristaatust ja mainet tunnustatakse Saksamaal ja rahvusvaheliselt. Paljudes Euroopa ajaleheartiklites on Oktoberfesti mainitud üldiselt tihedas seoses õllega. 1995.–2012. aastal Ühendkuningriigis avaldatud 74 ajaleheartiklis on õlut ja Oktoberfesti laialdaselt nimetatud „tuntuimaks“, „kogu maailmas tuntuks“, „kuulsaks“ jne. Mõnes artiklis on õlut isegi kirjeldatud. Juba 1955. aastal kirjutas dr Kuballe perioodikaväljaandes Industrie-Kurier-Düsseldorf avaldatud artiklis Oktoberfesti kohta järgmist: „Festivalist, mis oli eelmisel sajandil peamiselt Müncheni iga-aastane pidustus, on saanud Euroopa suurim.“ Ta lisas: „Euroopa ja USA reisibrošüürides on seda üha enam mainitud suursündmusena, mida tuleb kindlasti kogeda“. 1996. aastal kirjutas Paul Delany Ühendkuningriigi ajalehes The Sun: „Maailma suurima õllefestivali külastajad kummutasid eelmisel aastal kurku peaaegu üheksa MILJONIT pinti õlut. Ja sel aastal ootavad Saksamaal Münchenis toimuva 163. Oktoberfesti korraldajad, et üle seitsme miljoni külastaja jooks veelgi rohkem.“ 2003. aastal kirjutas The Irish Times’i reporter Derek Scally: „[...] algupärane Oktoberfestbeer. Väljaspool Münchenit raskesti leitav, kuid otsimist väärt.“ 2006. aastal nimetas Frankfurter Allgemeine Sonntagszeitung Oktoberfesti „suurimaks õllefestivaliks päikesesüsteemis“. 2011. aastal märgiti sama ajalehe ühes artiklis, et „ükski austusavaldus Münchenile ei ole täielik ilma Oktoberfestita“. See näitab selgelt, kui olulised on Münchenile Oktoberfest ja seega ka „Oktoberfestbier“.

Õlle „Oktoberfestbier“ eripära kajastub paljudesse eri žanritesse kuuluvates saksa ja rahvusvahelistes kirjandusteostes. Näiteks võib tuua „Manuale della birra“ (Õllekäsiraamat“) ja väljavõtted järgmistest teostest: Landwehrlen, T., „L’Oktoberfest de Munich: portée sociale et politique“ (Müncheni Oktoberfesti sotsiaal-poliitiline mõju), 2005: „...première place la Wiesn-Bier (ou Oktoberfestbier), cette bière spécialement brassée pour l’occasion“...(esimene koht, Wiesn-Bier ehk Oktoberfestbier, spetsiaalselt selleks ürituseks pruulitud õlu), ning Garret, O. ja Colicchio, T., „The Oxford Companion to Beer“, 2011: „Praegune Spateni Oktoberfestbier põhineb ikka veel suures osas sellel 1872. aasta retseptil. 19. [sajandil] [...] suur osa Märzenbieri ja Oktoberfestbieri baaslinnastest [...]“. Ben McFarlandi 2009. aasta teosest „World’s Best Beers – One thousand craft brews from cask to glass“ võib leida järgmise teksti: „Rangelt võttes saavad tõelist Oktoberfesti õlut pruulida ainult [...] osalevad ja Müncheni linnas asuvad pruulikojad.“

Õlle „Oktoberfestbier“ tähtsust ei tunnista üksnes pruulikojad, vaid seda tunnistatakse ka ajakirjanduses ja kirjanduses. Näiteks 2005. aastal viidati ajalehes Welt am Sonntag õllele „Oktoberfestbier“ seoses Saksamaa rahvuslipu värvide, föderaalvalitsuse ja Saksamaa peamiste parteidega seonduvate värvidega, märkides: „Kui Oktoberfest laupäeval algab, mõtleme me rohkem õllele kui valimistele“. Ja lisades: „Siis ei valitse must ega punane, vaid kuldne, vedel kuld – Baieri parim õlu.“ 2009. aastal kirjeldati ühes selle ajalehe artiklis õlut „Oktoberfestbier“ rahvusvaheliste tarbijate seisukohast sõnadega „Õlu, millel kogu maailm silma peal hoiab“. Seejärel kirjutati õlut „Oktoberfestbier“ käsitlevas 2011. aasta artiklis selgelt ja kokkuvõtlikult: „Üks on selge: kõik „Wiesnbiere“ õlled, mille pruulikojad on selle aasta Oktoberfestiks valmistanud, on suurepärased“. Need ajakirjanduse hinnangud langevad kokku kirjanik Thomas Wolfe’i ülevaatega tema 1928. aasta Oktoberfesti külastusest, milles ta rõhutab õlle „Oktoberfestbier“ tähtsust: „Jutustaja, kes on sama anonüümne kui aukartus ja eufooria, mis teda Wiesnil kohe haaravad, peab vaatemängu mõistmiseks pärima: „Õlu?“ küsisin ma, „Miks õlu? Miks inimesed tulevad siia õlut jooma? Miks on kuulsad pruulikojad kõik need paviljonid püsti pannud, kui kogu München on kuulus oma õlle poolest ja linnas on sadu kõrtse?“ Tema kaaslane Heinrich vastas, et tal on õigus, kuid: „See on „Oktoberfestbier“.“ Kuulus õlleasjatundjast ajakirjanik Michael Jackson kirjeldas samuti võrratut õlut „Oktoberfestbier“: „Õlle „Oktoberfestbier“ vaht on kõrge nagu Alpid ning selle maitses valitsevad hõrgud koore ja linnase varjundid [...]“.

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Tänu pikaajalisele traditsioonile toota õlut „Oktoberfestbier“ Müncheni festivaliks, selle õlle müügile üle 200 aasta korraldatud maailmakuulsal ja tuntud Oktoberfestil ning selle eripärale täidlase ja sametise õllena, mida peetakse ühendavaks teguriks, on õllest „Oktoberfestbier“ saanud Saksamaal ja rahvusvaheliselt tuntud ja populaarne eriõlu, mille maine – mis on peaaegu nagu Müncheni suursaadikul – on lahutamatult seotud linna ja selle eluviisiga. Festivali, kust kuulus „Oktoberfestbier“ alguse sai ja kus seda müüakse, teatakse kogu maailmas.

Ühe esimestest viidetest sellele, et Oktoberfestil tohib müüa üksnes geograafilises piirkonnas asuvate pruulikodade pruulitud õlut, leiab linnavõimude Oktoberfesti käsitlevast otsusest, mis kehtis kuni 1850. aastani. Dokumentide kogumiku „Miscellanea Bavarica Monacensia“ 100. köites „Das Münchner Oktoberfest“ (Müncheni Oktoberfest) on lühidalt mainitud, kuidas neljal Müncheni ümbruskonna restoranipidajal takistati Oktoberfestil müümast õlut, mis oli pärit Tölzi linnast (umbes 45 km kaugusel Münchenist). Oktoberfestil lubati oma tooteid müüa üksnes 18 Müncheni restoranipidajal, kelle õlu oli pärit kohalikest Müncheni pruulikodadest. Neli ümbruskonna restoranipidajat said loa müüa oma õlut väljaspool Oktoberfesti, veidi eemal, Sendlinger Höhe piirkonnas.

Müncheni elanikud seostavad õlut „Oktoberfestbier“ Oktoberfesti ajaloo ja traditsioonidega, mida nad õpivad põhikoolis. Oktoberfesti toimumisaega kirjeldatakse Münchenis seega sageli omaette „hooajana“, samamoodi kui Starkbierzeit’i („kange õlle hooaeg“ märtsis).

Igal aastal kogunevad külastajad kogu maailmast Oktoberfestile, et nautida seda erilist õlut traditsioonilises atmosfääris. Müncheni linna andmetel külastas Oktoberfesti 2010. aastale eelnenud kümnel aastal keskmiselt 6 miljonit inimest aastas, juues seal keskmiselt 6,24 miljonit liitrit õlut.

Seda, et sõna „Oktoberfestbier“ ei seostu üksnes teatava kvaliteediga õllega, vaid ka Müncheni linnaga, näitavad kaks hiljutist tarbijauuringut.

1980. aastal Saksamaal korraldatud uuringus osalejatele esitati järgmine küsimus: „Kujutage ette, et saate pubis või sõpradelt pudeli õlut ja pudeli sildile on märgitud „Oktoberfest Beer“. Mis Te arvate, kus see on pruulitud?“ 70 % küsitletud sakslastest ja 84 % baierlastest vastasid kohe, et Münchenis.

2008. aastal Austrias korraldatud empiirilise turu-uuringu kohaselt teadsid 68,5 % aeg-ajalt õlut joovatest inimestest nimetust „Oktoberfestbier“ ja 53,5 % neist seostas nimetust Müncheni linnaga.

Õlle „Oktoberfestbier“ tähtsust Oktoberfesti ja Müncheni linna jaoks ja väljaspool seda näitab muu hulgas see, et erinevalt tavalise õlle hinnast on õlle „Oktoberfestbier“ liitrise kannu (Maß) hind Münchenis ja Baieris poliitiliste arutelude teemaks.

Thiemo Heeg käsitles seda asjaolu oma 21. septembri 2003. aasta Frankfurter Allgemeine Sonntagszeitung’is ilmunud artiklis, märkides, et „kõige olulisem küsimus enne Müncheni Oktoberfesti on alati sama: kui palju liiter õlut sel aastal maksab?“. Varem seda küsimust alati ei arutatud. Näiteks 1844. aastal seati võitlusvalmis üleni relvastatud reservvägi, sest sel aastal olid toimunud õllehinna vastased meeleavaldused ja kardeti nende kordumist (Müncheni linna ametliku ajakirja Wiesn number „200 Jahre Oktoberfest“, Münchner Merkur ja tz).

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/29500

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---

| 1.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 252/26 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 252/26

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2022/C 252/09)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse kohta vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„CASTAGNA DI ROCCAMONFINA“

ELi nr: PGI-IT-02764 – 16.3.2021

KPN ( ) KGT (X)

1.   [KPNi VÕI KGT] nimetus(ed)

„Castagna di Roccamonfina“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Kaitstud päritolunimetust (KPN) „Castagna di Roccamonfina“ kasutatakse ainult sortidesse „Primitiva“ (või „Tempestiva“), „Napoletana“ (või „Riccia“ või „Riccia Napoletana“), „Mercogliana“ (või „Marrone“), „Paccuta“ ja „Lucente“ (või „Lucida“) kuuluvate viljade puhul, mis on kasvatatud määratletud geograafilises piirkonnas.

Vabasse ringlusse lubamisel peavad tootel olema järgmised omadused:

| a) | Värsked kastanid:






  — | vili: asümmeetriline, pigem kerakujuline, keskmise suurusega; |
| --- | --- | --- |

a)

Värsked kastanid:

—

vili: asümmeetriline, pigem kerakujuline, keskmise suurusega;

| — | kalibreerimine: kuni 110 vilja ühe kilogrammi valitud ja/või kalibreeritud toote kohta; |
| --- | --- |

—

kalibreerimine: kuni 110 vilja ühe kilogrammi valitud ja/või kalibreeritud toote kohta;

| — | söödav osa: vähemalt 83 %; |
| --- | --- |

—

söödav osa: vähemalt 83 %;

| — | viljakest: kuni 17 % viljast, kastanpruuni värvi, mitte eriti silmatorkavate tumedamate triipudega, õhukese ja sitke konsistentsiga; |
| --- | --- |

—

viljakest: kuni 17 % viljast, kastanpruuni värvi, mitte eriti silmatorkavate tumedamate triipudega, õhukese ja sitke konsistentsiga;

| — | tuum: piimvalge värvusega, krõmpsuva konsistentsiga ning keskmiselt magusa ja maheda maitsega; |
| --- | --- |

—

tuum: piimvalge värvusega, krõmpsuva konsistentsiga ning keskmiselt magusa ja maheda maitsega;

| — | söödava osa keemiline koostis: |
| --- | --- |

—

söödava osa keemiline koostis:

| — | vesi: 51–57 %; |
| --- | --- |

—

vesi: 51–57 %;

| — | valgud: 2,3–3,3 g/100g; |
| --- | --- |

—

valgud: 2,3–3,3 g/100g;

| — | süsivesikute üldsisaldus: 38–46 g/100g; |
| --- | --- |

—

süsivesikute üldsisaldus: 38–46 g/100g;

| — | lipiidid: 1,5–2,3 g/100g; |
| --- | --- |

—

lipiidid: 1,5–2,3 g/100g;

| — | tuuma ümbritsev seemnekest: õhuke, pruuni värvusega, ainult veidi tuuma sisse tungiv ja sellest kergesti eralduv; |
| --- | --- |

—

tuuma ümbritsev seemnekest: õhuke, pruuni värvusega, ainult veidi tuuma sisse tungiv ja sellest kergesti eralduv;

| — | ussitanud, moondunud, hallitanud või kuivetanud viljade osakaalu suhtes kohaldatakse üldistes turustamisstandardites (määruse (EÜ) nr 543/2011 I lisa A osa) sätestatud lubatud hälbeid. |
| --- | --- |

—

ussitanud, moondunud, hallitanud või kuivetanud viljade osakaalu suhtes kohaldatakse üldistes turustamisstandardites (määruse (EÜ) nr 543/2011 I lisa A osa) sätestatud lubatud hälbeid.

| b) | Kuivatatud lüdimata kastanid:






  — | asümmeetriline, pigem kerakujuline, üsna pehme konsistentsiga, magusa kooritud vilja maitsega; |
| --- | --- | --- |

b)

Kuivatatud lüdimata kastanid:

—

asümmeetriline, pigem kerakujuline, üsna pehme konsistentsiga, magusa kooritud vilja maitsega;

| — | kalibreerimine: kuni 250 vilja ühe kilogrammi kohta; |
| --- | --- |

—

kalibreerimine: kuni 250 vilja ühe kilogrammi kohta;

| — | söödava osa keemiline koostis: |
| --- | --- |

—

söödava osa keemiline koostis:

| — | vesi: kuni 15 %; |
| --- | --- |

—

vesi: kuni 15 %;

| — | valgud: 4,4–5,4 g/100g; |
| --- | --- |

—

valgud: 4,4–5,4 g/100g;

| — | süsivesikute üldsisaldus: 60–65 g/100g; |
| --- | --- |

—

süsivesikute üldsisaldus: 60–65 g/100g;

| — | lipiidid: 3–3,5 g/100g; |
| --- | --- |

—

lipiidid: 3–3,5 g/100g;

| — | kuivatatud lüdimata saagis: kuni 50 massiprotsenti; |
| --- | --- |

—

kuivatatud lüdimata saagis: kuni 50 massiprotsenti;

| — | viljakest: õhuke ja sitke konsistentsiga; |
| --- | --- |

—

viljakest: õhuke ja sitke konsistentsiga;

| — | sisemiste või väliste kahjustustega viljade (lõhkenud, ussitanud, hallitanud viljad) osakaalu suhtes kohaldatakse üldistes turustamisstandardites (määruse (EÜ) nr 543/2011 I lisa A osa) sätestatud lubatud hälbeid. |
| --- | --- |

—

sisemiste või väliste kahjustustega viljade (lõhkenud, ussitanud, hallitanud viljad) osakaalu suhtes kohaldatakse üldistes turustamisstandardites (määruse (EÜ) nr 543/2011 I lisa A osa) sätestatud lubatud hälbeid.

Toode peab olema ilma elusparasiitide kahjustusteta.

| c) | Terved kuivatatud lüditud kastanid:






  — | kerakujuline, üsna pehme konsistentsiga, magusa maitsega; |
| --- | --- | --- |

c)

Terved kuivatatud lüditud kastanid:

—

kerakujuline, üsna pehme konsistentsiga, magusa maitsega;

| — | kalibreerimine: kuni 300 vilja ühe kilogrammi kohta; |
| --- | --- |

—

kalibreerimine: kuni 300 vilja ühe kilogrammi kohta;

| — | terve kuivatatud vilja niiskusesisaldus: kuni 15 %; |
| --- | --- |

—

terve kuivatatud vilja niiskusesisaldus: kuni 15 %;

| — | kuivatatud lüditud saagis: kuni 50 massiprotsenti; |
| --- | --- |

—

kuivatatud lüditud saagis: kuni 50 massiprotsenti;

| — | sisemiste või väliste kahjustustega viljade (lõhkenud, ussitanud, hallitanud viljad) osakaalu suhtes kohaldatakse üldistes turustamisstandardites (määruse (EÜ) nr 543/2011 I lisa A osa) sätestatud lubatud hälbeid. |
| --- | --- |

—

sisemiste või väliste kahjustustega viljade (lõhkenud, ussitanud, hallitanud viljad) osakaalu suhtes kohaldatakse üldistes turustamisstandardites (määruse (EÜ) nr 543/2011 I lisa A osa) sätestatud lubatud hälbeid.

Toode peab olema ilma elusparasiitide kahjustusteta.

| d) | Terved kooritud kastanid:






  — | kerakujuline, üsna krõmpsuva konsistentsiga, magusa maitsega; |
| --- | --- | --- |

d)

Terved kooritud kastanid:

—

kerakujuline, üsna krõmpsuva konsistentsiga, magusa maitsega;

| — | kalibreerimine: kuni 200 vilja ühe kilogrammi kohta; |
| --- | --- |

—

kalibreerimine: kuni 200 vilja ühe kilogrammi kohta;

| — | seemnekesta osakaal viljast: kuni 3 %; |
| --- | --- |

—

seemnekesta osakaal viljast: kuni 3 %;

| — | ussitanud või hallitanud viljade osakaal: kuni 2 %; |
| --- | --- |

—

ussitanud või hallitanud viljade osakaal: kuni 2 %;

| — | põlenud viljade osakaal: kuni 5 % |
| --- | --- |

—

põlenud viljade osakaal: kuni 5 %

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

–

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Viljade sorteerimine, kalibreerimine, töötlemine, steriliseerimine, kuivatamine, koorimine ja säilitamine toimub punktis 4 määratletud territooriumil.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

| — | Värske toote pakendamine: toodet tuleb pakkuda müügiks 0,250 kuni 25 kg mahutavusega pakendites, mis on valmistatud siseriiklike ja ELi õigusaktidega lubatud materjalist. |
| --- | --- |

—

Värske toote pakendamine: toodet tuleb pakkuda müügiks 0,250 kuni 25 kg mahutavusega pakendites, mis on valmistatud siseriiklike ja ELi õigusaktidega lubatud materjalist.

| — | Kuivatatud lüdimata toote pakendamine: kuivatatud lüdimata kastaneid turustatakse siseriiklike ja ELi õigusaktidega lubatud pakendites, mis sisaldavad 150 grammi kuni 25 kg toodet. |
| --- | --- |

—

Kuivatatud lüdimata toote pakendamine: kuivatatud lüdimata kastaneid turustatakse siseriiklike ja ELi õigusaktidega lubatud pakendites, mis sisaldavad 150 grammi kuni 25 kg toodet.

| — | Kuivatatud lüditud toote pakendamine: kuivatatud lüditud kastaneid turustatakse siseriiklike ja ELi õigusaktidega lubatud pakendites, mis sisaldavad 100 grammi kuni 25 kg toodet. |
| --- | --- |

—

Kuivatatud lüditud toote pakendamine: kuivatatud lüditud kastaneid turustatakse siseriiklike ja ELi õigusaktidega lubatud pakendites, mis sisaldavad 100 grammi kuni 25 kg toodet.

| — | Kooritud toote pakendamine: terveid kooritud kastaneid on lubatud pakendada vastavalt kõnealuse toote suhtes kohaldatavatele õigusaktidele, tingimusel et see ei mõjuta nende kvaliteediomadusi. Mis tahes võõrkehade olemasolu ei ole lubatud. |
| --- | --- |

—

Kooritud toote pakendamine: terveid kooritud kastaneid on lubatud pakendada vastavalt kõnealuse toote suhtes kohaldatavatele õigusaktidele, tingimusel et see ei mõjuta nende kvaliteediomadusi. Mis tahes võõrkehade olemasolu ei ole lubatud.

Lubatud on toote vaakumpakendamine gaasikeskkonda ja sügavkülmutamine.

Pakendid peavad alati olema suletud nii, et sisu ei oleks võimalik välja võtta ilma pitserit või pakendit rikkumata.

Pakendamine toimub põllumajandus-, toidu- ja metsandusministeeriumi poolt kaitstud geograafilise tähise „Castagna di Roccamonfina“ kasutamist kontrollima volitatud asutuse järelevalve all. Seda tehakse selleks, et kontrollida päritolu ning seda, kas toode ja selle pakendamine vastavad tootespetsifikaadile.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Image 1

Müügipakendite märgistele peab olema selgelt ja loetavalt trükitud nimetus „Castagna di Roccamonfina“, millele järgneb lühend KGT ja järgmine logo.

Nimetusele „Castagna di Roccamonfina“ on keelatud lisada mis tahes kirjeldusi, mis ei ole sõnaselgelt ette nähtud, sealhulgas järgmisi omadussõnu: fine (suurepärane), scelto (valitud), selezionato (valitud) või superiore (parim). Lubatud on tõesed ja kontrollitavad viited, mis kirjeldavad tootjate kasutatud meetodeid, näiteks kasutatud sordi nimi või „käsitsi korjatud toode“. Lubatud on viidata nimedele, ärinimedele ja kaubamärkidele, kui neil ei ole ülistavat tähendust ja need ei eksita tarbijat. Muude geograafiliste tähiste kasutamine on keelatud.

Märgisele ei tohi lisada muid, käesolevas spetsifikaadis sõnaselgelt sätestamata nimetusi. Esitada tuleb ka järgmine teave: tootja ja pakendaja nimi, ärinimi ja aadress ning kogu kehtivates õigusaktides nõutav teave.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kaitstud geograafilise tähisega toote „Castagna di Roccamonfina“ tootmispiirkond hõlmab kogu järgmiste haldusüksuste territooriumi: Caianello, Conca della Campania, Galluccio, Marzano Appio, Roccamonfina, Sessa Aurunca, Teano, Tora ja Piccilli, mis kõik asuvad Caserta provintsis.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Nimetuse „Castagna di Roccamonfina“ tunnustamise taotlus põhineb nimetuse heal riigisisesel ja rahvusvahelisel mainel ning selle peamisel omadusel, milleks on viljade varajane valmimine.

Kogu kastani „Castagna di Roccamonfina“ geograafilises piirkonnas domineerib Roccamonfina vulkaan (Vulcano di Roccamonfina), Campania vanim vulkaaniline paik, mis on ümbruskonna ajaloo ja elu põhielement ning mille muudavad veelgi muljetavaldavamaks seda suures osas katvad suured ja kaunid kastanimetsad. Taimestikus on domineerivaks liigiks tegelikult maguskastan (Castanea sativa), mis on levinud peaaegu kogu territooriumil, mille kohal kõrgub vulkaan.

Erinevate geoloogiliste ajastute jooksul on Roccamonfina vulkaaniline kompleks pursanud välja piisaval hulgal püroklastilisi aineid, et katta tohutu ala, muutes maa ebatavaliselt viljakaks. Kogu piirkonnas on levinud neutraalne ja happeline muld, mis sobib ideaalselt kastanite kasvatamiseks. Maad katab hea, sügav, väga viljakas, vähehappelise pH-ga muld, mis sisaldab rohkesti huumust ja millel on rikkalikult maa-aluseid kihte. Ka kliima on kastaniistanduste jaoks eriti soodne, kuna aasta keskmine sademete hulk on 838 mm ja keskmine temperatuur 12,8 °C.

Need mullastiku- ja kliimatingimused (vulkaaniline pinnas, madal kõrgus merepinnast, soe ja niiske kliima) soodustavad eriti hästi viljade varajast valmimist, mis võimaldab toodet varakult Itaalia ja välisriikide kastaniturgudel pakkuda. Nagu turuaruanded ja -loendid tõendavad, avab kastan „Castagna di Roccamonfina“ tegelikult kastanite müügihooaja Itaalias (välja arvatud eurojaapani hübriidide tootmine). See tuleneb asjaolust, et kaitstud geograafilise tähise piirkonnas lõppeb saagikoristus kastanite varajase loomuliku puudelt kukkumise tõttu tavaliselt siis, kui see kõigis teistes tootmispiirkondades alles algab, st umbkaudu 10.–20. oktoobril.

Kuna kastan „Castagna di Roccamonfina“ on kohaliku põllumajanduse ja maakultuuri sümbol, on sellel ka väga pikk ajalugu.

Kastanid esinesid Roccamonfina piirkonnas juba sadu aastaid enne roomlaste ülemvõimu selles piirkonnas. Kuid alles keskajal, pärast barbarite sissetungi, sai kastanikasvatusest piirkonna majanduse ja kohalike elanike elatusvahendite oluline osa. Talvel ja näljaaegadel peamiseks toiduallikaks olnud kastani tähtsus Roccamonfina ja selle ümbruse inimeste pereelus oli suur. Kastanipuitu kasutati majade katusetalade, mööbli ja tööriistade valmistamiseks ning seda põletati ahjudes ja tulekolletes. Keskaegsetes dokumentides leidub kastanite kohta palju ajaloolisi viiteid, mis käsitlevad peamiselt kastaniaedade omandiõiguse üleminekut, mis on talletatud pärimis- ja müügitehingutes ning dekreetides, millest paljusid säilitatakse tänapäevalgi väärtuslikes arhiivides ja raamatukogudes, mis asuvad kogu piirkonnas. Angeviinide tulekuga 1270. aastal hakkasid Roccamonfina kastanid omandama ka kaubanduslikku tähtsust. Tegelikult anti piirkonnale eelisõigus pidada sügisel iganädalast turgu ja iga-aastast laata.

Kuid kastani „Castagna di Roccamonfina“ tõeline, populaarseim lugu, mida kohalikud elanikud on sajandeid edasi andnud, algab piirkonna kõige väärtuslikuma ajaloolise ja religioosse paiga, Lattani Jumalaema kiriku (Santuario della Madonna dei Lattani) ajalooga, mis on iidsetest kastanimetsadest ümbritsetud usukompleks, mis koosneb kirikust, frantsiskaani mungakloostrist (Convento dei frati francescani) ja San Bernardino eraklast (Eremitaggio di San Bernardino), mis oli kuulus juba pühakoja ehitamise ajal. Legendi järgi olevat Püha Bernardino, kes tuli Roccamonfinasse, et avaldada austust Neitsi Maarja pildile, mille üks karjapoiss oli leidnud lähedalasuvast koopast, torganud maasse kuiva kastanipuu oksa, mis seejärel lehte läks. Pärast seda pookisid mungad püha puu poogendid lähedalasuvatele kastanipuudele ja elanike sõnul sündis sellest kastan „Castagna di Roccamonfina“.

Sajandite jooksul on kastanipuude jaoks soodsa keskkonna ja kohalike talunike isetekkeliste ökotüüpide väljavalimise osavuse omavahelise koostoime tulemusel kujunenud rikkalik sotsiaalmajanduslik ja kultuuriline struktuur. Seepärast on tootjad põlvkondade kestel kasvatanud seda isetekkelist metsatoodet, parandades seda ning levitades selle nime ja mainet lähipiirkonnast kaugemale.

Kastanikasvatuse sajandite jooksul üha suurenenud tähtsust selles piirkonnas kinnitavad alates hiliskeskajast kuni uusajani välja antud seadused ja määrused, mis käsitlesid kastanipuude ühiskasutuse kaitsmist, määrates väga suuri trahve neile, kes korjasid vilju ebaseaduslikult või pettuse teel, eriti viljade kukkumise ajal.

Kastani majanduslikku tähtsust piirkonnas kinnitasid järgnenud sajanditel ka kirjalikud allikad (mitte ainult kohalikud), nagu näiteks 1737. aasta „La Sede Degli Aurunci“, mis näitab selgelt kastani „Castagna di Roccamonfina“ tähtsust, eelkõige kogu piirkonna jaoks väärtusliku majandusressursina.

See on veelgi põhjalikumalt dokumenteeritud turuaruannetes, kus on alates 19. sajandi keskpaigast registreeritud Roccamonfina kastanite müügihinnad eri sortide kaupa. Nende hulka kuulub ka 1834. aasta maakataster „Catasto Provvisorio del Comune di Marzano“, mis sisaldas haldusüksuses ostetud ja müüdud kastani liike: ... le Castagne Tempestive di Roccamonfina (... Roccamonfina varajased kastanid).

Sellele järgnes üha rohkem ajaloolisi ja kaubanduslikke tõendeid kastani „Castagna di Roccamonfina“ tähtsuse kohta: haldusaktid, notariaalsed ostu-müügiaktid, turuaruanded ning teosed ja tehnilised artiklid ja teaduslikud aruanded ekspertide poolt kõnealuses piirkonnas tehtud katsete kohta.

1980ndatel ja 1990ndatel aastatel oli kastanikasvatus Roccamonfina piirkonnas tuntud oma suure innovaatilisuse ning puude hoolsa ja regulaarse tagasilõikamise poolest. Osaliselt on see tingitud sellest, et viljade müük muutub üha kasumlikumaks, eriti hilissuvel, kui suurlinnades müüakse peaaegu eranditult kastaneid „Castagna di Roccamonfina“, mis on tuntud oma varajase küpsemise poolest.

See on viljakas aeg toote reklaamimiseks, millega tegelevad ka sellised institutsioonid nagu Campania maakond, Caserta provints ja kaubanduskoda. Kastaneid „Castagna di Roccamonfina“ on alates 1990ndatest aastatest mainitud paljudes väljaannetes, kus neid on sageli kirjeldatud kui üht tüüpilist tipptasemel põllumajanduslike toiduainete hulka kuuluvat toodet, kajastades ühtlasi selle majanduslikku tähtsust: muu hulgas sellistes väljaannetes nagu „Guida su Roccamonfina e il Monte S. Croce“ (1996), „Campania Terra dell’Ortofrutta“ (2003) ja „Campania, luoghi, sapori, eccellenze“ (2019).

Kastanite korjamine on selles piirkonnas alates hilissuvest alati olnud sündmus, mis on kogu piirkonna jaoks tähistanud aasta kõige olulisemat aega, olles tähtsam kui saagiaasta majandusaruanne. Roccamonfinas peeti paar nädalat kogu Caserta provintsi suurimat kastaniturgu, mis oli piirkonna jaoks ainulaadne sündmus. Sellele pandi alus antiikajal (kümnenda sajandi alguses) ja see toimus piirkonna suurimal väljakul. Septembrist kuni oktoobri lõpuni said kõik kastanitootjad pakkuda sellel ajaloolisel väljakul oma tooteid kauplejatele müügiks. Iidne „Mercato della Castagna“ turg omandas lõpuks festivali mõõtmed, mis oli osaliselt piduliku iseloomuga, ulatudes saagi eest tänamise missast kohaliku rahvamuusika ja tantsuni. Omavalitsus ja turismibüroo mõistsid elanike soovi tähistada saagikoristust ja kastanite müüki ning 1976. aastal korraldatigi festival „Sagra della Castagna di Roccamonfina“. Sellest ajast saadik on seda pidu peetud oktoobri teisel pühapäeval kogu ümbruskonna osavõtul ning elanikud seostavad sellega oma ajaloolist identiteeti ning oma talupoeglikke juuri ja traditsioone. Sagra pidustused on aja jooksul pidevalt muutunud ja neist on nüüdseks saanud tõeline „Mostra Mercato della Castagna“ (kastanilaat) ning traditsiooniline rahvakultuuri- ja meelelahutusüritus.

Nimetus „Castagna di Roccamonfina“ on olnud olemas ja seda on juba ammustest aegadest kasutatud ajaloolistel esemetel ja arhiividokumentidel, Sagra pidustuste ja teaduskonverentside plakatitel, samuti on see väga levinud kaubanduslikel arvetel ning värskete põllumajandustoodete ja neist saadud toodete märgistel. Tänapäeval on tänu uutele digitehnoloogiatele võimalik leida internetist kogu teabe selle toote kohta, nagu selle ajalugu, eripära, toiduks kasutamine ning kuidas ja kust seda osta, kaasa arvatud usaldusväärsed hinnangud gurmee-ekspertidelt, kokkadelt ja kaupmeestelt. Selle toote kohta on kirjutatud raamatuid, sealhulgas retseptiraamatuid („L’Oro bruno di Roccamonfina“ 2019). Telekanali RAI saated, nagu „Linea Verde“ (oli eetris 16. septembril 2011), „Sereno Variabile“ (oli eetris 8. aprillil 2013), „Buongiorno Regione“ (oli eetris 4. oktoobril 2017), „Mezzogiorno Italia“ (oli eetris 22. novembril 2014) ja TG Regionale (on eetris peaaegu iga aasta oktoobris) sisaldavad sageli salvestatud ja otseülekandeid kastani „Castagna di Roccamonfina“ kohta, eriti saagikoristuse ja Sagra pidustuste ajal. Need lisanduvad paljudele Roccamonfina vulkaanile ja seal piirkonnas kasvavale kastanile pühendatud reportaažidele, mida edastavad mitmed kohalikud telekanalid (TeleLuna, Tel 2000, Antenna3, ReteSei jne).

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Tootespetsifikaadi terviktekstiga saab tutvuda veebisaidil

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllumajandus-, toidu- ja metsandusministeeriumi veebilehel (www.politicheagricole.it), klõpsates ekraani ülemises paremas osas linki „Qualità“, seejärel ekraani vasakus ääres linki „Prodotti DOP IGP STG“ ja lõpuks linki „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---

| 1.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 252/31 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 252/31

---

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

(2022/C 252/10)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muudatuse taotluse kohta vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„Carne Barrosã“

ELi nr: PDO-PT-0239-AM01 – 1.3.2019

KPN (X) KGT ( )

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Taotlejate rühm

Õigustatud huvi

CAPOLIB on algse registreerimistaotluse esitanud rühm.

| Rühma nimi | CAPOLIB – Cooperativa Agrícola de Boticas, CRL |
| --- | --- |
| Rühma liik | mitu isikut |
| Liikmed | Tootja(d) |
| Aadress | Avenida do Eiró no19 |
| 5460-320 Boticas |

Rühma nimi

CAPOLIB – Cooperativa Agrícola de Boticas, CRL

Rühma liik

mitu isikut

Liikmed

Tootja(d)

Aadress

Avenida do Eiró no19

5460-320 Boticas

Riik

Portugal

Tel.

00351276418170

E-post:

geral@capolib.pt

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Portugal

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| ☒ | Toote nimetus |
| --- | --- |

☒

Toote nimetus

| ☒ | Toote kirjeldus |
| --- | --- |

☒

Toote kirjeldus

| ☒ | Geograafiline piirkond |
| --- | --- |

☒

Geograafiline piirkond

| ☒ | Päritolutõend |
| --- | --- |

☒

Päritolutõend

| ☒ | Tootmismeetod |
| --- | --- |

☒

Tootmismeetod

| ☒ | Seos piirkonnaga |
| --- | --- |

☒

Seos piirkonnaga

| ☒ | Märgistamine |
| --- | --- |

☒

Märgistamine

| ☒ | Muu |
| --- | --- |

☒

Muu

4.   Muudatus(t)e liik

| ☐ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline. |
| --- | --- |

☐

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline.

| ☒ | Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena. |
| --- | --- |

☒

Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena.

5.   Muudatus(ed)

Toote nimetus

Muudatus

Muudatus 1

Põhjus

Toote kirjeldamiseks kasutatud väljendit („Carne de Bovino Barrosão“) ajakohastatakse, võttes arvesse lõpuks tegelikult registreeritud nimetust („Carne Barrosã“).

Varasem sõnastus: „Carne de Bovino Barrosão“

Uus sõnastus: „Carne Barrosã“

Toote kirjeldus

Muudatus

Muudatus 2

Põhjus

Tootekirjeldust täiustatakse, koondades olemasolevas spetsifikaadis hajutatult esitatud teabe ühte lõiku. Sõna „külmutatud“ jäetakse välja, kuna kavas on lubada edaspidist külmutamist. Ajakohastatakse viidet zootehnilisele registrile, kuna nüüd on selle nimetus „asutamisregister“. Toote kirjeldusest jäetakse välja viited kaubandusliku esitamise vormidele, sest selle kohta on lisatud eraldi peatükk.

Varasem sõnastus:

„Termin „Carne de Bovino Barrosão“ tähistab rümpasid või pakendatud ja külmutatud jaotustükke, mis on saadud tõu zootehnilisse registrisse või tõuraamatusse kantud barrosã tõugu loomadelt, kes on sündinud BARROSÃ veisetõu zootehnilisse registrisse või tõuraamatusse kantud isas- ja emasloomadele“.

Päritolunimetust „CARNE DE BOVINO BARROSÃO“ võib kasutada üksnes lihal, mis on saadud loomadelt, kes on kasvatatud ja sertifitseeritud käesolevas tootespetsifikaadis kindlaks määratud protsesside kohaselt.

„Päritolunimetust „CARNE DE BOVINO BARROSÃO“ võib kanda ainult liha, mis on toodetud tootespetsifikaadi punktis 3.4 määratletud sobivates põllumajandusettevõtetes, mis asuvad spetsifikaadi punktis 2.5 määratletud geograafilises tootmispiirkonnas ja täidavad loomade identifitseerimist käsitlevaid sätteid, mis on kehtestatud spetsifikaadi punktis 3.3, ning mida on transporditud, laagerdatud ja töödeldud spetsifikaadi punktides 4 ja 5 sätestatud tingimustel.“.

Uus sõnastus: „Termin „CARNE BARROSÃ“ tähistab liha, mis on saadud tõu asutamisregistrisse või tõuraamatusse kantud barrosã tõugu loomadelt, kes on sündinud ja kasvanud käesolevas spetsifikaadis määratletud geograafilises piirkonnas.“.

Muudatus

Muudatus

Muudatus 3

Põhjus

Põhjus

Toote kontrollimise lihtsustamiseks jäetakse välja „vitela“ (vasikaliha) vanuserühma maksimaalse kaalu piirang, pidades silmas asjaolu, et nõukogu 11. juuni 2007. aasta määruse (EÜ) nr 700/2007 kohaselt näib tapaloomade kaalul olevat liha omaduste kujunemisel väiksem tähtsus.

Varasem sõnastus:

„Vasikaliha – (...) minimaalne kaal 70 kg ja maksimaalne kaal 130 kg“.

Uus sõnastus:

„Kategooria „VITELA“ liha on saadud vähemalt 70 kg kaaluvatelt loomadelt (...)“.

Muudatus

Muudatus

Muudatus 4

Põhjus

Põhjus

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisale luuakse eraldi vanuserühm „vitelão“ („mullikas“) (mis kuulub praegu vanuserühma „novilho“ („noorveis“)).

Varasem sõnastus:

„Noorveise liha – liha, mis on saadud üheksa kuu kuni kolme aasta vanusest isas- või emasloomast (...)“.

„Vanuserühma „novilho“ kuuluvate loomade rümpade omadused varieeruvad ülejäänud kahe vanuserühma jaoks kindlaks määratud piirides.“.

Uus sõnastus:

„„VITELÃO“ kategooriasse kuuluv liha saadakse mõlemast soost loomadelt, kelle vanus tapmise ajal on 9–12 kuud ja minimaalne kaal 130 kg. Liha värvus varieerub roosast punaseni. Rasva värvus varieerub valgest valkjani. Liha maitseomadused varieeruvad kategooriate „vitela“ ja „novilho“ omaduste vahel.

„Vitelão“ lihakategooriale vastavas vanuses loomade toitumine muutub, kui nad võõrutatakse järk-järgult ning nad lähevad üle karjamaa- ja loomasöödale ning muudele põllumajandusettevõttest pärit toodetele, nagu teravili.

Arvestades, et need loomad, kellelt selle kategooria liha saadakse, võõrutatakse emapiimast, on liha veidi intensiivsema maitsega võrreldes kategooria „vitela“ lihaga, vähem magus ja sellel on rohkem rohumaitset. Samal ajal on liha mäluma hakates veidi vähem mahlane, kuna loomade toitumise tõttu on selle veesisaldus väiksem. Kui aga süljevool on juba käivitunud, annab kogunenud veidi tumedam rasv lihale uue värskuse ja mahlakuse, mille tulemusel on liha ühtaegu õrn ja mahlane.

Kategooriasse „NOVILHO“ kuuluv liha saadakse mõlemast soost loomadelt, kelle vanus tapmise ajal on 12 kuud kuni kolm aastat ja kaal vähemalt 130 kg. Liha värvus varieerub roosast tumepunaseni. Rasva värvus varieerub valgest valkjani ja mõnikord kollakani. Liha maitseomadused varieeruvad kategooriate „vitela“ ja „vaca“ omaduste vahel.

Selles lihas on ülekaalus komplekssemad ja intensiivsemad maitsed. Lihaskiudude väiksema veesisalduse tõttu on selle tekstuur tugevam ja vähem vedelikku eritav kui kategooria „vitelão“ lihal. Rasv on tumedam ja intensiivsema värvusega kui kategooriate „vitela“ ja „vitelão“ lihal, mõnikord kergelt kollakas. Seda põhjustab teravili, mis moodustab mõõduka osa loomade söödast ning soodustab nende kasvu ja täidab rümba rasvakihti.“.

Vt muudatuse 3 põhjendus.

Muudatus

Muudatus

Muudatus 5

Põhjus

Põhjus

Kategoorias „vaca“ („veis“) jäetakse välja vanuserühma nelja aasta ülempiir, mis võimaldab rahuldada uusi eelistusi turul, kus suureneb nõudlus vanemate loomade liha järele. Märgistusel on alati kirjas liha kategooria, mis praegusel juhul on „veis“. Liha organoleptilised omadused muutuvad aastatega paremaks. Eelmises tootespetsifikaadis määrati selle kategooria nelja aasta vanusepiir kindlaks empiiriliselt, ilma tehnilise põhjenduseta, aga ka seetõttu, et uute loomadega asendamise määr karjades oli väga madal. Tegelikult oli barrosã tõugu veiste arv ohtlikult väike ja tõug isegi kadumise äärel. Samal põhjusel olid zootehniline väärtus ja rümpade kvaliteet 1990. aastatel keskmiselt väga kesised.

Loomadel tehtud täiustuste tulemusel, eriti tänu kunstliku viljastamise kasutamisele, paranesid loomade zootehniline väärtus ja rümpade lihakus märkimisväärselt. See tähendab, et vanemate loomade liha väärtus on nüüd palju suurem.

Need tegurid on toonud kaasa palju suurema rotatsiooni karjades, kuna keskmine produktiivne eluiga on lühem ja suurepärases seisukorras lihaga loomade tapmine palju sagedasem.

Samal ajal on olnud märkimisväärne ka tarbijate nõudlus nende loomade liha järele, kuna selle organoleptilised omadused on suurepärased ja kõrgelt hinnatud. Selle stsenaariumi puhul ei oleks mõttekas piirata „vaca“ kategoorias turustatavate loomade vanust nelja aastaga. Lihal, mis saadakse üle kolmeaastastelt loomadelt, kes enam ei kasva ja kelle organsüsteemid (närvisüsteem, luustik, lihased ja nahk) on täielikult küpsed, on loomade vanusest hoolimata identsed omadused. Nagu varem selgitatud, on selline liha tumedam ja rasv on tumedamat kollakat värvi. Liha on vähem mahlakas ja õrn, kuid tugevama ja intensiivsema maitse ja aroomiga. Arvestades eespool kirjeldatud toitumist ja loomakasvatusmeetodeid, ei ole varieeruvus (mis esineb loomulikult ja suureneb vanuse kasvades veidi) nii märkimisväärne, et see õigustaks edasist segmenteerimist täiendavateks tarbimiskategooriateks, mis eksitaksid turustajaid ja tarbijaid, kuna turu kontekstis on kindlalt välja kujunenud arusaam, et „vaca“ kategooria liha saadakse üle kolmeaastastelt loomadelt.

Samuti on kooskõlas koonddokumendiga vaja parandada „vaca“ kategooria liha eristavate omaduste kirjeldust.

Varasem sõnastus: „Eelmise punkti asjakohases lõigus määratletud kategooriasse kuuluvate, kolme- kuni nelja-aastaste ja vähemalt 130 kg kaaluvate loomade rümbad. Liha värvus on tumepunane ja rasv on valkjas. Kuigi liha ei ole nii õrn, on see samavõrra mahlane ja maitsev.“.

Uus sõnastus: „Kategooriasse „VACA“ kuuluv liha saadakse mõlemast soost loomadelt, kelle vanus tapmise ajal on üle kolme aasta ja kaal vähemalt 130 kg. Liha värvus on tumepunane. Rasv on valkjas ja vanematel loomadel sageli kollakat tooni. Kategooria „novilho“ liha omadused tulevad veelgi tugevamalt esile „vaca“ kategooria lihas. See on veidi vähem õrn ja mahlane, kuid sellel on intensiivsem ja kauakestev rohttaimede maitse. Arvestades lihaskiududes olevat rasva, on mahlakus palju intensiivsem mälumisfaasi lõpus. Rasva maitse on tugevam ja kreemjas.“.

Muudatus

Muudatus

Muudatus 6

Põhjus

Põhjus

Viited lihakus- ja rasvasusklassidele jäetakse välja. Selle muudatuse eesmärk on viia rümpade nõuetekohasuse näitaja kooskõlla uute tarbimissuundumuste ja -eelistustega, võttes arvesse praegu olemasolevaid tehnoloogilisi protsesse, mis võimaldavad sellist liha diferentseeritult kasutada ja täiustada.

Varasem sõnastus:

„Rümbad klassifitseeritakse vastavalt määruses (EMÜ) nr 1026/91 sätestatud ühenduse liigitusskaalale. Punktis 2.3 määratletud kategooriate kohaselt liigitatakse rümbad järgmiselt: – vasikaliha: kategooriad U, R, O ja P; – noorveise liha: kategooriad S, E, U, R ja O; – veiseliha: kategooriad E, U, R, O ja P“.

„Rasvasuse seisukohast saab 4. kategooria rümpasid sertifitseerida ainult siis, kui loomad viiakse tapale. 5. kategooria rümbad jäetakse välja.“.

Uus sõnastus: (välja jäetud)

See tegur aitab tagada paremat kvaliteeti ja suurendab tarbijate usaldust.

P-kategooria liha, mille rasvasisaldus on 5, kasutatakse ainult hamburgerite, lihapallide, hakkliha, pasteetide jms toodete valmistamiseks.

See omakorda võimaldab rangemalt valida liha, mida müüakse naturaalsel või töötlemata kujul.

Muudatus

Muudatus

Muudatus 7

Põhjus

Põhjus

Viide liha jaotustükkide klassifikatsioonile jäetakse välja, kuna see on üldteave, mis ei sisalda nimetusega „CARNE BARROSÃ“ seotud eriomadusi.

Varasem sõnastus: „Kõigis eespool nimetatud kategooriates kasutatakse liha jaotustükkide järgmist klassifikatsiooni: – ekstra: karbonaad, välisfilee; – 1. kategooria: praelõik ristluutükist, esiribitükk, ristluutükk, sisetükk, pähkeltükk, hõbetükk, abaosa (jaotustükid); – 2. kategooria: muud abatükid, abatüki keskmine osa, rinnatüki rasvane osa; õlavarretükk, turjatükk koos abaluuga, abatüki koodiots, esikoot ja tagakoot; – 3. kategooria: rinnatükk, abatüki alumine osa, lühikesed ribid, saba.“.

Uus sõnastus: (välja jäetud)

Geograafiline piirkond

Geograafiline piirkond

Muudatus

Muudatus

Muudatus 8

Põhjus

Põhjus

Geograafilise piirkonna haldusjaotust ajakohastatakse, tegemata muudatusi geograafilises piirkonnas endas. Arvestades, et suur osa praegusest Vizela omavalitsusüksusest (mis loodi 1998. aastal 1. septembri 1998. aasta seaduse nr 93/98 vastuvõtmisega) on eraldatud Guimarãesi ja Felgueirasi omavalitsusest, ajakohastatakse geograafilisse piirkonda kuuluvate omavalitsuste loetelu ja see sisaldab nüüd Vizela omavalitsust (välja arvatud Santa Eulália vald, kuna see on eraldatud Lousada omavalitsusest, mis ei kuulu geograafilisse piirkonda).

Varasem sõnastus: „Geograafiline piirkond (...) on piiratud (...) omavalitsustega Guimarães, (...) Felgueiras (...)“

Uus sõnastus: „Geograafiline piirkond (...) on piiratud (...) omavalitsustega Guimarães, Vizela (välja arvatud Santa Eulália vald), (...) Felgueiras (...)“

Päritolutõend

Päritolutõend

Muudatus

Muudatus

Muudatus 9

Põhjus

Põhjus

Võttes arvesse loomade identifitseerimise kehtivaid rangeid nõudeid, selle jälgimise võimalusi ja vajaliku jälgitavuse tagatisi, mille olemasolu veisefarmides peab olema tõendatud, ei ole põhjendatud hoida nõuet alles ainult igas tootmisüksuses olevate barrosã tõugu loomade jaoks. Seetõttu see piirang tühistatakse, kuigi kogu karja jälgimise nõue jääb kehtima.

Varasem sõnastus: „Tootmisüksuses, kus barrosã tõugu veised on registreeritud, ei tohi pidada muid veiseid peale barrosã tõugu veiste.“.

Uus sõnastus: (välja jäetud)

Muudatus

Muudatus

Muudatus 10

Põhjus

Põhjus

Võttes arvesse loomade heaolu käsitlevate õigusaktide rangust, eelkõige seoses veoaegsete ja tapaeelsete kohustuslike puhkeaegadega, ei ole põhjendatud jätta alles nõue tappa loomad samal päeval, kui nad tapamajja saabuvad. Seetõttu jäetakse see säte välja, et tagada loomade heaolu säilimine ning anda ettevõtjatele transpordi ja tapmiste kavandamisel suurem vabadus.

Varasem sõnastus: „Sertifitseerimiskõlblikud loomad tuleb tappa täielikus ja katkematus jadas samal päeval.“.

Uus sõnastus: „Loomad tuleb tappa täielikus ja katkematus jadas.“.

Muudatus

Muudatus

Muudatus 11 (4 päritolutõend)

Põhjus

Põhjus

Selles jaotises kehtestatud nõuded on üle vaadatud, et kaotada sätted, mis on kehtivaid õigusakte arvestades aegunud või liigsed või mis peaksid olema kontrollimenetluse, mitte spetsifikaadi osa. Ettevõtjate registreerimist käsitlevaid sätteid ajakohastatakse, pidades silmas ametlike kontrollide nõudeid.

Varasem sõnastus:

„Päritolunimetust „CARNE DE BOVINO BARROSÃO“ võivad kasutada ainult tootjad a) kes on saanud sõnaselge loa organisatsioonilt, kellele päritolunimetus kuulub, b) kelle põllumajandusettevõte asub geograafilises tootmispiirkonnas, c) kes järgivad kõiki käesolevas spetsifikaadis esitatud tootmiseeskirju, d) kes võtavad kirjalikult kohustuse mitte müüa nimetuse „CARNE DE BOVINO BARROSÃO“ all muudest allikatest pärit ja/või muude omadustega liha, e) kes nõustuvad inspekteerimis- ja sertifitseerimisasutuse kehtestatud kontrollikorraga“.

„Loomad tuleb tappa kindlates tapamajades, mille sertifitseerimisasutus on akrediteerinud ja millele on loa andnud rühm, kellel on õigus kasutada päritolunimetust (...)“.

„Tükeldamine ja pakendamine võib toimuda ainult ruumides, mida sertifitseerimisasutus on inspekteerinud ja millele on loa andnud rühm, kellel on õigus päritolunimetust kasutada. Ainult sellistes ruumides võib rümpasid tükeldada ja saadud jaotustükke lõigata ning sertifitseerimismärgistusega turule saata.“.

Uus sõnastus:

„Ettevõtjad, kes kavatsevad tegeleda lihaga „CARNE BARROSÃ“ seotud tootmise, tapmise, tükeldamise, töötlemise ja pakendamisega, peavad võtma kirjalikult kohustuse järgida käesoleva spetsifikaadi sätteid“.

Lihaga „CARNE BARROSÃ“ seotud tootmine, tapmine, tükeldamine, töötlemine ja pakendamine peavad vastama käesoleva spetsifikaadi sätetele ja sellise tegevuse suhtes tuleb kohaldada vastavat kontrollikorda.

„Ettevõtjad peavad tagama, et liha „CARNE BARROSÃ“ spetsiifiline jälgitavus toimib kogu tootmisetapi vältel kuni turule laskmiseni.“.

Muudatus

Muudatus

Muudatus 12 (4 päritolutõend)

Põhjus

Põhjus

Selles jaotises kehtestatud nõuded on üle vaadatud, et kaotada sätted, mis on kehtivaid õigusakte arvestades aegunud või liigsed või mis peaksid olema kontrollimenetluse, mitte spetsifikaadi osa. Ettevõtjate registreerimist käsitlevaid sätteid ajakohastatakse, pidades silmas ametlike kontrollide nõudeid.

Varasem sõnastus:

„Päritolunimetust võib kanda ainult barrosã tõu zootehnilisse registrisse / tõuraamatusse kantud loomade liha. Ainult loomi, keda sertifitseerimisasutus jälgib sünnist saadik, võib päritolunimetuse andmiseks sertifitseerida. Kõik päritolunimetuse registritesse kantud põllumajandusettevõttele kuuluvad veised tuleb individuaalselt identifitseerida, kasutades kahte kõrvamärki – üks loomade identifitseerimissüsteemi kõrvamärk ja teine kõrvamärk, mis vastab zootehnilisele registrile / tõuraamatule. Loomad tuleb märgistada esimese kolme elukuu jooksul“.

„Tootmisüksused võib kanda päritolunimetuse põllumajandusettevõtete registrisse ainult siis, kui nad: (...) registreerivad kogu oma veisekarja; kohustuvad järgima käesolevas spetsifikaadis sätestatud käitlemis-, aretamis- ja tervishoiueeskirju ning muid reegleid, mis võidakse vastu võtta; pöörduvad selle staatuse saamiseks vabatahtlikult tootjarühma poole“.

„Päritolunimetuse kandmise õigusega loomi võib kasvatada ainult põllumajandusettevõtete registrisse kantud põllumajandusettevõtetes, mida peavad tõuaretajate ühendused ja kes kohustuvad täitma samaaegselt kõiki eespool sätestatud tingimusi“.

„Iga põllumajandusettevõte peaks säilitama järgmised andmed: põlvnemistunnistus, kuhu on kantud looma vanemate andmed, ja iga looma terviseandmed; laudaregister, mis peab sisaldama eelkõige laudas olevate loomade loendit kategooriate kaupa või vastava identifitseeriva kõrvamärgi numbriga, erinevate tervishoiualaste sekkumiste, ostu ja müügi, surmade ja asendamise kuupäeva.“.

Uus sõnastus:

„Liha „CARNE BARROSÃ“ võib toota ainult geograafilises piirkonnas asuvates tootmisüksustes, mille veisekarju jälgitakse. Liha „CARNE BARROSÃ“ võib saada ainult loomadelt, keda jälgitakse sünnist peale“.

„Iga põllumajandusettevõte peab pidama registreid, mis võimaldavad tuvastada kõiki ettevõttes viibivaid loomi, nende kõrvamärke ja elektroonilisi identimisvahendeid (vajaduse korral), nende vanust, sugu ja terviseandmeid.“.

Muudatus

Muudatus

Muudatus 13 (4 päritolutõend)

Põhjus

Põhjus

Selles jaotises kehtestatud nõuded on üle vaadatud, et kaotada sätted, mis on kehtivaid õigusakte arvestades aegunud või liigsed või mis peaksid olema kontrollimenetluse, mitte spetsifikaadi osa. Ettevõtjate registreerimist käsitlevaid sätteid ajakohastatakse, pidades silmas ametlike kontrollide nõudeid.

Varasem sõnastus:

„Igas tapamajas peavad olema olemas järgmised andmed: loomade tapanumbrid ja nende vastavus kõrvamärkide identifitseerimisnumbritele“.

„(...) sertifitseerimisasutuse kohalviibimise tagamiseks tuleb tapmise ajakava ette paika panna. Päritolunimetuste registrisse kantud tapamajade aedikutes tuleb registreeritud loomi hoida tapaeelsel puhkeajal registreerimata loomadest täiesti eraldi. (...) Tükeldamis- ja turustamisruumidesse ning registreeritud müügikohtadesse võib saata ainult päritolunimetuse sertifikaadiga rümpasid, poolrümpasid ja veerandrümpasid. Sertifitseerimisasutuse määratud esindaja peab käima kõikides tapamajades, et jälgida tapatoiminguid ja teha käesolevas tootespetsifikaadis kirjeldatud kontrolle ja kõiki muid kontrolle, mida sertifitseerimisasutus peab vajalikuks“.

„Toodete vastuvõtmise ja väljastamise arvestust tuleb pidada igas tükeldamis- ja pakendamisruumis, samuti peavad seal olema saadud ja välja antud sertifitseerimismärkide vahelised vastavusandmed.“.

Uus sõnastus:

„Iga tapamaja peab pidama loomade tapanumbrite arvestust ja andmeid selle kohta, kuidas need vastavad kõrvamärkide identifitseerimisnumbritele“.

Igas tükeldamis- ja pakendamisruumis tuleb pidada arvestust liha „CARNE BARROSÃ“ vastuvõtmise ja väljastamise kohta.

„Tapamajja, puhkealadele ja tapamaja aedikutesse transportimise ajal tuleb loomi hoida sertifitseerimiskõlbmatutest loomadest eraldi.“.

Muudatus

Muudatus

Muudatus 14 (4 päritolutõend)

Põhjus

Põhjus

Selles jaotises kehtestatud nõuded on üle vaadatud, et kaotada sätted, mis on kehtivaid õigusakte arvestades aegunud või liigsed või mis peaksid olema kontrollimenetluse, mitte spetsifikaadi osa. Ettevõtjate registreerimist käsitlevaid sätteid ajakohastatakse, pidades silmas ametlike kontrollide nõudeid.

Varasem sõnastus:

„Iga müügikoht peab pidama iga päev ajakohastatavat arvestust järgmise kohta: sertifitseeritud liha saabumine ja väljasaatmine; hoitavad ja tarbijatele välja antud sertifitseerimismärgid“.

„Sertifitseerimisasutuse ruumides tuleb hoida järgmisi registreid ja dokumente: põllumajandusettevõtete register; tõend, et tootja on päritolunimetuste süsteemi liige; tapamajade register; tükeldamis- ja pakendamisruumide register; müügikohtade register; välja antud sertifitseerimismärkide loetelu (milles on sertifitseerimismärgi väljaandmise kuupäev, number ja selle saanud organisatsioon); tarneandmed eelnummerdatud väljastamise arvestuse raamatutes (mis peavad võimaldama rümba taastamist), mis peavad sisaldama väljastatud saadetiste ja välja antud sertifitseerimismärkide vahelisi vastavusandmeid; sertifitseerimismärgid lisatakse identifitseerimiseks rümpadele, poolrümpadele või veerandrümpadele nende saatmisel tapamajast tükeldamis- ja pakendamisruumi või lihuniku juurde. Nendes arvestusraamatutes peetavad andmed tsentraliseeritakse kord kuus; sertifitseerimisasutuse volitatud esindaja iga kuu saadetud tapanimekirjad (milles on loomade identifitseerimisnumbrid ja vastavad järjekorranumbrid tapamajas); vastavus sertifitseerimismärkide vahel, mida tootmissektori iga organisatsioon kasutab; iga tapamaja kohta tapetud loomade päritoluettevõtete koodid, tõuaretajate nimed, aadressid ja numbrid“.

„Sertifitseerimisasutus peab kontrollima kõiki avalikke müügikohti (lihapoed, kauplused, supermarketid või restoranid) ja neil peab olema päritolunimetuse kasutamise õigust omava rühma luba. Loa võib anda ainult nendele müügikohtadele, mille tervishoiu- ja sanitaartingimused on vastavuses kehtivate õigusaktidega. Kui liha müüakse jaemüügis ja see on pakendamata, tuleb see eraldi välja panna ja/või seda tuleb müüa eraldi kindlatel päevadel. Sertifitseerimisasutus peab igal juhul tagama jaotustükkide ja/või portsjonite identifitseerimise ja päritolu tõendamise ning püüdma vältida tarbijate eksitamist. Teabelehed, mis sisaldavad samu andmeid nagu pakendile kinnitatud päritolunimetuse märgistus, peavad olema tarbijatele müügikohas kättesaadavad. Kõigis müügikohtades tuleb müüki lubav identifitseerimistahvel paigutada tarbijatele selgelt nähtavasse kohta. See tuleb eemaldada, kui ettevõtte müügiluba tühistatakse.“.

Uus sõnastus: (välja jäetud)

Tootmismeetod

Tootmismeetod

Muudatus

Muudatus

Muudatus 15

Põhjus

Põhjus

Söötmiskorraldust kirjeldavasse teksti tehakse väike muudatus, et parandada selle sobivust noorloomade kohtlemisele. Tavapärase süsteemi alus on täiskasvanud loomade igapäevane karjatamine karjamaal, välja arvatud halva ilma korral. Täiskasvanud kariloomad on üle 12 kuu vanused veised, s.o noorte pullide ja lehmade kategooriasse kuuluvad loomad, kes toituvad mägipiirkondade ülesharimata aladel.

Noorloomad jäävad aga põllumajandusettevõttesse, oodates piimast toitumist, kui emasloomad karjamaalt naasevad. Eraldi kohtlemise põhjus on see, et noorloomadel on raske õues talviseid tingimusi taluda ja rännata koos täiskasvanud loomade karjaga pikkadel igapäevastel teekondadel märgaladele ja ühismaadele, millest paljud on raskesti ligipääsetavad ning asuvad künklikul ja ebatasasel maastikul. Tuleb märkida, et loomad võivad läbida põllumajandusettevõttest karjamaadele ja ühismaadele ja tagasi liikudes mitu kilomeetrit päevas. Kui noorloomad peaksid nendel teekondadel oma vanematega kaasas käima, halveneks nende liha kvaliteet märkimisväärselt, eriti mis puudutab selle iseloomulikku ja hinnatud õrnust.

Varasem sõnastus: „Kariloomi hoitakse pidevalt laudas ainult mõnel päeval talveperioodil, kui halb ilm takistab nende karjamaale viimist.“.

Uus sõnastus: „Täiskasvanud kariloomi hoitakse pidevalt laudas ainult mõnel päeval talveperioodil, kui halb ilm takistab nende karjamaale viimist.“.

Muudatus

Muudatus

Muudatus 16

Põhjus

Põhjus

Tõuaretust käsitlev tekst jäetakse välja, kuna praegu on ideaalse hetke kindlaksmääramise kõige olulisem kriteerium kaal ja kehaline areng, mitte vanus. Pealegi piirdub see tekst tavapraktika kirjeldamisega ning selle järgimata jätmine ei mõjuta emaslooma või poegade liha sertifitseerimist.

Varasem sõnastus: „Noori mullikaid paaritatakse esmakordselt 18–24 kuu vanuses.“

Uus sõnastus: (välja jäetud)

Muudatus

Muudatus

Muudatus 17

Põhjus

Põhjus

Soovituslik loend toodetest, mis võivad häirida loomade normaalset kasvurütmi, jäetakse välja, et nende kasutamise keelu ulatust laiendada.

Varasem sõnastus: „Selliste toodete kasutamine, mis võivad häirida loomade normaalset kasvu ja arengut, näiteks müügilolevad kontsentraadid, hormoonid, antibiootikumid ja sulfamiidid, ei ole mingil juhul lubatud.“.

Uus sõnastus: „Selliste toodete kasutamine, mis võivad häirida loomade normaalset kasvu ja arengut, ei ole mingil juhul lubatud.“.

Muudatus

Muudatus

Muudatus 18

Põhjus

Põhjus

Söödavähesuse korral, eelkõige kui see on tingitud kliimamuutustest ja põllumajandusliku tegevuse vähenemisest piirkonnas, võib osutuda vajalikuks kasutada väljastpoolt geograafilist piirkonda pärit sööta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 ning seda muutva Euroopa Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 sätetele, tingimusel et liha „Carne Barrosã“ omadused ei muutu.

See muudatus võimaldab reageerida söödavähesusele ka geograafilises söödapiirkonnas, mis vastab mõne muu kvaliteedikava (näiteks mahepõllumajanduslik tootmine) või sertifitseerimissüsteemi spetsifikaadile.

Varasem sõnastus: (puudub)

Uus sõnastus: „Söödavähesuse korral võib kasutada väljastpoolt geograafilist piirkonda pärit loomasööta, tingimusel, et selle aastane kogus ei ületa 50 % kuivainest ja et nendelt loomadelt saadud lihal säilivad käesolevas spetsifikaadis nõutud omadused. Sellise sööda kasutamisest tuleb kontrolliasutusele teatada, et oleks võimalik kontrollida kasutatud või kasutamiseks plaanitavaid allikaid, nende omadusi ja koguseid.“.

Muudatus

Muudatus

Muudatus 19

Põhjus

Põhjus

Külmutamine on lubatud piiranguteta. Esiteks on liha külmutamine tõestatud säilitusprotsess ning liha õige külmutamine ja sulatamine ei halvenda selle kvaliteeti ühelgi tajutaval viisil. Teiseks on see säilitusprotsess esmatähtis liha „CARNE BARROSÃ“ müümisel kaugematele turgudele, kuhu piiratud säilivusaja tõttu ei ole võimalik värsket liha saata. Viimaks tähendab vajadus reageerida praegustele tarbimisharjumustele, et tarbijatele on oluline külmutamise teel säilitatava liha „CARNE BARROSÃ“ kättesaadavus.

Varasem sõnastus: „Rümpade, kintsude või nende osade külmutamine on igas töötlemisetapis selgelt keelatud, välja arvatud sertifitseerimisasutuse määratletud olukordades.“.

Uus sõnastus: (välja jäetud)

Muudatus

Muudatus

Muudatus 20

Põhjus

Põhjus

Sektori suhtes kohaldatavate õigusaktide arengut silmas pidades on teatavad sätted muutunud tarbetuks, vananenuks, liigseks või nende õigusaktidega lausa vastuolus olevaks ning seetõttu tuleb need välja jätta.

Varasem sõnastus:

„Tervishoid. Tõuaretajad peavad järgima tervisekaitse kava, mille on määranud kindlaks ametiasutused vastavalt kehtivatele õigusaktidele, ja võimaldama kõiki vajalikuks peetud ravitoiminguid ja/või vaktsineerimisi. Kõik veterinaarravimid peab välja kirjutama veterinaararst ja need tuleb märkida looma terviseandmetesse. Tapmisel tuleb järgida veterinaararsti kindlaks määratud minimaalset ohutusintervalli“.

„Transporditingimused ja puhkeaeg enne tapmist. Loomi ei tohi mitte mingil juhul üle koormata. Teekond põllumajandusettevõttest lähimasse volitatud tapamajja peab olema võimalikult lühike. Laadimine, mahalaadimine ja ümberlaadimine mis tahes muule marsruudile, mida loomad peavad läbima, peab toimuma rahulikult ning igal tapamajal peavad olema vajalikud vahendid, et vältida loomade traumeerimist. Ootetsoonides tuleb loomi hoida eraldi boksides. Allapanu peab nendes tsoonides olema põhk ja loomi tuleb vajadust mööda veega varustada“.

„Tapatingimused. Tappa tohib ainult loomi, kes vastavad kehtivates tapmist käsitlevates asjakohastes õigusaktides sätestatud eeskirjadele. (...) Tapamajad peavad tagama õiged tehnilised ja tervishoiutingimused, eelkõige seoses hoiu-, puhtus- ja hügieenitingimustega, tapmise eest vastutava personali tehnilise väljaõppe ja rümba ettevalmistamise ning külmatingimused (nii tapetud loomade rümpadest saadud liha laagerdamisel kui ka nende ladustamisel)“.

„Tükeldamis- ja pakendamisruumid peavad vastama kehtivates õigusaktides sätestatud tervishoiu- ja hügieeninõuetele.“.

Uus sõnastus: (välja jäetud)

Seos piirkonnaga

Seos piirkonnaga

Muudatus

Muudatus

Muudatus 21 (tekst)

Põhjus

Põhjus

Välja jäetakse mittevajalik tekst, regulatiivse sisuta tekst või tekst, mis on üleliigne, pidades silmas ELi tasandil kehtivaid päritolunimetusi reguleerivaid eeskirju.

Varasem sõnastus:

„Barrosã tõugu veiseid kasvatatakse mõnes Põhja-Portugali üsna ebasoodsas olukorras olevas piirkonnas, nimelt Barrosos ja Entre Douro e Minho mägipiirkonnas. Need piirkonnad vastavad teise ja kolmanda tavalise arenguprobleemi kirjeldusele, mis on esitatud Euroopa Ühenduste Komisjoni 29. juuli 1988. aasta teatises „Maaelu tulevik“: piirkonnad, kus esineb looduslikke, taristu ja struktuurilisi puudusi ning mis on üldiselt raskesti ligipääsetavad ja kus esineb rahvastikukadu, sest põliselanikud hülgavad oma maa“.

„Nagu seda tüüpi põllumajanduspiirkondadele omane, on tootmissüsteemide eesmärk perekondade omavarustatus. Seda tausta arvestades on barrosã veised ülimalt olulised nii nende süsteemide taastekitamise kui ka väikeste põllumajandusettevõtete peremajanduse jaoks.“.

Uus sõnastus: „Nimetuse „CARNE BARROSÃ“ geograafiline piirkond asub Põhja-Portugali osades (Barroso ja Entre Douro e Minho provintsi mägipiirkonnad), kus looduslike, taristu- ja struktuuriliste tingimuste tõttu on tekkinud tootmissüsteemid, mille peamine eesmärk on perekondade omavarustatus. Barrosã tõugu veised on nii nende süsteemide taastekitamise kui ka väikeste põllumajandusettevõtete peremajanduse jaoks ülimalt olulised.“.

Muudatus

Muudatus

Muudatus 22 (tekst)

Põhjus

Põhjus

Varasem sõnastus:

„Sellistes olukordades peavad maaelu arengustrateegiad põhinema kvaliteetsel ekstensiivse põllumajanduse vormil, mille eesmärk on aidata inimesi, kelle põllumajanduslikust tegevusest saadud sissetulek on ebapiisav, kasutada ära piirkonna sisemist potentsiaali, kaitsta keskkonda ja piirkonna kultuuripärandit.

Neid tootmissüsteeme iseloomustab see, et need põhinevad olemasolevate loodusvarade kasutamisel, on äärmiselt ohustatud raskustest, mis tulenevad stabiilset sissetulekut tagavate turumehhanismide rakendamisraamistiku puudumisest ja sellise sihipärase arendamiskorra puudumisest, mis tagaks põllumajandustootjate elamistingimuste paranemise nendes piirkondades. Eespool öeldut silmas pidades on barrosã tõugu veiste liha populariseerimine ja väärtuse suurendamine oluline ja tõhus viis nimetatud eesmärkide saavutamiseks“.

„Käesolevat spetsifikaati levitatakse piisavalt laialdaselt, tagamaks et kõik huvitatud isikud, nii tootjad kui ka kaubandusorganisatsioonid, saaksid teada käesolevas tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjade järgimise kohustuslikkusest, et oleks võimalik toota või müüa liha, mille puhul võib kasutada päritolunimetust „Carne de Bovino Barrosão“. Samuti tagatakse, et tarbijatele antakse teavet toote omaduste ja tagasinõudeõiguste kohta.“.

Uus sõnastus: (välja jäetud)

Märgistamine

Märgistamine

Muudatus

Muudatus

Muudatus 23

Põhjus

Põhjus

Märgistamise erieeskirju lihtsustatakse ja välja jäetakse sätted, mis on kehtivaid õigusakte – eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrust (EL) nr 1169/2011 – arvestades üleliigsed või ebavajalikud. Selle muudatuse eesmärk on anda ettevõtjatele toote turu järgi kohandamisel suurem vabadus.

Varasem sõnastus:

„Tootjarühm peab vastu võtma ja registreerima embleemi päritolunimetuse graafilise sümbolina ja teavitama sellest pädevaid asutusi. Embleem peab olema kujutatud tapamajadest väljastatud rümpadele, poolrümpadele ja veerandrümpadele löödavatel templijäljenditel ja pitseritel ning tükeldamis- ja pakendamisruumidest väljastatud jaotustükkide ja/või nende osade pakenditele kinnitatud märgistel. Kui liha väljastatakse pakendatult, tuleb tükeldamis- ja pakendamisruumides kinnitada pakendile toodet identifitseeriv märgis. Seda märgist ei tohi korduskasutada ja see tuleb asetada läbipaistvale pakendile“.

„Kõigile sertifitseeritud liha portsjonitele tuleb kinnitada vastav identifitseerimismärgis, mille kavand on esitatud I LISAS“.

„Jaotustükid või nende osad peavad olema pakendatud ning pakenditele peavad olema õigesti kinnitatud päritolunimetust ja sertifitseerimisasutust identifitseerivad märgised. Jaemüügi korral tuleb liha müüa eraldi, nõuetekohase tähistusega, mis tehakse päritolunimetust identifitseeriva templi abil kus iganes võimalik. Päritolunimetust tähistav tempel tuleb lüüa rümpadele, poolrümpadele ja nende veeranditele, kui neid müüakse ühes tükis.“.

Uus sõnastus: „Olenemata esitamise vormist peab liha „CARNE BARROSÃ“ tähistus – sisaldama ühte järgmistest väljenditest: „CARNE BARROSÃ – DENOMINAÇÃO DE ORIGEM PROTEGIDA“ või „CARNE BARROSÃ DOP“; – selgelt identifitseerima kontrolliasutuse.“.

Muu

Muu

Muudatus

Muudatus

Muudatus 24 (esitusviis)

Põhjus

Põhjus

Lubatud esitusviise – millele viidatakse spetsifikaadi eri punktides – selgitatakse ja täpsustatakse, et hõlbustada nende vastavusse viimist uute tehnoloogiliste lahendustega, eesmärgiga pidada sammu tarbimiseelistuste muutumisega.

Varasem sõnastus (katkendid): „(...) rümbad, poolrümbad ja nende veerandid (...); nende jaotustükid või portsjonid (...)“

Uus sõnastus:

„Liha „CARNE BARROSÃ“ võib müügile panna rümpade, poolrümpade või veerandrümpadena või jaotustükkidena või pakendatud portsjonitena (viilutatult, tükkidena, ribadena, kuubikutena, hakklihana jne).“.

Muudatus

Muudatus

Muudatus 25 (kontroll)

Põhjus

Põhjus

Kontrolliasutust käsitlevat teavet on ajakohastatud. Kuna see teave, millel ei ole selles valdkonnas kehtivaid raameeskirju arvestades ametlike kontrollide kontekstis regulatiivset sisu, vananeb kiiresti, peetakse paremaks lisada viide kohale, kust võib leida kontrolliasutuse nime ja aadressi, kuna see võimaldab järgida määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 7 tingimusi ning hoida samal ajal ajakohasena kontrollistruktuuri käsitlevat teavet.

Varasem sõnastus:

„Päritolunimetuse „Carne de Bovino Barrosão“ registreerimist peab taotlema Cooperativa Agrícola de Boticas. Selle kinnitamise eest rümpadele ja pakenditele vastutab päritolunimetuse kasutamise õigust omav organisatsioon. Sertifitseerimistasu maksab päritolunimetust omav organisatsioon pädevale asutusele, st sertifitseerimisasutusele“.

„Päritolunimetust „Carne de Bovino Barrosão“ kandva liha kontrolli- ja sertifitseerimisasutus on Norte e Qualidade – Instituto de Certificação de Produtos Agro-alimentares (Põhi ja kvaliteet – põllumajandustoodete sertifitseerimise asutus).“.

Uus sõnastus: „Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 37 lõikega 3 kontrollib tootespetsifikaadile vastavust kontrolliasutus, kelle nimi ja aadress on avalikult kättesaadavad Euroopa Komisjoni andmebaasis.“.

Muudatus

Muudatus

Muudatus 26 (kontroll)

Põhjus

Põhjus

Välja jäetakse teatavad kontrollisätted, mis on kehtivate õigusaktide seisukohast aegunud või ülearused või mis peaksid olema järelevalvemenetluse, mitte spetsifikaadi osa.

Varasem sõnastus:

„Sertifitseerimisasutus peab välja andma sertifitseerimismärgistused. Sertifitseerimismärgistusega peab kaasas olema dokument, mille täidab sertifitseerimisasutuse selleks volitatud ametnik, kui ahel on teada“.

„Iga sertifitseerimismärgistus peab olema seotud dokumendiga, mis peab sisaldama järgmist teavet: märgistuse number, looma päritoluettevõtte kood, tapamaja identifitseerimisandmed, rümba järjekorranumber tapamajas, rümba kaal ja tapmise kuupäev, tükeldamis- ja pakkimisruumi identifitseerimisandmed, rümpade, poolrümpade, veerandrümpade või nende jaotustükkide järjekorranumber tükeldamis- ja pakendamisruumis, pakendatud või jaemüügis müüdavate jaotustükkide vastuvõtjate ja sertifitseeriva ametniku andmed, sertifitseerimismärgistuse väljaandmise kuupäev ning toote kättesaamise ja väljastamise kuupäev tootmisahela igas lülis“.

„Tükeldamisruumidest väljastatud jaotustükkidele ja nende osadele vastavale sertifitseerimismärgistusele lisatud dokumentidel peab olema märgitud kõnealuste jaotustükkide päritolu“.

„Üldreeglina peavad kõik kontrollimehhanismid olema välja töötatud nii, et tootmisahela igas etapis oleks võimalik hõlpsasti kindlaks teha toote päritolu ja seega hõlpsasti jõuda tootmisahela kõikide eelnevate lülideni“.

„Sertifitseerimisasutus võib loomad, jaotustükid ja nende osad vastavalt käesoleva spetsifikaadi sätetele ja nimetatud asutuse otsusele tootmisprotsessi mis tahes etapis liigitusest ilma jätta“.

„Igasse põllumajandusettevõttesse tuleb teha nii mitu kontrollkäiku, kui vajalikuks peetakse. Kontrollkäigu aja peab määrama sertifitseerimisasutus ja kontrollkäigud tuleb teha ette teatamata. Kontrollkäike tuleb kohandada olemasolevate loomapidamissüsteemide toimimise järgi“.

„Iga kontrollkäigu ajal peab sertifitseerimisasutuse nimel tegutsev ametnik märkima tehtud tähelepanekud iga looma identifitseerimislehele ja osutama kõigile käesoleva spetsifikaadi ja nimetatud asutuse kehtestatud sätete rikkumistele“.

„Sertifitseerimisasutuse tehtud kontrollide käigus tuleb eelkõige kontrollida loomade söötmist ja identifitseerimist ning muid asutusele huvipakkuvaid aspekte. Loomi ja eelkõige nende sööta kontrollitakse ka analüüsidega, mille jaoks võetakse igal aastal väljaheite-, uriini- ja vereproovid“.

Päritolunimetust „Carne de Bovino Barrosão“ kanda võivate loomade tapmist peab jälgima sertifitseerimisasutuse esindaja, kes peab kontrollima iga looma identifitseerimisandmeid (identifitseerivate kõrvamärkide olemasolu), kategooriat, rümba identifitseerimisandmeid ja märgistust, sertifitseerimismärgistuses sisalduva teabe täpsust, tapanumbri ja identifitseerimisnumbri vastavust, rümba käitlemise ja kasutatava tehnoloogia vastavust sertifitseerimisasutuse kehtestatud eeskirjadele ja mis tahes liigitamisest ilmajätmise põhjuseid.

„Tapmise järelevalve eest vastutava ametniku vastutusalas on seegi, et iga kuu antakse välja sertifitseerimisasutuselt saadud eelnummerdatud väljastamise arvestuse raamatud, mille alusel peetakse arvet igale volitatud esindajale turustatud rümpade osade või jaotustükkide üle“.

„Eelkõige tuleb tapamajas kontrollida ka järgmisi parameetreid: tapatingimusi käsitlevate sise-eeskirjade järgimine, tapmise tehnilisi ja tervishoiutingimusi käsitlevate õigusaktide sätete järgimine ning kõigi muude eeskirjade järgimine, mida sertifitseerimisasutus kavatseb kehtestada“.

„Tükeldamis- ja pakendamisruumid võivad väljastada liha tervete jaotustükkidena või nende osadena. Väljastada tohib ainult templiga identifitseeritud või nõuetekohaselt pakendatud ja märgistatud jaotustükke. Kui väljastatakse jaotustükkide osi, peab toode olema ka õigesti pakendatud ja märgistatud“.

„Tükeldamis- ja pakendamisruume tuleb kontrollida sertifitseerimisasutuse määratud ajavahemike tagant tehtavate kontrollkäikude abil. Kontrollid peavad toimuma eelkõige tervishoiu- ja sanitaartingimuste, kohaloleva liha identifitseerimise (vastu võetud ja väljastatavate jaotustükkide ja/või nende osade identifitseerimisandmed ja päritolu, eesmärgiga vältida mis tahes hilisemat tarbijate eksitamist) ning sertifitseerimisasutuse kehtestatud tükeldamiseeskirjade järgimise tõendamisena“.

„Kontrollide eesmärk peab olema tuvastada võimalikud pettused toote esitlemisel tarbijale. Sertifitseerimisasutus peab tagama jaotustükkide ja nende osade kohta sätestatud identifitseerimistingimuste järgimise ning tarbijate mis tahes eksitamise ärahoidmise“.

„Lepingutingimuste järgimist peab sertifitseerimisasutus kontrollima müügikohtade kontrollkäikude ajal, mille sageduse määrab kindlaks asutus. Kontrollimine peab toimuma eelkõige järgmises vormis: nende organisatsioonide peetavate kohustuslike arvestusdokumentide kontroll, nende dokumentide ja sertifitseerimismärgistuse võrdlemine, laagerdamisperioodide kontroll ning ja rümpade inspekteerimine külmhoones“.

„Kõik liha müügikohad (pakendatud või muul viisil müük) tuleb nõuetekohaselt identifitseerida.“.

Uus sõnastus: (välja jäetud)

Muudatus

Muudatus

Muudatus 27 (karistused)

Põhjus

Põhjus

Rikkumisi ja karistusi käsitlevad sätted jäetakse välja, arvestades ametlike kontrollide raames selle kohta kehtestatud sätteid.

Varasem sõnastus:

„Päritolunimetuse registritesse kantud isikute toime pandud rikkumised liigitatakse asjakohase sanktsiooni kohaldamisel järgmiselt: a) haldusrikkumised; b) tootmiseeskirjades tootmise ja valmistamise kohta sätestatud reeglite rikkumised; c) rikkumised, mis on põhjustatud päritolunimetuse ebaõigest kasutamisest, või toimingud, mis seda kahjustavad või võivad kahjustada selle mainet“.

„Haldusrikkumised on kõik õigusrikkumised, mis tulenevad ebatäpsusest, tegevusetusest või võltsimisest arvamuste, deklaratsioonide, arvestus- või muude dokumentide koostamisel ning selles määruses sätestatud tähtaegade eiramisest. Haldusrikkumisena käsitatakse ka seda, kui ei järgita kõiki päritolunimetuse kasutamise õigust omava organisatsiooni ja/või sertifitseerimisasutuse otsuseid. Selliste õigusrikkumiste eest karistatakse rahatrahviga, mille suurus on 1–10 % kauba väärtusest või elusloomade baasväärtusest. Kui õiguserikkumine on väike, lahendatakse juhtum noomitusega“.

„Tootespetsifikaadi sätete rikkumisi seoses kasvatamise ja tootmisega määratletakse samamoodi nagu kõiki õigusrikkumisi, mis puudutavad loomakasvatussüsteeme, lubamatute söödalisandite kasutamist, võõrutus- ja tapavanuse mittejärgimist, looma kohtlemist ja rümba käitlemist tapamajas ning rümba tükeldamist tükeldamis- ja pakendamisruumis. Sellist liiki õigusrikkumiseks peetakse ka seda, kui ei järgita kõiki päritolunimetuse kasutamise õigust omava organisatsiooni ja/või Euroopa komisjoni selles valdkonnas tehtud otsuseid. Selliste õigusrikkumiste eest karistatakse rahatrahviga, mille suurus on 2–0 % kauba väärtusest või elusloomade baasväärtusest. Kui juhtum puudutab loomi, kaasneb karistusega nende põllumajandusettevõtete päritolunimetuse kasutamise õigusest ilmajätmine, kust loomad pärinevad“.

Rikkumised, mis tulenevad päritolunimetuse mittenõuetekohasest kasutamisest või toimingutest, mis võivad päritolunimetust kahjustada või selle maine hävitada, on määratletud järgmiselt. 1. Käesoleva tootespetsifikaadi 10. jao osades „Tapamajade kontrollimine“ ning „Tükeldamis- ja pakendamisruumide kontrollimine“ kehtestatud sätete rikkumine. 2. Dokumentide, märkide, pitserite, templite, märgiste või mis tahes muu päritolunimetuse juurde kuuluva identifitseeriva elemendi ebaõige kasutamine ja võltsimine. 3. Nimetatud omadusteta liha saatmine müügikohtadesse. 4. Tükeldamis- ja pakendamisruumidest selliste jaotustükkide ja nende osade väljastamine, mis ei vasta osa „Tükeldamis- ja pakendamisruumide kontrollimine“ sätetele. 5. Kõnealuste määruste, nende lisasätete ja Euroopa Komisjoni käesolevas punktis viidatud küsimustes tehtud otsuste eiramine.

„Nende õiguserikkumiste eest karistatakse rahatrahviga, mille suurus jääb kaupade või elusloomade väärtuse ja selle kahekordse summa vahele. Karistusega kaasneb päritolunimetuse kasutamise õigusest ilmajätmine“.

„Kui sertifitseerimisasutusel on teavet käesoleva tootespetsifikaadi rikkumise kohta, tuleb asjaomast ettevõtjat sellest viivitamatult teavitada vastuvõtuteatisega tähitud kirja teel. Kõigile teadetele järgneb täiendav kontroll, mille kulud peab kandma ettevõtja“.

„Olenemata eespool esitatud sätetest on rikkumised, mille on toime pannud nii päritolunimetuse registrisse kantud kui ka sellesse registrisse kandmata isikud, karistatavad kehtiva karistusseadustiku kohaselt (Lei do Código Penal)“.

„Raskete rikkumiste korral võidakse lisaks käesolevas jaos kindlaks määratud karistustele peatada ajutiselt õigusrikkuja õigus päritolunimetust kasutada või eemaldada ta registritest. Päritolunimetuse kasutamise õiguse ajutise peatamisega kaasneb päritolunimetuse juurde kuuluvate sertifikaatide, märgiste või märkide, pitserite, templite ja muude dokumentide ning identifitseerimisandmete saamise õiguse peatamine. Eemaldamisega kaasneb õigusrikkuja väljajätmine päritolunimetuse registritest ja sellest tulenevalt ilmajätmine kõigist päritolunimetusega seotud õigustest“.

„Kui rikkumised hõlmavad ekspordiks mõeldud tooteid, suurendatakse karistusi 50 % selles määruses osutatud maksimummäärast. Õigusrikkumise kordumise korral suurendatakse majanduslikke karistusi 50 % selles määruses osutatud maksimummäärast, mis edasisel kordumisel suurenevad kolm korda. Korduvaks õigusrikkujaks peetakse õigusrikkujat, keda on karistatud selle määruse sätete rikkumise eest viimase viie aasta jooksul.“.

Uus sõnastus: (välja jäetud)

KOONDDOKUMENT

„Carne Barrosã“

„Carne Barrosã“

ELi nr: PDO-PT-0239-AM01 – 1.3.2019

ELi nr: PDO-PT-0239-AM01 – 1.3.2019

KPN (X) KGT ( )

KPN (X) KGT ( )

1.   Nimetus(ed)

Nimetus(ed)

„Carne Barrosã“

2.   Taotlejariik või -riigid

Taotlejariik või -riigid

Portugal

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.1. Värske liha (ja rups)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Termin „Carne Barrosã“ osutab lihale, mis on saadud tõu asutamisregistrisse või tõuraamatusse kantud barrosã tõugu loomadelt, kes on sündinud ja kasvanud käesolevas spetsifikaadis määratletud geograafilises piirkonnas.

Määratletud on neli tootekategooriat: „vitela“ (vasikaliha), „vitelão“ (mullikaliha), „novilho“ (noorveiseliha) ja „vaca“ (veiseliha).

„VITELA“ kategooriasse kuuluv liha saadakse mõlemast soost loomadelt, kelle vanus tapmise ajal on 5–9 kuud ja minimaalne kaal 70 kg. Liha värvus varieerub roosast kahvatupunaseni. Rasva värvus varieerub valgest valkjani. Kategooria „vitela“ liha on väga õrn ja mahlane tänu müofibrillides sisalduva vee kogusele (võrreldes vanemate loomade lihaga) ja mõjule, mida lihasesisene rasv avaldab degusteerija süljenäärmetele, ergutades süljeeritust, mis tugevdab nende omaduste tajumist.

„VITELÃO“ kategooriasse kuuluv liha saadakse mõlemast soost loomadelt, kelle vanus tapmise ajal on 9–12 kuud ja minimaalne kaal 130 kg. Liha värvus varieerub roosast punaseni. Rasva värvus varieerub valgest valkjani. Liha maitseomadused varieeruvad kategooriate „vitela“ ja „vaca“ omaduste vahel.

„Vitelão“ lihakategooriale vastavas vanuses loomade toitumine muutub, kui nad võõrutatakse järk-järgult ning nad lähevad üle karjamaa- ja loomasöödale ning muudele põllumajandusettevõttest pärit toodetele, nagu teravili. Arvestades, et need loomad, kellelt selle kategooria liha saadakse, võõrutatakse emapiimast, on liha veidi intensiivsema maitsega võrreldes kategooria „vitela“ lihaga, vähem magus ja sellel on rohkem rohumaitset. Samal ajal on liha mäluma hakates veidi vähem mahlane, kuna loomade toitumise tõttu on selle veesisaldus väiksem.

Kui aga süljevool on juba käivitunud, annab kogunenud veidi tumedam rasv lihale uue värskuse ja mahlakuse, mille tulemusel on liha nii õrn kui ka mahlakas.

Kategooriasse „NOVILHO“ kuuluv liha saadakse mõlemast soost loomadelt, kelle vanus tapmise ajal on 12 kuud kuni kolm aastat ja kaal vähemalt 130 kg. Liha värvus varieerub roosast tumepunaseni. Rasva värvus varieerub valgest valkjani ja mõnikord kollakani. Kategooria „novilho“ liha maitse on intensiivsem ja rauasem kui „vitela“ lihal ning sellel on ka rohkem rohumaitset.

Selles lihas on ülekaalus komplekssemad ja intensiivsemad maitsed. Lihaskiudude väiksema veesisalduse tõttu on selle tekstuur tugevam ja vähem vedelikku eritav kui kategooria „vitelão“ lihal.

Rasv on tumedam ja intensiivsema värvusega kui kategooriate „vitela“ ja „vitelão“ lihal, mõnikord kergelt kollakas. Seda põhjustab teravili, mis moodustab mõõduka osa loomade söödast ning soodustab nende kasvu ja täidab rümba rasvakihti.

„Kategooriasse „VACA“ kuuluv liha saadakse mõlemast soost loomadelt, kelle vanus tapmise ajal on üle kolme aasta ja kaal vähemalt 130 kg. Liha värvus on tumepunane. Rasv on valkjas ja vanematel loomadel sageli kollakat tooni. Kategooria „novilho“ liha omadused tulevad veelgi tugevamalt esile „vaca“ kategooria lihas. See on veidi vähem õrn ja mahlane, kuid sellel on intensiivsem ja kauakestev rohttaimede maitse. Arvestades lihaskiududes olevat rasva, on mahlakus palju intensiivsem mälumisfaasi lõpus. Rasva maitse on tugevam ja kreemjas.

Liha „CARNE BARROSÃ“ võib müügile panna rümpade, poolrümpade või veerandrümpadena või jaotustükkidena või pakendatud portsjonitena (viilutatult, tükkidena, ribadena, kuubikutena, hakklihana jne). Külmutamine on lubatud.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Veiseid, kellelt võib saada liha „Carne Barrosã“, kasvatatakse ekstensiivses loomapidamissüsteemis, mis põhimõtteliselt seisneb selles, et suurema osa aastast karjatatakse loomi ülesharimata alade looduslikel karjamaadel ja neile antakse teatavate põllumajanduslike taimekasvatussaaduste (kartul, mais, rukis, kapsas jne) looduslikke kõrvalsaadusi ja põllumajandusettevõttes toodetud sööta. Täiskasvanud kariloomi tuleb hoida pidevalt laudas ainult mõnel päeval talveperioodil, kui halb ilm takistab nende karjamaale viimist.

Loomade söötmiseks võib kasutada ainult looduslikke saadusi. Selliste toodete kasutamine, mis võivad häirida loomade normaalset kasvu ja arengut, ei ole mingil juhul lubatud.

Kategooriatesse „novilho“ ja „vaca“ liigitatud loomi karjatatakse mägipiirkondade looduslikel karjamaadel. Nende toitumist täiendatakse kindlaksmääratud geograafilisest piirkonnast pärit sööda, teravilja ja muude kõrvalsaadustega, mis ei häiri nende normaalset kasvurütmi.

Kategooriasse „vitelão“ kuuluvaid loomi söödetakse põllumajandusettevõttes emapiimaga (lühikese aja jooksul enne võõrutamist), samuti niidetud rohu ja konserveeritud söödaga, nagu hein, mais, rukis, jahvatatud teravili ja muud piirkonnast pärit saadused, mis ei häiri nende normaalset kasvurütmi.

Söödavähesuse korral võib kasutada väljastpoolt geograafilist piirkonda pärit sööta, tingimusel et selle aastane kogus ei ületa 50 % kuivainest ja tagades seega, et nendelt loomadelt saadud lihal säilivad nõutavad omadused.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Sündimine, kasvatamine ja tapmine

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

–

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Olenemata esitamise vormist peab liha „CARNE BARROSÃ“ tähistus

| — | sisaldama ühte järgmistest väljenditest: „Carne Barrosã – Denominação de Origem Protegida“ või „Carne Barrosã DOP“; |
| --- | --- |

—

sisaldama ühte järgmistest väljenditest: „Carne Barrosã – Denominação de Origem Protegida“ või „Carne Barrosã DOP“;

| — | esitatud peavad olema ka kontrolliasutuse identifitseerimisandmed. |
| --- | --- |

—

esitatud peavad olema ka kontrolliasutuse identifitseerimisandmed.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Liha „CARNE BARROSÃ“ tootmise geograafiline piirkond (sündimine, kasvatamine ja tapmine) piirneb Amarese, Braga, Cabeceiras de Basto, Celorico de Basto, Fafe, Guimarãese, Vizela (välja arvatud Santa Eulália vald), Póvoa de Lanhoso, Terras de Bouro, Vieira do Minho ja Vila Verde omavalitsusega Braga piirkonnas; Felgueirase ja Paços de Ferreira omavalitsusega Porto piirkonnas; Arcos de Valdevezi, Melgaço, Monção, Ponte da Barca, Ponte de Lima, Paredes de Coura ja Valença omavalitsusega Viana do Castelo piirkonnas ning Boticase ja Montalegre omavalitsusega Vila Reali piirkonnas.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Nimetuse „CARNE BARROSÃ“ geograafiline piirkond asub Põhja-Portugali osades (Barroso ja Entre Douro e Minho provintsi mägipiirkonnad), kus looduslike, taristu ja struktuuriliste tingimuste tõttu on tekkinud tootmissüsteemid, mille peamine eesmärk on perekondade omavarustatus. Barrosã veised on nii nende süsteemide taastekitamise kui ka väikeste põllumajandusettevõtete peremajanduse jaoks ülimalt olulised.

Liha „Carne Barrosã“ maitse on tihedalt seotud loomade geneetilise pärandiga ja nende traditsioonilise toitumise eripäraga. Vanusekategooriatesse „vitelo“ ja „vitelão“ kuuluvate loomade toitumise alus on emapiim ja karjakasvatusettevõtete põllumajandusliku tootmise saadused, st hein, mais, rukis ja muud põllumajanduslikud kõrvalsaadused. Vanusekategooriatesse „novilho“ ja „vaca“ kuuluvad loomad toituvad looduslikel karjamaadel, heinast, maisist ja rukkist, aga ka muudest põllumajanduslikest kõrvalsaadustest, nagu see on kogu tootmispiirkonnas alati olnud.

Igal juhul mõjutavad loomade toitumist alati mägipiirkondade kliima ja reljeef ning piirkonna taimestiku liigid, sealhulgas looduslikud karjamaad või ülesharimata alad ja künkad, mis on selle tõu toitmisel nii olulised.

Mõned geograafilises tootmispiirkonnas asuvatel karjamaadel (tuntud kui lameiros) domineerivatest liikidest on valge ristik, punane ristik, lilla ristik, maaristik, harilik nõiahammas, vikk, lõikehein, raihein ja kerahein. Ülesharimata aladel on valdavad liigid kanarbik, astelhernes, salveilehine kiviroosik, lõikehein ja leetpõõsas.

lameiros

Just need taimeliigid loomade peatoidus koos barrosã tõu geneetiliste tunnustega annavad iga kategooria lihale olenevalt toitumisest maitse (liha biokeemiline koostis, mis määrab ta maitse- ja lõhnaomadused, tugineb geenidele ja toitumisele), nagu on üksikasjalikult selgitatud kõigis asjakohastes dokumentides. Kategoorias „vitelo“ on toitumise alus emapiim. Kategoorias „vitelão“ võõrutatakse loomad emapiimast ning jätkatakse toitmisega, mis põhineb karjatamisel, söödal ja teraviljal. Kategooriate „novilho“ ja „vaca“ loomade toitumise alus on karjatamine karjamaadel ja ülesharimata maal, sööt ja söödalisandina teravili. Kõikide kategooriate loomi toidetakse ka põllumajandusettevõtte hooajaliste põllumajanduslike kõrvalsaadustega.

Tegelikult on barrosã veisetõu ja mägipiirkondade omavaheline keskkonnaalane seotus bioloogilise mitmekesisuse ja keskkonna kestlikkuse säilitamisel ülioluline, sest neid loomi karjatatakse piirkondades, mis on teistele, valivamatele loomadele ebasobivad ja karmid. Seetõttu on need veised nende piirkondade maastiku kujundamisel hädavajalikud, kuna nad toituvad koredamatest ja vähem ligitõmbavatest ressurssidest, annavad neile territooriumidele orgaanilist väetist ja aitavad hallata olemasolevat taimestikku.

Nendele mägipiirkondadele iseloomulik taimkate, mis on pärast võõrutamist barrosã tõugu loomade toitumise alus, jätab jälje liha keemilisse koostisse ja on määrav selle ainulaadse, iseloomuliku maitse kujunemisel (põhineb eespool loetletud geograafilise piirkonna karjamaade ja ülesharimata alade taimeliikidel). Loomade tihe kontakt põllumajandustootjaga kujundab nende iseloomu ja annab neile rahuliku temperamendi, mis on õrna ja mahlaka liha saamisel ülioluline tegur.

Igapäevane kontakt ja lähedus barrosã veiste ja põllumajandustootjate vahel võimaldavad sellist seotust, sest kooseksisteerimise tulemusena on loomad rahulikumad, taltsamad, vaiksemad ja rohkem lõõgastunud. Selline temperament soodustab harmoonilist arengut ning võimaldab saada õrnemat ja mahlasemat liha (nagu eespool kirjeldatud), erinevalt vintskemast, kiulisemast lihast, mida saadakse loomadelt, kelle vastu ei väljendata sellist kiindumust ja kellel ei ole lähedast inimkontakti ning kes on seetõttu närvilisemad, stressis ja isegi agressiivsed.

Mitu uuringut on näidanud inimese ja looma suhte tähtsust (Gibbons et al., 2009) ja selle mõju loomade heaolule. Igapäevane kontakt ja positiivne suhtlemine loomadega mõjutab positiivselt loomakasvataja ohutust ja heaolu, aga ka loomade produktiivsust (Grignard et al. 2001; Kilgour et al. 2006; Gibbons et al. 2011). Stressi puudumine aitab parandada loomade kasvutingimusi ja sellel on positiivne mõju nende liha kvaliteedile.

et al

et al.

et al

et al.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(Käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://tradicional.dgadr.gov.pt/images/prod_imagens/carne/docs/CE_Carne_Barrosa_1.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---

| 1.7.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 252/49 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 252/49

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 252/11)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Mosel“

PDO-DE-A1270-AM01

Teate kuupäev: 5.4.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Veini/viinamarjasaaduste kirjeldus ja analüütilised ja/või organoleptilised omadused

Kirjeldus:

Viinamarjasordist ’Dornfelder’ valmistatud kvaliteetveini (Qualitätswein) minimaalse naturaalse alkoholisisalduse ja viinamarjavirde minimaalse massi (mis on tootespetsifikaadi punktist 5.1 viidud üle punkti 3.2) muutmine erandlike ilmastikutingimustega aastatel.

Sordist ’Dornfelder’ valmistatud kvaliteetveini standardväärtused: 8,8 mahuprotsenti potentsiaalset alkoholi / 68 Oechsle kraadi.

LISAMINE:

„Viinamarjasordi ’Dornfelder’ minimaalseks naturaalseks alkoholisisalduseks / viinamarjavirde minimaalseks massiks võib tunnustatud Schutzgemeinschaft Moseli (veini „Mosel“ kaitseühing) juhatuse otsusel määrata erandlike ilmastikutingimustega aastatel 8,3 mahuprotsenti üldalkoholi / 65 Oechsle kraadi. Selline kord kehtib üksnes selle aastakäigu suhtes, mille kohta otsus tehti. Kaitseühingu otsus tehakse teatavaks asjakohase avaldamisvahendi kaudu.“

Eri tooted tuvastatakse nime järgi koos teabega nende minimaalse naturaalse alkoholisisalduse / viinamarjavirde minimaalse massi kohta ja nende organoleptiliste omaduste kirjeldusega.

LISAMINE:

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Mosel“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Põhjendus:

Sordi ’Dornfelder’ minimaalse alkoholisisalduse / viinamarjavirde minimaalse massi mõningase vähendamise eesmärk on võimaldada saaki varem koristada, et vähendada uute kahjulike organismide kahjulikku mõju miinimumini. Näiteks 2014. aastal muutus äädikakärbes Drosophila suzukii ohuks vara valmivatele punastele viinamarjasortidele. Saagikoristuse edasilükkamine praeguseni kehtinud viinamarjavirde minimaalse massi saavutamise eesmärgil võib sellistel aastatel korjatud viinamarjade kvaliteeti ja mahtu märkimisväärselt vähendada.

Drosophila suzukii

Organoleptiliste omaduste kirjeldused on muudetud nüansirikkamaks, et anda eri toodetest parem ettekujutus.

Rikastamiseta toodetud veinide üldalkoholisisalduse kohta lisanduse tegemisel kasutatakse ELi määruse avaklauslit.

2.   Piirkonna määratlemine

Piirkonna määratlemine

Kirjeldus:

Kaitstud päritolunimetusega „Mosel“ hõlmatud piirkond määratletakse uuesti.

LISAMINE:

Loetletakse üksikud omavalitsusüksused, sh piirkonnad ja piirkondade numbrid.

Täpne määratlus on näha kaartidelt, kus on maatükkide kaupa näidatud eespool nimetatud omavalitsusüksustes asuvad viinamarjaistandused. Kaarte saab vaadata aadressil www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein.

Põhjendus:

Piirkonna määratlemist käsitlev muudatus ei ole suvaline, vaid vajalik selleks, et vältida märkimisväärset ebasoodsat mõju viinamarjakasvatusele ja põllumajandusele, üldsusele ja ökosüsteemile ning Moseli piirkonna aja jooksul välja kujunenud kultuurmaastikule.

Piirkonna määratlemise põhjuseid on täpsemalt selgitatud allpool.

Viinamarjakasvatuses kohaldatavad taimekaitsemeetmed ei sobi alati teistele põllukultuuridele ja seetõttu on kvaliteedi tagamiseks vaja, et viinamarjaistandused oleksid kinnised.

Viinamarjakasvatuses on taimekaitsemeetmed vajalikud, kuid need ei sobi alati teistele põllukultuuridele. Viinamarjaistanduste paigutamine muu kasutusotstarbega maaga (nt rohumaa, põllumaa, puu- või köögiviljakasvatus) kõrvuti põhjustab sageli probleeme, mida tuleks võimalikult palju vältida.

| — | Mida kinnisem on viinamarjakasvatuseks kasutatav maa ja mida vähem on sel kokkupuutekohti muu kasutusotstarbega maaga (põllumaa, puuviljakasvatus, rohumaa jne), seda vähem avaldub sellega seotud kahjulikku mõju viinamarjade kasvatamisele ja veinide kvaliteedile. |
| --- | --- |

—

Mida kinnisem on viinamarjakasvatuseks kasutatav maa ja mida vähem on sel kokkupuutekohti muu kasutusotstarbega maaga (põllumaa, puuviljakasvatus, rohumaa jne), seda vähem avaldub sellega seotud kahjulikku mõju viinamarjade kasvatamisele ja veinide kvaliteedile.

See on tingitud viinamarjakasvatusvaldkonna konkreetsetest majandamisnõuetest, eriti taimekaitsest. Paljudes Moseli järskudel nõlvadel asuvates ajaloolistes viinamarjaistandustes tehakse taimekaitset helikopterilt pritsimise teel, mille puhul on – tehnilistel ja füüsikalistel põhjustel – suurem triivimisoht kui maapealse pritsimise korral. Et helikopterilt oleks parem pritsida, on kasulik seda teha piki nõlvu kulgevate pikkade sirgete ridade kaupa. Selleks peab viinamarjaistanduse ala olema ühtne.

Põllumajandustootjad ja viinamarjakasvatajad on kohustatud vältima taimekaitsevahendite levimist muudele põllukultuuridele ja mujale kui sihtaladele, sh järgides vahemaanõudeid. Seepärast ei ole võimalik viinamarjaistanduse piiri lähedal olevaid viinapuid pritsida, mistõttu muutub viinamarjade kasvatamine võimatuks. Sama kehtib viinamarjaistandustega piirneva põllu-, rohu- ja puuviljakasvatusmaa kohta. Hajali asuvad viinamarjaistandused toovad seega kõigile põllumajandustootjatele kaasa rahalisi kaotusi. Probleem on eriti ilmne kohtades, kus kasutatakse helikopterilt pritsimist, sest sel juhul tuleb suurema triivimisohu tõttu täita eriti rangeid vahemaanõudeid. Kui viinamarjaistandused sellistelt aladelt kaovad, muutuvad need alad, kus varem olid viinamarjaistandused, muudeks kui sihtaladeks, mille puhul kehtivad vahemaanõuded. Seega satuvad allesjäänud viinamarjaistandused sellise kadumise tõttu majanduslikult ebasoodsasse olukorda.

| — | Kui taimekaitsevahendid hoolimata nõuetekohasest kasutamisest teistsuguse kasutusotstarbega naabermaatükkidele triivivad, võib see põhjustada soovimatut kahju mujal kui sihtaladel kasvavatele taimedele ning teatavate taimekaitsevahendite jääkide olemasolu tõttu kahjustada toodete kvaliteeti ja turustatavust. Viinamarja-, põllukultuuride ja puuviljakasvatuses kasutatavad taimekaitsevahendid erinevad mõnel juhul märkimisväärselt kasutusvaldkonna, kultuurispetsiifiliste kasutuslubade ja ooteaegade poolest. Kui taimekaitsevahendid, mis hoolimata heast põllumajandustavast triivimise teel naaberkultuuridele üle kanduvad, ei ole kõnealuse põllukultuuri puhul lubatud, võib jäägikatsete käigus täpsetest analüüsimeetoditest ja madalatest jääkide piirnormidest tingituna selguda, et seal toodetud tooteid ei saa turustada. Selliseid juhtumeid esineb praktikas sageli. Kuigi sellise kahju põhjustajaid saab vastutusele võtta, on kinniste viinamarjaistanduste pidamise teel võimalik äärealasid vähendada ja seega probleeme vältida. |
| --- | --- |

—

Kui taimekaitsevahendid hoolimata nõuetekohasest kasutamisest teistsuguse kasutusotstarbega naabermaatükkidele triivivad, võib see põhjustada soovimatut kahju mujal kui sihtaladel kasvavatele taimedele ning teatavate taimekaitsevahendite jääkide olemasolu tõttu kahjustada toodete kvaliteeti ja turustatavust. Viinamarja-, põllukultuuride ja puuviljakasvatuses kasutatavad taimekaitsevahendid erinevad mõnel juhul märkimisväärselt kasutusvaldkonna, kultuurispetsiifiliste kasutuslubade ja ooteaegade poolest. Kui taimekaitsevahendid, mis hoolimata heast põllumajandustavast triivimise teel naaberkultuuridele üle kanduvad, ei ole kõnealuse põllukultuuri puhul lubatud, võib jäägikatsete käigus täpsetest analüüsimeetoditest ja madalatest jääkide piirnormidest tingituna selguda, et seal toodetud tooteid ei saa turustada. Selliseid juhtumeid esineb praktikas sageli. Kuigi sellise kahju põhjustajaid saab vastutusele võtta, on kinniste viinamarjaistanduste pidamise teel võimalik äärealasid vähendada ja seega probleeme vältida.

Üldsuse ja ökosüsteemi kaitsmine järskude nõlvade majandamise kaudu

Tänapäeval mängivad järsud nõlvad tähtsat rolli erosiooni ja äravoolu tõkestamisel. Astangutega viinamarjakasvatus ja viinamarjaistanduse müürid hoiavad ära pinnavee äravoolu mäest alla. Viinapuud ja taimkate stabiliseerivad pinnast ning säilivad tänu pidevatele hooldustöödele. Õige mullaharimine tagab mulla hea struktuuri ja vee suure pinnasesse imbumise. Kokkuvõttes võib öelda, et erosioon vähendatakse miinimumini, vett puhverdatakse suurte sadude ajal ning toitainete (peamiselt fosfaadi) uhtumist pinnavette tõkestatakse. Ilma aktiivse majandamiseta astangud ja müürid laguneksid. Pinnas võsastuks ning kaotaks viljakust ja struktuuri. Tagajärjed oleksid tugevatest vihmadest tingitud erosioon, pinnase ja toitainete ärauhtumine ning maalihked, ohtu satuksid elanikud ja liiklus ning tekiks kahju.

Paljud viinamarjakasvatusvaldkonna majandamis- ja kaitsemeetodid on võimalikud ja tulemuslikud ainult siis, kui neid kasutatakse ühendatud viinamarjaistandustes.

| — | Kvaliteetsete veinide kestliku tootmise tagamiseks on olulised vähese mõjuga taimekaitsestrateegiad, mis toovad kvalitatiivset, keskkonnaalast ja majanduslikku kasu. |
| --- | --- |

—

Kvaliteetsete veinide kestliku tootmise tagamiseks on olulised vähese mõjuga taimekaitsestrateegiad, mis toovad kvalitatiivset, keskkonnaalast ja majanduslikku kasu.

| — | Laialdaselt ja juba aastaid kasutatavad meetodid, näiteks viinamarja kobarmähkuri vastaseks tõrjeks feromoonide kasutamine. See meetod toimib ainult suurtes ühendatud viinamarjaistandustes. Ainult nii on võimalik selle kahjureid segadusse ajava meetodi abil takistada kahjurputuka paljunemist väljaspool viinamarjaistandust ja tema sisenemist sellesse. Samuti saab ainult nii vältida kulukat topeltpaigaldamist servadele (piirid teiste kultuuride, kasutusotstarvete või taimestikuga). Peale selle toetatakse Rheinland-Pfalzi liidumaal arenguprogrammi EULLE (keskkonnameetmed, maaelu areng, põllumajandus ja toit) kaudu viinamarjakasvatuses biotehniliste taimekaitsevõtete kasutamist ainult vähemalt 2 ha suurustes ühtsetes viinamarjaistandustes. Kui üksikute viinamarjaistanduste põllumaaks muutmise tõttu on maatükid juba väiksemad kui 2 ha, ei anta allesjäänud viinamarjaistandustele enam feromoontõrjeks toetust ning viinamarjakasvatajad saavad majanduslikku kahju. Biotehniline taimekaitse ei ole praegu ilma rahalise toetuseta majanduslikult elujõuline. Selle tulemusena suureneb putukamürkide kasutamine, mis omakorda avaldab negatiivset mõju ökosüsteemile. |
| --- | --- |

—

Laialdaselt ja juba aastaid kasutatavad meetodid, näiteks viinamarja kobarmähkuri vastaseks tõrjeks feromoonide kasutamine. See meetod toimib ainult suurtes ühendatud viinamarjaistandustes. Ainult nii on võimalik selle kahjureid segadusse ajava meetodi abil takistada kahjurputuka paljunemist väljaspool viinamarjaistandust ja tema sisenemist sellesse. Samuti saab ainult nii vältida kulukat topeltpaigaldamist servadele (piirid teiste kultuuride, kasutusotstarvete või taimestikuga). Peale selle toetatakse Rheinland-Pfalzi liidumaal arenguprogrammi EULLE (keskkonnameetmed, maaelu areng, põllumajandus ja toit) kaudu viinamarjakasvatuses biotehniliste taimekaitsevõtete kasutamist ainult vähemalt 2 ha suurustes ühtsetes viinamarjaistandustes. Kui üksikute viinamarjaistanduste põllumaaks muutmise tõttu on maatükid juba väiksemad kui 2 ha, ei anta allesjäänud viinamarjaistandustele enam feromoontõrjeks toetust ning viinamarjakasvatajad saavad majanduslikku kahju. Biotehniline taimekaitse ei ole praegu ilma rahalise toetuseta majanduslikult elujõuline. Selle tulemusena suureneb putukamürkide kasutamine, mis omakorda avaldab negatiivset mõju ökosüsteemile.

| — | Kinnised viinamarjaistandused on nii tehnilisest kui ka majanduslikust seisukohast vajalikud ka lindude eemale peletamiseks, et kaitsta küpseid viinamarju nende tekitatavate kahjustuste eest, sest ainult nii on võimalik tagada tõhus kaitse. |
| --- | --- |

—

Kinnised viinamarjaistandused on nii tehnilisest kui ka majanduslikust seisukohast vajalikud ka lindude eemale peletamiseks, et kaitsta küpseid viinamarju nende tekitatavate kahjustuste eest, sest ainult nii on võimalik tagada tõhus kaitse.

| — | Kinnised viinamarjaistandused aitavad samuti ära hoida ulukite tekitatavat kahju: |
| --- | --- |

—

Kinnised viinamarjaistandused aitavad samuti ära hoida ulukite tekitatavat kahju:

populatsiooni piiramine on viinamarjakasvatuse seisukohast vajalik, sest Rheinland-Pfalzi viinamarjaistandustes ulukite tekitatud kahju eest hüvitist ei maksta. Kinnised viinamarjaistandused aitavad vähendada ka Saksamaal loomakasvatust märkimisväärselt ohustava teatamiskohustusliku sigade aafrika katku puhangute riski. Metssigade tõrje on kinnistes viinamarjaistandustes suurema tõenäosusega võimalik ja vähem koormav kui piirkondades, kus kultuurid, nagu viinamarjad, põllukultuurid ja puuviljad, vahelduvad, nii et metssead leiavad varjepaiku ja toiduallikaid.

| — | Pidades silmas seda, et viinamarjaistandustes, eriti noorte viinapuude kasvatusaladel, on üha olulisem osa tilkkastmisel, pakuvad kinnised viinamarjaistandused suuri eeliseid vajaliku taristu (kaevud, torud jne) ehitamiseks ja käitamiseks. Need muudavad nii ühise veehankimise kui ka transpordi ja jaotusliini ühise kasutamise tõhusamaks ja vähem kulukaks. |
| --- | --- |

—

Pidades silmas seda, et viinamarjaistandustes, eriti noorte viinapuude kasvatusaladel, on üha olulisem osa tilkkastmisel, pakuvad kinnised viinamarjaistandused suuri eeliseid vajaliku taristu (kaevud, torud jne) ehitamiseks ja käitamiseks. Need muudavad nii ühise veehankimise kui ka transpordi ja jaotusliini ühise kasutamise tõhusamaks ja vähem kulukaks.

| — | Viinamarjakasvatuse majandamisnõuded on teistsugused kui näiteks põllukultuuride kasvatamisel, eelkõige Moseli järskudel nõlvadel. Kui neid alasid enam viinamarjakasvatuseks ei kasutata, on oht, et need võsastuvad, sest need nõlvad ei ole mõeldud põllukultuuride kasvatamiseks ega rohumaadena kasutamiseks. Neil harimata aladel võivad hakata kasvama soovimatute kahjurite (näiteks äädikakärbes Drosophila suzukii) peremeestaimed (näiteks põldmurakad), ohustades seeläbi naabruses olevate viinamarjaistanduste viinamarjade tervist ja kvaliteeti. |
| --- | --- |

—

Viinamarjakasvatuse majandamisnõuded on teistsugused kui näiteks põllukultuuride kasvatamisel, eelkõige Moseli järskudel nõlvadel. Kui neid alasid enam viinamarjakasvatuseks ei kasutata, on oht, et need võsastuvad, sest need nõlvad ei ole mõeldud põllukultuuride kasvatamiseks ega rohumaadena kasutamiseks. Neil harimata aladel võivad hakata kasvama soovimatute kahjurite (näiteks äädikakärbes Drosophila suzukii) peremeestaimed (näiteks põldmurakad), ohustades seeläbi naabruses olevate viinamarjaistanduste viinamarjade tervist ja kvaliteeti.

Drosophila suzukii

Kaitstud päritolunimetust „Mosel“ ja selle mainet iseloomustavad aja jooksul tekkinud kultuurmaastik ning traditsioonilisi viinamarjaistandusi hõlmav loodusmaastik.

| — | Moseli oru nõlvadel asuvad juba sajandeid jõesängi ja looduslikku topograafiat järgivad üksteisega külgnevad viinamarjaistandused, mis ilmestavad maastikku ja kujundavad seeläbi veinipiirkonna iseloomu kohalike elanike, piirkonna veinitööstuse osaliste, erialaspetsialistide ja ka tarbijate jaoks. |
| --- | --- |

—

Moseli oru nõlvadel asuvad juba sajandeid jõesängi ja looduslikku topograafiat järgivad üksteisega külgnevad viinamarjaistandused, mis ilmestavad maastikku ja kujundavad seeläbi veinipiirkonna iseloomu kohalike elanike, piirkonna veinitööstuse osaliste, erialaspetsialistide ja ka tarbijate jaoks.

| — | Üleminek traditsioonilisele põllumaale tooks kaasa muutused sajandite jooksul kujunenud maastikus ja sellest tulenevalt ka kultuurmaastikus. |
| --- | --- |

—

Üleminek traditsioonilisele põllumaale tooks kaasa muutused sajandite jooksul kujunenud maastikus ja sellest tulenevalt ka kultuurmaastikus.

| — | See kultuurmaastik toimib nii taustana veinireklaami jaoks kui ka turismiatraktsioonina. Seeläbi tagab see paljudele turismisektoris tegutsevatele ettevõtjatele, nagu toitlustus- ja hotelliettevõtjad, majandusliku aluse. Kui tootespetsifikaadis jäetaks piirkond määratlemata ja võimaldataks seega viinamarjaistandused põllumaaks muuta, ähvardaks paljusid traditsioonilisi viinamarjaistandusi, nagu juba eespool öeldud, soovimatu võssa kasvamine, sest need ei sobi oma väiksuse, omaduste ja sageli halva juurdepääsetavuse tõttu muuks otstarbeks peale viinamarjakasvatuse. Võssa kasvamine tooks lisaks ökoloogilistele tagajärgedele kaasa ka majanduslikud tagajärjed, sest enamik turiste peab sellist maastikku visuaalselt ebaatraktiivseks. |
| --- | --- |

—

See kultuurmaastik toimib nii taustana veinireklaami jaoks kui ka turismiatraktsioonina. Seeläbi tagab see paljudele turismisektoris tegutsevatele ettevõtjatele, nagu toitlustus- ja hotelliettevõtjad, majandusliku aluse. Kui tootespetsifikaadis jäetaks piirkond määratlemata ja võimaldataks seega viinamarjaistandused põllumaaks muuta, ähvardaks paljusid traditsioonilisi viinamarjaistandusi, nagu juba eespool öeldud, soovimatu võssa kasvamine, sest need ei sobi oma väiksuse, omaduste ja sageli halva juurdepääsetavuse tõttu muuks otstarbeks peale viinamarjakasvatuse. Võssa kasvamine tooks lisaks ökoloogilistele tagajärgedele kaasa ka majanduslikud tagajärjed, sest enamik turiste peab sellist maastikku visuaalselt ebaatraktiivseks.

| — | Ühingu Weltkulturerbe Moseltal e.V. 2021. aastal Rheinland-Pfalzi liidumaale esitatud taotluses „Historische Weinberge der Kulturlandschaft Moseltal“ („Moseli oru kultuurmaastiku ajaloolised viinamarjaistandused“) on kesksel kohal 13 Moseli ääres asuvat ajaloolist viinamarjakasvatusmaastikku. Taotluse eesmärk on lisada need ajaloolised viinamarjakasvatusmaastikud Saksamaa esialgsesse nimekirja ja saavutada selle kaudu piirkondade tunnustamine UNESCO maailmapärandina. Selleks et neid tunnustataks UNESCO maailmapärandina, on registreeritud viinamarjaistanduste jätkuv majandamine väga oluline. Seetõttu tuleks selleks, et UNESCO hindamisprotsessi edukat läbimist mitte kahjustada, teha kõik võimalik olemasoleva kultuurmaastiku igal moel muutumatuna püsimiseks. |
| --- | --- |

—

Ühingu Weltkulturerbe Moseltal e.V. 2021. aastal Rheinland-Pfalzi liidumaale esitatud taotluses „Historische Weinberge der Kulturlandschaft Moseltal“ („Moseli oru kultuurmaastiku ajaloolised viinamarjaistandused“) on kesksel kohal 13 Moseli ääres asuvat ajaloolist viinamarjakasvatusmaastikku. Taotluse eesmärk on lisada need ajaloolised viinamarjakasvatusmaastikud Saksamaa esialgsesse nimekirja ja saavutada selle kaudu piirkondade tunnustamine UNESCO maailmapärandina. Selleks et neid tunnustataks UNESCO maailmapärandina, on registreeritud viinamarjaistanduste jätkuv majandamine väga oluline. Seetõttu tuleks selleks, et UNESCO hindamisprotsessi edukat läbimist mitte kahjustada, teha kõik võimalik olemasoleva kultuurmaastiku igal moel muutumatuna püsimiseks.

| — | Paljud veinid, mida eriväljaannetes esitletakse ja mis seetõttu kujundavad tugevalt kaitstud päritolunimetuse „Mosel“ riigisisest ja rahvusvahelist tajumist ja mainet, pärinevad sageli traditsioonilistelt järskudelt nõlvadelt (nt Wehlener Sonnenuhr, Erdener Prälat, Bernkasteler Doctor, Brauneberger Juffer, Winninger Uhlen jt). Moseli järskudel nõlvadel on tänu soodsale päikesekiirguse hulgale ja üldiselt kehvade muldadega pinnasele erilised kasvutingimused, mis tagavad veini hea kvaliteedi. |
| --- | --- |

—

Paljud veinid, mida eriväljaannetes esitletakse ja mis seetõttu kujundavad tugevalt kaitstud päritolunimetuse „Mosel“ riigisisest ja rahvusvahelist tajumist ja mainet, pärinevad sageli traditsioonilistelt järskudelt nõlvadelt (nt Wehlener Sonnenuhr, Erdener Prälat, Bernkasteler Doctor, Brauneberger Juffer, Winninger Uhlen jt). Moseli järskudel nõlvadel on tänu soodsale päikesekiirguse hulgale ja üldiselt kehvade muldadega pinnasele erilised kasvutingimused, mis tagavad veini hea kvaliteedi.

| — | Tänu nendele teguritele on kaitstud päritolunimetus „Mosel“ müüjate ja tarbijate jaoks seotud positiivsete emotsioonidega. Moseli veinide ostmisel ja tarbimisel võivad tarbija silme ette kerkida just kuulsate nõlvade kujutised. Mõni mõtleb ehk sealjuures puhkusele ja kaunile maastikule. See muudab kaitstud päritolunimetuse „Mosel“ eristuvaks ja ainulaadseks. |
| --- | --- |

—

Tänu nendele teguritele on kaitstud päritolunimetus „Mosel“ müüjate ja tarbijate jaoks seotud positiivsete emotsioonidega. Moseli veinide ostmisel ja tarbimisel võivad tarbija silme ette kerkida just kuulsate nõlvade kujutised. Mõni mõtleb ehk sealjuures puhkusele ja kaunile maastikule. See muudab kaitstud päritolunimetuse „Mosel“ eristuvaks ja ainulaadseks.

Eespool toodud põhjustest nähtub, et viinamarjaistanduste majandamine ühendatud alal toob viinamarjaistanduste omanikele ja majandajatele, samuti keskkonnale ja üldsusele kaasa palju erinevaid eeliseid. Seetõttu, võttes arvesse eespool kirjeldatud mitmesuguseid puudusi, ei tohiks juba praegu üksikult hajali asuvate viinamarjaistanduste osakaal suureneda.

3.   Veiniviinamarjasordid

Veiniviinamarjasordid

Kirjeldus:

Tootespetsifikaadi punktis 7 (tulevikus punktis 8) on loetletud järgmised viinamarjasordid:

Valge vein

’Arnsburger’, ’Auxerrois’, ’Bacchus’, ’Bronner’, ’Cabernet Blanc’ (ainult Saarimaa), ’Chardonnay’, ’Ehrenbreitsteiner’, ’Ehrenfelser’, ’Faberrebe’, ’Findling’, ’Gelber Muskateller’, ’Goldriesling’, ’Grauer Burgunder’, ’Grüner Veltliner’, ’Huxelrebe’, ’Johanniter’, ’Juwel’, ’Kerner’, ’Kernling’, ’Merzling’, ’Morio-Muskat’, ’Müller-Thurgau’, ’Muskat-Ottonel’, ’Optima’, ’Ortega’, ’Perle’, ’Phoenix’, ’Prinzipal’, ’Regner’, ’Reichensteiner’, ’Rieslaner’, ’Roter Elbling’, ’Roter Muskateller’, ’Roter Traminer’, ’Saphira’, ’Sauvignon Blanc’, ’Scheurebe’, ’Schönburger’, ’Solaris’, ’Weißer Burgunder’, ’Weißer Elbling’, ’Weißer Riesling’.

Punased ja roosad veinid

’Accent’, ’Acolon’, ’Blauer Frühburgunder’, ’Blauer Limberger’, ’Blauer Portugieser’, ’Blauer Spätburgunder’, ’Bolero’, ’Cabernet Cortis’, ’Cabernet Cubin’, ’Cabernet Dorio’, ’Cabernet Dorsa’, ’Cabernet Mitos’, ’Cabernet Sauvignon’, ’Dakapo’, ’Domina’, ’Dornfelder’, ’Dunkelfelder’, ’Merlot’, ’Müllerrebe’, ’Prior’, ’Regent’, ’Rondo’, ’Rubinet’, ’Saint-Laurent’, ’Syrah’.

LISAMINE:

Lisatakse järgmised sordid:

Valged veinid

’Albalonga’, ’Blauer Silvaner’, ’Calardis Blanc’, ’Felicia’, ’Freisamer’, ’Früher Malingre’, ’Früher roter Malvasier’, ’Goldmuskateller’, ’Helios’, ’Hibernal’, ’Hölder’, ’Kanzler’, ’Muscaris’, ’Nobling’, ’Orion’, ’Osteiner’, ’Rosa Chardonnay’, ’Roter Gutedel’, ’Roter Müller-Thurgau’, ’Roter Riesling’, ’Ruländer’, ’Sauvignon Cita’, ’Sauvignon Gryn’, ’Sauvignon Sary’, ’Sauvitage’, ’Septimer’, ’Siegerrebe’, ’Silcher’, ’Silvaner’, ’Sirius’, ’Souvignier Gris’, ’Staufer’, ’Trebbiano di Soave’, ’Villaris’, ’Weißer Gutedel’, ’Würzer’.

Punased ja roosad veinid

’Allegro’, ’Baron’, ’Blauburger’, ’Blauer Zweigelt’, ’Cabernet Cantor’, ’Cabernet Carbon’, ’Cabernet Carol’, ’Cabernet Franc’, ’Cabertin’, ’Calandro’, ’Deckrot’, ’Domina’, ’Färbertraube’, ’Frühburgunder’, ’Hegel’, ’Helfensteiner’, ’Heroldrebe’, ’Monarch’, ’Muskattrollinger’, ’Neronet’, ’Palas’, ’Pinotin’, ’Piroso’, ’Reberger’, ’Rosenmuskateller’, ’Rotberger’, ’Tauberschwarz’, ’Wildmuskat’.

Lisatakse viinamarjasortide sünonüümid.

Põhjendus:

Varasem viinamarjasortide loetelu ei olnud täielik. Seda laiendatakse, et loetleda siin kõik seni liigitatud viinamarjasordid ja nende sünonüümid.

4.   ELi või liikmesriigi õigusaktide alusel kohaldatavad nõuded

ELi või liikmesriigi õigusaktide alusel kohaldatavad nõuded

Kirjeldus:

Tootespetsifikaadi punktis 10 on sätestatud täiendavad märgistusnõuded.

Väiksemad geograafilised üksused

LISAMINE:

Viinamarjaistanduste registris on lisaks väiksemate geograafiliste üksuste jaoks heakskiidetud alade, suurte viinamarjaistanduste ja üksikute viinamarjaistanduste ning avamaasüsteemide nimede loetelu. Selles registris näidatakse kohtade ja alade piirid katastritunnuste alusel (piirkond, avamaa, avamaasüsteem, maatükk). Seda haldab Rheinland-Pfalzi põllumajanduskoda. Saarimaal on need lisatud Saarimaa viinamarjakasvatusalade piiritlemist käsitlevasse määrusesse. Viinamarjaistanduste registri loomine ja haldamine põhineb järgmistel õiguslikel alustel:

| — | veiniseaduse („Weingesetz“) paragrahvi 23 lõiked 3 ja 4; |
| --- | --- |

—

veiniseaduse („Weingesetz“) paragrahvi 23 lõiked 3 ja 4;

| — | veinimääruse („Weinverordnung“) paragrahv 29; |
| --- | --- |

—

veinimääruse („Weinverordnung“) paragrahv 29;

| — | liidumaa seadus paikade ja alade määramise ning viinamarjaistanduste registri kohta (viinamarjaistanduste seadus) („Landesgesetz über die Festsetzung von Lagen und Bereichen und über die Weinbergsrolle“ („Weinlagengesetz“)); |
| --- | --- |

—

liidumaa seadus paikade ja alade määramise ning viinamarjaistanduste registri kohta (viinamarjaistanduste seadus) („Landesgesetz über die Festsetzung von Lagen und Bereichen und über die Weinbergsrolle“ („Weinlagengesetz“));

| — | 2. juuni 2006. aasta määrus Saarimaa viinamarjakasvatusalade piiritlemise kohta; |
| --- | --- |

—

2. juuni 2006. aasta määrus Saarimaa viinamarjakasvatusalade piiritlemise kohta;

| — | veiniõiguse valdkonna pädevusi käsitleva liidumaa määruse („Landesverordnung über Zuständigkeiten auf dem Gebiet des Weinrechts“) paragrahvi 2 punkt 16. |
| --- | --- |

—

veiniõiguse valdkonna pädevusi käsitleva liidumaa määruse („Landesverordnung über Zuständigkeiten auf dem Gebiet des Weinrechts“) paragrahvi 2 punkt 16.

Väikese geograafilise üksuse piire võib muuta üksnes veiniseaduse paragrahvis 22g sätestatud pädeva organisatsiooni nõusolekul. Veiniseaduse paragrahvi 22g kohane pädev organisatsioon peab muudatustest teavitama föderaalset põllumajandus- ja toiduametit.

Põhjendus:

Märgistamist käsitlevaid sätteid tuleks kehtivate õigusaktide kajastamiseks täiendada nii, et need hõlmaksid väiksemaid geograafilisi üksusi.

5.   Kontrolliasutus

Kontrolliasutus

Kirjeldus:

määratud kontrolliasutuste ja nende ülesannete täiendamine.

LISAMINE:

Põllumajanduskoda abistab järelevalveülesannete täitmisel

| Rheinland-Pfalzi liidumaa uuringute amet (Landesuntersuchungsamt Rheinland-Pfalz) |
| --- |
| Mainzer Straße 112 |
| 56068 Koblenz |

Rheinland-Pfalzi liidumaa uuringute amet (Landesuntersuchungsamt Rheinland-Pfalz)

Mainzer Straße 112

56068 Koblenz

Tel 02 61/91 49-0

Faks 02 61/91 49 19-0

E-post: poststelle@lua.rlp.de

Saarimaa puhul

| Saarimaa põllumajanduskoda |
| --- |
| In der Kolling 310 |
| 66450 Bexbach |

Saarimaa põllumajanduskoda

In der Kolling 310

66450 Bexbach

Tel 06 82 6/82 89 5-0

Faks 06 82 6/82 89 5-60

E-post: info@lwk-saarland.de

Põllumajanduskoda abistab järelevalveülesannete täitmisel

| liidumaa tarbijakaitseamet (Landesamt für Verbraucherschutz) |
| --- |
| Konrad-Zuse-Straße 11 |
| 66115 Saarbrücken |

liidumaa tarbijakaitseamet (Landesamt für Verbraucherschutz)

Konrad-Zuse-Straße 11

66115 Saarbrücken

Tel 06 81/99 78-0

Faks 06 81/99 78-45 49

E-post: poststelle@lav.saarland.de

Põhjendus:

Kontrolliasutustena tuleks lisada Rheinland-Pfalzi liidumaa uuringute amet (Landesuntersuchungsamt Rheinland-Pfalz) ja Saarimaa tarbijakaitseamet (Landesamt für Verbraucherschutz Saarland), sest nad täidavad selles valdkonnas järelevalveülesandeid. Saarimaal on Saarimaa põllumajanduskoja aadress muutunud.

6.   Muu

Muu

Kirjeldus:

Redaktsioonilised muudatused kooskõlas ELi nõuetega.

Põhjendus:

ELi nõuetele vastamiseks tuli teha redaktsioonilisi muudatusi.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Toote nimetus

Mosel

2.   Geograafilise tähise tüüp

Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 5. | Kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

5.

Kvaliteetvahuvein

| 8. | Poolvahuvein |
| --- | --- |

8.

Poolvahuvein

4.   Veini(de) kirjeldus

Veini(de) kirjeldus

1.   Valge kvaliteetvein

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud päritolunimetusega „Mosel“ toodetel on tänu erinevatele ilmastikust mõjutatud muldadele iseloomulikud omadused.

Valged veinid on üldiselt kahvaturohelise kuni intensiivse tumekuldse värvusega. Nende aroom on tavaliselt värske ja puuviljane kuni lilleline ja vürtsikas. Enamik valgeid veine valmistatakse ühest sordist ja neis väljendub sellest tulenevalt eri viinamarjasortide eripära. Valgetel veinidel on tavaliselt õrn kuni täidlane maitse ning peen kuni tugev happestruktuur. Olenevalt veini laagerdumisviisist võib sel olla ka röstiaroom ning õrn kuni selge fenoolimaitse. Eelkõige peegelduvad Moseli erisugused kasvukohad sordi ’Riesling’ aroomis ja mineraalsuses.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Mosel“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   Punane kvaliteetvein

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud päritolunimetusega „Mosel“ toodetel on tänu erinevatele ilmastikust mõjutatud muldadele iseloomulikud omadused.

Punastel veinidel on tavaliselt olenevalt viinamarjasordist vesine punane kuni sügavsinakas või violetne värvus ning vananedes kergelt pruunikas helk. Nende aroom on üldjuhul puuviljane ning marjade ja punaste puuviljade varjundiga, samuti võib see olla vürtsikas ja mullane. Olenevalt laagerdumisviisist võib neil olla ka röstiaroom ja šokolaadiseid noote. Neil on tavaliselt õrn kuni täidlane maitse ning sametine kuni värske happestruktuur.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Mosel“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3.   Roosa, Weißherbsti, Blanc de Noiri kvaliteetvein

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud päritolunimetusega „Mosel“ toodetel on tänu erinevatele ilmastikust mõjutatud muldadele iseloomulikud omadused.

Roosadel ja Weißherbsti veinidel on üldjuhul kahvatu kuni jõuline helepunane värvus. Blanc de Noiri veinid on valge veini värvi. Nende aroom on tavaliselt värske ja puuviljane kuni kergelt vürtsikas ning seda iseloomustavad punaste marjade ja punaste puuviljade nüansid. Blanc de Noiri veine võivad iseloomustada ka õrnad õun- või luuviljaaroomi nüansid. Nende maitse on tavaliselt õrn kuni täidlane ning happestruktuur peen kuni tugev.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Mosel“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

4.   Rotlingi kvaliteetvein

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud päritolunimetusega „Mosel“ toodetel on tänu erinevatele ilmastikust mõjutatud muldadele iseloomulikud omadused.

Rotlingi veinidel on üldjuhul kahvatu kuni jõuline helepunane värvus. Nende aroom on tavaliselt puuviljane, mõnikord kergelt vürtsikas, kusjuures tunda on marju, õunvilju ja tsitrusvilju. Reeglina on neil värske happestruktuuriga õrn kuni täidlane maitse.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Mosel“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Kvaliteediklassi Kabinett kuuluv predikaatvein (Prädikatswein Kabinett)

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud päritolunimetusega „Mosel“ toodetel on tänu erinevatele ilmastikust mõjutatud muldadele iseloomulikud omadused.

Kvaliteediklassi Kabinett kuuluvad veinid „Mosel“ on tavaliselt värsked, puuviljased, happelised ja mõõduka alkoholisisaldusega.

Kabinett

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Mosel“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

6.   Kvaliteediklassi Spätlese kuuluv predikaatvein (Prädikatswein Spätlese)

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud päritolunimetusega „Mosel“ toodetel on tänu erinevatele ilmastikust mõjutatud muldadele iseloomulikud omadused.

Kvaliteediklassi Spätlese kuuluvatel veinidel „Mosel“ on põhiliselt intensiivne, küps puuviljaaroom ja harmooniline happestruktuur.

Spätlese

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Mosel“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

7.   Kvaliteediklassi Auslese kuuluv predikaatvein (Prädikatswein Auslese)

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud päritolunimetusega „Mosel“ toodetel on tänu erinevatele ilmastikust mõjutatud muldadele iseloomulikud omadused.

Kvaliteediklassi Auslese kuuluvatel veinidel „Mosel“ on tavaliselt kirgas värvus ja intensiivne puuviljane, kohati eksootiline aroom. Tavalised on ka kergelt meesarnased ja vürtsikad nüansid.

Auslese

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Mosel“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

8.   Kvaliteediklassi Beerenauslese kuuluv predikaatvein (Prädikatswein Beerenauslese)

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud päritolunimetusega „Mosel“ toodetel on tänu erinevatele ilmastikust mõjutatud muldadele iseloomulikud omadused.

Kvaliteediklassi Beerenauslese kuuluvad veinid „Mosel“ valmistatakse üleküpsenud, kuivatatud või väärishallitanud marjadest ning seetõttu on neil üldjuhul intensiivne kuldkollane kuni merevaigukollane värvus ja veidi õline konsistents. Maitse poolest on neile tavaliselt iseloomulik intensiivne magusus ja mõõdukas kuni jõuline happestruktuur. Nende aroom on tavaliselt puuviljane kuni vürtsikas ning küpsete kuni üleküpsenud puuviljade, kuivatatud puuviljade, mee ja vürtside nüanssidega.

Beerenauslese

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Mosel“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

9.   Kvaliteediklassi Eiswein kuuluv predikaatvein (Prädikatswein Eiswein)

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud päritolunimetusega „Mosel“ toodetel on tänu erinevatele ilmastikust mõjutatud muldadele iseloomulikud omadused.

Kvaliteediklassi Eiswein kuuluvad veinid „Mosel“ pressitakse looduslikult jäätunud viinamarjadest, mis tähendab, et viinamarjade koostisained on väga kontsentreeritud. Jääveine iseloomustab tavaliselt intensiivne magus maitse koos tugeva happesusega ning nende aroom on enamasti puuviljane ja väärishallitusest vähem mõjutatud kui kvaliteediklassi Beerenauslese ja Trockenbeerenauslese kuuluvatel veinidel.

Eiswein

Beerenauslese

Trockenbeerenauslese

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Mosel“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

10.   Kvaliteediklassi Trockenbeerenauslese kuuluv predikaatvein (Prädikatswein Trockenbeerenauslese)

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud päritolunimetusega „Mosel“ toodetel on tänu erinevatele ilmastikust mõjutatud muldadele iseloomulikud omadused.

Kvaliteediklassi Trockenbeerenauslese kuuluvad veinid „Mosel“ valmistatakse üleküpsenud, kuivatatud või väärishallitanud marjadest ning neil on seetõttu üldjuhul intensiivne kuldkollane kuni merevaigukollane värvus ja veidi õline konsistents. Maitse poolest on neile tavaliselt iseloomulik intensiivne magusus ja mõõdukas kuni jõuline happestruktuur. Nende aroom on tavaliselt puuviljane kuni vürtsikas ning küpsete kuni üleküpsenud puuviljade, kuivatatud puuviljade, mee ja vürtside nüanssidega. Põhimõtteliselt eristuvad kvaliteediklassi Trockenbeerenauslese kuuluvad veinid kvaliteediklassi Beerenauslese kuuluvatest veinidest sellega, et need on aroomi poolest kontsentreeritumad ja sisaldavad rohkem väärishallitanud või rosinasarnaseid marju.

Trockenbeerenauslese

Trockenbeerenauslese

Beerenauslese

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Mosel“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

11.   Poolvahuvein, kvaliteetvahuvein

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud päritolunimetusega „Mosel“ toodetel on tänu erinevatele ilmastikust mõjutatud muldadele iseloomulikud omadused.

Poolvahuvein

Kvaliteetpoolvahuveinid on õrnalt kuni märkimisväärselt kihisevad ning puuviljased ja värsked. Olenevalt veini tüübist vastab nende aroom valgete, roosade või punaste veinide aroomile.

Kvaliteetvahuvein

Kvaliteetvahuveinid on märkimisväärselt kuni tugevalt kihisevad ning puuviljaselt värsked kuni küpsed ja pärmised. Aroomi määravad alusveini tüüp, kasutatud viinamarjasordid ja pärmisettel hoidmise aeg.

Crémant’ vahuveinid on intensiivselt kihisevad ja pehme struktuuriga. Nende aroom on enamasti puuviljaselt küps kuni pärmine ja vürtsikas ning seda mõjutavad alusveini tüüp, kasutatud viinamarjasordid ja pärmisettel hoidmise aeg.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Mosel“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistuse eritavad

| 1. | Kõik tooted |
| --- | --- |

1.

Kõik tooted

Veinivalmistuse eritava

Kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

| 2. | Kõik tooted |
| --- | --- |

2.

Kõik tooted

Veinivalmistamise puhul kehtestatud piirangud

Kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

| 3. | Kõik tooted |
| --- | --- |

3.

Kõik tooted

Viljelustavad

Kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

5.2.   Maksimaalne saagikus

Maksimaalne saagikus

125 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Määratletud geograafiline piirkond

Rheinland-Pfalzi liidumaa kaitstud päritolunimetuse piirkond hõlmab järgmiste omavalitsusüksuste viinamarjaistandusi: Alf (1599), Alken (1375), Ayl (Ayl (2740), Biebelhausen (2741)), Bausendorf (Bausendorf (2476), Olkenbach (2477)), Beilstein (1509), Bekond (2609), Bengel (2474), Bernkastel-Kues (Andel (2431), Bernkastel (2433), Kues (2432), Wehlen (2434)), Brauneberg (2429), Bremm (1516), Briedel (1601), Briedern (1510), Brodenbach (1373), Bruttig-Fankel (Bruttig (1506), Fankel (1507)), Bullay (1596), Burg (Mosel) (2460), Burgen (Landkreis Bernkastel-Wittlich) (2425), Burgen (Landkreis Mayen-Koblenz) (1371), Cochem (Cochem (1531), Cond (1533), Sehl (1532)), Detzem (2602), Dieblich (1378), Dreis (Landkreis Bernkastel-Wittlich) (2540), Ediger-Eller (Ediger (1514), Eller (1515)), Ellenz-Poltersdorf (1508), Enkirch (2459), Ensch (2605), Erden (2440), Ernst (1505), Esch (Landkreis Bernkastel-Wittlich) (2562), Fell (Fastrau (2619), Fell (2622)), Fisch (2735), Flußbach (2478), Föhren (2610), Franzenheim (2786), Graach an der Mosel (2437), Hatzenport (1370), Hetzerath (2559), Hochweiler (2787), Hupperath (2542), Igel (Igel (2788), Liersberg (2789)), Irsch (2711, 2867), Kanzem (2757), Kasel (2662), Kastel-Staadt (2713), Kenn (2614), Kesten (2427), Kinderbeuern (2475), Kinheim (2473), Kirf (Kirf (2717), Meurich (2718)), Klausen (Krames-Klausen (2563), Pohlbach (2564)), Klotten (1502), Klüsserath (2608), Kobern-Gondorf (Gondorf (1364), Kobern (1363)), Koblenz (Güls (1405), Koblenz (1401), Lay (1403), Metternich (1407), Moselweiß (1402)), Köwerich (2607), Konz (Filzen (2428), Filzen (2770), Könen (2769), Kommlingen (2773), Konz (2771), Krettnach (2774), Niedermennig (2772), Oberemmel (2775)), Korlingen (2668), Kröv (2472), Langsur (Grewenich (2793), Langsur (2790), Metzdorf (2794)), Lehmen (Lehmen (1366), Moselsürsch (1367)), Leiwen (2601), Lieser (2436), Löf (Kattenes (1368), Löf (1369)), Lösnich (2441), Longen (2616), Longuich (2615), Maring-Noviand (2435), Mehring (Lörsch (2617), Mehring (2621)), Mertesdorf (2663), Merzkirchen (2724), Mesenich (1511, 2791), Minheim (2576), Morscheid (2665), Moselkern (1558), Müden (Mosel) (1557), Mülheim (Mosel) (2430), Neef (1597), Nehren (1513), Neumagen-Dhron (Dhron (2579), Neumagen (2580)), Niederfell (1377), Nittel (Köllig (2761), Nittel (2763), Rehlingen (2762)), Oberbillig (2767), Oberfell (1376), Ockfen (2739), Ollmuth (2675), Onsdorf (2760), Osann-Monzel (Monzel (2566), Osann (2565)), Palzem (Esingen (2728), Helfant (2732), Kreuzweiler (2729), Palzem (2730), Wehr (2731)), Pellingen (2776), Piesport (Niederemmel (2578), Piesport (2577)), Platten (2536), Pluwig (2670), Pölich (2603), Pommern (1546), Pünderich (1600), Ralingen (Edingen (2804), Godendorf (2803), Ralingen (2802), Wintersdorf (2799)), Reil (2471), Riol (2618), Rivenich (2561), Riveris (2664), Saarburg (2737), Sankt Aldegund (1598), Schleich (2604), Schoden (2742), Schweich (Issel (2613), Schweich (2612)), Sehlem (2560), Senheim (1512), Serrig (2712), Sommerau (2666), Starkenburg (2458), Tawern (Fellerich (2766), Tawern (2759)), Temmels (2765), Thörnich (2606), Traben-Trarbach (Traben (2452), Trarbach (2453), Wolf (2451)), Treis-Karden (Karden (1555), Treis (1556)), Trier (Biewer (2857), Eitelsbach (2855), Filsch (2866), Kernscheid (2868), Kürenz (2864), Olewig (2863), Ruwer-Maximin (2853), Ruwer-Paulin (2854), St. Matthias (2861), Tarforst (2865), Trier (2856), Zewen (2860)), Trittenheim (2581), Ürzig (2439), Valwig (1504), Veldenz (2423), Waldrach (2661), Wasserliesch (2768), Wawern (Trier-Saarburg) (2758), Wellen (2764), Witlingen (2756), Wincheringen (Bilzingen (2723), Söst (2734), Wincheringen (2733)), Winningen (1362), Wintrich (2426), Wittlich (Lüxem (2522), Neuerburg (2524), Wittlich (2521)), Zell (Mosel) (Kaimt (1594), Merl (1595), Zell (1593)), Zeltingen-Rachtig (2438).

Saarimaa kaitstud päritolunimetuse piirkond hõlmab järgmiste omavalitsusüksuste ja omavalitsusüksuste osade viinamarjaistandusi: Perl (Hasenberg, St Quirinusberg), Oberperl, Nennig (Römerberg, Schlossberg), Sehndorf (Klosterberg, Marienberg).

Täpne määratlus on näha kaartidelt, kus on maatükkide kaupa näidatud eespool nimetatud omavalitsusüksustes asuvad viinamarjaistandused. Kaarte saab vaadata aadressil www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein.

Kvaliteetveine (Qualitätswein), predikaatveine (Prädikatswein), määratletud piirkondades toodetud vahuveine (Sekt b.A.) või määratletud piirkondades toodetud kvaliteetpoolvahuveine (Qualitätsperlwein b.A.), mis kannavad kaitstud nimetust „Mosel“, võib toota muus piirkonnas kui määratud piirkond, kus viinamarjad korjati ja mis on märgitud etiketile, tingimusel et tootmispiirkond asub samal liidumaal või naaberliidumaal.

Qualitätswein

7.   Veiniviinamarjasordid

Veiniviinamarjasordid

| | ’Accent’ |
| --- | --- |

’Accent’

| | ’Acolon’ |
| --- | --- |

’Acolon’

| | ’Albalonga’ |
| --- | --- |

’Albalonga’

| | ’Allegro’ |
| --- | --- |

’Allegro’

| | ’Arnsburger’ |
| --- | --- |

’Arnsburger’

| | ’Auxerrois’ – ’Auxerrois Blanc’, ’Pinot Auxerrois’ |
| --- | --- |

’Auxerrois’ – ’Auxerrois Blanc’, ’Pinot Auxerrois’

| | ’Bacchus’ |
| --- | --- |

’Bacchus’

| | ’Baron’ |
| --- | --- |

’Baron’

| | ’Blauburger’ |
| --- | --- |

’Blauburger’

| | ’Blauer Frühburgunder’ – ’Frühburgunder’, ’Pinot Noir Precoce’, ’Pinot Madeleine’, ’Madeleine Noir’ |
| --- | --- |

’Blauer Frühburgunder’ – ’Frühburgunder’, ’Pinot Noir Precoce’, ’Pinot Madeleine’, ’Madeleine Noir’

| | ’Blauer Limberger’ – ’Limberger’, ’Lemberger’, ’Blaufränkisch’ |
| --- | --- |

’Blauer Limberger’ – ’Limberger’, ’Lemberger’, ’Blaufränkisch’

| | ’Blauer Portugieser’ – ’Portugieser’ |
| --- | --- |

’Blauer Portugieser’ – ’Portugieser’

| | ’Blauer Silvaner’ |
| --- | --- |

’Blauer Silvaner’

| | ’Blauer Spätburgunder’ – ’Spätburgunder’, ’Pinot Nero’, ’Pinot Noir’, ’Samtrot’ |
| --- | --- |

’Blauer Spätburgunder’ – ’Spätburgunder’, ’Pinot Nero’, ’Pinot Noir’, ’Samtrot’

| | ’Blauer Trollinger’ – ’Trollinger’, ’Vernatsch’ |
| --- | --- |

’Blauer Trollinger’ – ’Trollinger’, ’Vernatsch’

| | ’Blauer Zweigelt’ – ’Zweigelt’, ’Zweigeltrebe’, ’Rotburger’ |
| --- | --- |

’Blauer Zweigelt’ – ’Zweigelt’, ’Zweigeltrebe’, ’Rotburger’

| | ’Bolero’ |
| --- | --- |

’Bolero’

| | ’Bronner’ |
| --- | --- |

’Bronner’

| | ’Cabernet Blanc’ |
| --- | --- |

’Cabernet Blanc’

| | ’Cabernet Carbon’ |
| --- | --- |

’Cabernet Carbon’

| | ’Cabernet Carol’ |
| --- | --- |

’Cabernet Carol’

| | ’Cabernet Cortis’ |
| --- | --- |

’Cabernet Cortis’

| | ’Cabernet Cubin’ – ’Cubin’ |
| --- | --- |

’Cabernet Cubin’ – ’Cubin’

| | ’Cabernet Dorio’ – ’Dorio’ |
| --- | --- |

’Cabernet Dorio’ – ’Dorio’

| | ’Cabernet Dorsa’ – ’Dorsa’ |
| --- | --- |

’Cabernet Dorsa’ – ’Dorsa’

| | ’Cabernet Franc’ |
| --- | --- |

’Cabernet Franc’

| | ’Cabernet Mitos’ – ’Mitos’ |
| --- | --- |

’Cabernet Mitos’ – ’Mitos’

| | ’Cabernet Sauvignon’ |
| --- | --- |

’Cabernet Sauvignon’

| | ’Cabertin’ |
| --- | --- |

’Cabertin’

| | ’Calandro’ |
| --- | --- |

’Calandro’

| | ’Chardonnay’ |
| --- | --- |

’Chardonnay’

| | ’Chardonnay Rosé’ |
| --- | --- |

’Chardonnay Rosé’

| | ’Dakapo’ |
| --- | --- |

’Dakapo’

| | ’Deckrot’ |
| --- | --- |

’Deckrot’

| | ’Domina’ |
| --- | --- |

’Domina’

| | ’Dornfelder’ |
| --- | --- |

’Dornfelder’

| | ’Dunkelfelder’ |
| --- | --- |

’Dunkelfelder’

| | ’Ehrenbreitsteiner’ |
| --- | --- |

’Ehrenbreitsteiner’

| | ’Ehrenfelser’ |
| --- | --- |

’Ehrenfelser’

| | ’Faberrebe’ – ’Faber’ |
| --- | --- |

’Faberrebe’ – ’Faber’

| | ’Findling’ |
| --- | --- |

’Findling’

| | ’Freisamer’ |
| --- | --- |

’Freisamer’

| | ’Früher Malingre’ – ’Malinger’ |
| --- | --- |

’Früher Malingre’ – ’Malinger’

| | ’Früher Roter Malvasier’ – ’Malvoisie’, ’Malvasier’, ’Früher Malvasier’ |
| --- | --- |

’Früher Roter Malvasier’ – ’Malvoisie’, ’Malvasier’, ’Früher Malvasier’

| | ’Färbertraube’ |
| --- | --- |

’Färbertraube’

| | ’Gelber Muskateller’ – ’Muskateller’, ’Muscat Blanc’, ’Muscat’, ’Moscato’ |
| --- | --- |

’Gelber Muskateller’ – ’Muskateller’, ’Muscat Blanc’, ’Muscat’, ’Moscato’

| | ’Goldriesling’ |
| --- | --- |

’Goldriesling’

| | ’Grüner Silvaner’ – ’Silvaner’, ’Sylvaner’ |
| --- | --- |

’Grüner Silvaner’ – ’Silvaner’, ’Sylvaner’

| | ’Grüner Veltliner’ – ’Veltliner’ |
| --- | --- |

’Grüner Veltliner’ – ’Veltliner’

| | ’Hegel’ |
| --- | --- |

’Hegel’

| | ’Helfensteiner’ |
| --- | --- |

’Helfensteiner’

| | ’Helios’ |
| --- | --- |

’Helios’

| | ’Heroldrebe’ |
| --- | --- |

’Heroldrebe’

| | ’Hibernal’ |
| --- | --- |

’Hibernal’

| | ’Huxelrebe’ – ’Huxel’ |
| --- | --- |

’Huxelrebe’ – ’Huxel’

| | ’Hölder’ |
| --- | --- |

’Hölder’

| | ’Johanniter’ |
| --- | --- |

’Johanniter’

| | ’Juwel’ |
| --- | --- |

’Juwel’

| | ’Kanzler’ |
| --- | --- |

’Kanzler’

| | ’Kerner’ |
| --- | --- |

’Kerner’

| | ’Kernling’ |
| --- | --- |

’Kernling’

| | ’Merlot’ |
| --- | --- |

’Merlot’

| | ’Merzling’ |
| --- | --- |

’Merzling’

| | ’Monarch’ |
| --- | --- |

’Monarch’

| | ’Morio Muskat’ |
| --- | --- |

’Morio Muskat’

| | ’Muscaris’ |
| --- | --- |

’Muscaris’

| | ’Muskat Ottonel’ |
| --- | --- |

’Muskat Ottonel’

| | ’Müller Thurgau’ – ’Rivaner’ |
| --- | --- |

’Müller Thurgau’ – ’Rivaner’

| | ’Müllerrebe’ – ’Schwarzriesling’, ’Pinot Meunier’ |
| --- | --- |

’Müllerrebe’ – ’Schwarzriesling’, ’Pinot Meunier’

| | ’Neronet’ |
| --- | --- |

’Neronet’

| | ’Nobling’ |
| --- | --- |

’Nobling’

| | ’Optima 113’ – ’Optima’ |
| --- | --- |

’Optima 113’ – ’Optima’

| | ’Orion’ |
| --- | --- |

’Orion’

| | ’Ortega’ |
| --- | --- |

’Ortega’

| | ’Osteiner’ |
| --- | --- |

’Osteiner’

| | ’Palas’ |
| --- | --- |

’Palas’

| | ’Perle’ |
| --- | --- |

’Perle’

| | ’Phoenix’ – ’Phönix’ |
| --- | --- |

’Phoenix’ – ’Phönix’

| | ’Pinotin’ |
| --- | --- |

’Pinotin’

| | ’Piroso’ |
| --- | --- |

’Piroso’

| | ’Prinzipal’ |
| --- | --- |

’Prinzipal’

| | ’Prior’ |
| --- | --- |

’Prior’

| | ’Reberger’ |
| --- | --- |

’Reberger’

| | ’Regent’ |
| --- | --- |

’Regent’

| | ’Regner’ |
| --- | --- |

’Regner’

| | ’Reichensteiner’ |
| --- | --- |

’Reichensteiner’

| | ’Rieslaner’ |
| --- | --- |

’Rieslaner’

| | ’Rondo’ |
| --- | --- |

’Rondo’

| | ’Rotberger’ |
| --- | --- |

’Rotberger’

| | ’Roter Elbling’ – ’Elbling Rouge’ |
| --- | --- |

’Roter Elbling’ – ’Elbling Rouge’

| | ’Roter Gutedel’ – ’Chasselas Rouge’ |
| --- | --- |

’Roter Gutedel’ – ’Chasselas Rouge’

| | ’Roter Muskateller’ |
| --- | --- |

’Roter Muskateller’

| | ’Roter Riesling’ |
| --- | --- |

’Roter Riesling’

| | ’Roter Traminer’ – ’Traminer’, ’Gewürztraminer’, ’Clevner’ |
| --- | --- |

’Roter Traminer’ – ’Traminer’, ’Gewürztraminer’, ’Clevner’

| | ’Rubinet’ |
| --- | --- |

’Rubinet’

| | ’Ruländer’ – ’Pinot Gris’, ’Pinot Grigio’, ’Grauburgunder’, ’Grauer Burgunder’ |
| --- | --- |

’Ruländer’ – ’Pinot Gris’, ’Pinot Grigio’, ’Grauburgunder’, ’Grauer Burgunder’

| | ’Saint Laurent’ – ’St. Laurent’, ’Sankt Laurent’ |
| --- | --- |

’Saint Laurent’ – ’St. Laurent’, ’Sankt Laurent’

| | ’Saphira’ |
| --- | --- |

’Saphira’

| | ’Sauvignon Blanc’ |
| --- | --- |

’Sauvignon Blanc’

| | ’Sauvignon Cita’ |
| --- | --- |

’Sauvignon Cita’

| | ’Sauvignon Gryn’ |
| --- | --- |

’Sauvignon Gryn’

| | ’Sauvignon Sary’ |
| --- | --- |

’Sauvignon Sary’

| | ’Scheurebe’ |
| --- | --- |

’Scheurebe’

| | ’Schönburger’ |
| --- | --- |

’Schönburger’

| | ’Septimer’ |
| --- | --- |

’Septimer’

| | ’Siegerrebe’ – ’Sieger’ |
| --- | --- |

’Siegerrebe’ – ’Sieger’

| | ’Silcher’ |
| --- | --- |

’Silcher’

| | ’Sirius’ |
| --- | --- |

’Sirius’

| | ’Solaris’ |
| --- | --- |

’Solaris’

| | ’Souvignier Gris’ |
| --- | --- |

’Souvignier Gris’

| | ’Staufer’ |
| --- | --- |

’Staufer’

| | ’Syrah’ – ’Shiraz’ |
| --- | --- |

’Syrah’ – ’Shiraz’

| | ’Tauberschwarz’ |
| --- | --- |

’Tauberschwarz’

| | ’Weißer Burgunder’ – ’Pinot Blanc’, ’Pinot Bianco’, ’Weißburgunder’ |
| --- | --- |

’Weißer Burgunder’ – ’Pinot Blanc’, ’Pinot Bianco’, ’Weißburgunder’

| | ’Weißer Elbling’ – ’Elbling’ |
| --- | --- |

’Weißer Elbling’ – ’Elbling’

| | ’Weißer Gutedel’ – ’Chasselas’, ’Chasselas Blanc’, ’Fendant Blanc’ ’Gutedel’ |
| --- | --- |

’Weißer Gutedel’ – ’Chasselas’, ’Chasselas Blanc’, ’Fendant Blanc’ ’Gutedel’

| | ’Weißer Riesling’ – ’Riesling’, ’Riesling Renano’, ’Rheinriesling’, ’Klingelberger’ |
| --- | --- |

’Weißer Riesling’ – ’Riesling’, ’Riesling Renano’, ’Rheinriesling’, ’Klingelberger’

| | ’Wildmuskat’ |
| --- | --- |

’Wildmuskat’

| | ’Würzer’ |
| --- | --- |

’Würzer’

8.   Seos(t)e kirjeldus

Seos(t)e kirjeldus

Moseli viinamarjakasvatuspiirkond, mille viinamarjaistandused asuvad peamiselt Moseli jõe ning selle lisajõgede Saari ja Ruweri ääres, hõlmab mitut looduslikku piirkonda. Edelaosast kirdeosani saab eristada järgmisi piirkondi: Obermosel (Ülem-Mosel Perlist Konzini), Trierer Talweitung (Trieri org Konzist Schweichini), Mittelmosel (Kesk-Mosel Schweichist Moselkernini) ja Untere Moseltal (Alam-Mosel Moselkernist Koblenzini). Morfoloogiliselt võib Moseli jämedalt jagada kaheks osaks. Ülem-Moseli ja Trieri oru looduslikes piirkondades lookleb Mosel küllaltki pehmetel Trieri lahe mesosoikumi kivimitel (Bunteri liivakivi, karplubjakivi ja keuper). Seevastu Kesk-Moseli ja Alam-Moseli looduslikes piirkondades lookleb jõgi Reini Kiltkivimäestiku Devoni ajastu kivimitesse lõigatud kitsas sälkorus. Moseli, Saari ja Ruweri ääres asuvad viinamarjakasvatuseks kasutatavad alad umbes 65–375 meetri kõrgusel merepinnast. Viinamarjaistanduste keskmine kõrgus merepinnast on 180 meetrit. Üldiselt on viinamarjaistandused (50 %) kagu-lõuna-edelasuunalised, tervikuna on kõigi viinamarjaistanduste keskmine suund 195° (SSW). Geoloogia Moseli viinamarjakasvatuspiirkonnas on suures ülekaalus Devoni kivimid. Devoni ajastul ladestusid setted merebasseini. Ranniku lähedal olid need liivad, rannikust eemal mudad ja savid. Karbonis suruti need vahepeal juba kivistunud setted kokku mäestikuks (Reini Kiltkivimäestik). Praegu leiame piirkondades, kus leiduvad Devoni kivimid, peamiselt kvartsiitliivakive, kvartsiite ja (savi)kilta. Bunteri liivakivisse settisid praeguse Trieri lahe piirkonnas jõe- ja tuulesetted, mis on tänapäeval nähtavad liivakividena. Järgnenud ajastutel – karplubjakivi ja keuper – kogunesid Trieri lahe piirkonnas lubjarikkad meresetted. Keuperist ja lubjakivist koosnevaid kivimeid leidub ainult Ülem-Moseli piirkonnas.

Looduslikud tegurid Meteoroloogilised andmed näitavad, et kogu aasta keskmine päevane temperatuur on 9,7 °C, keskmine temperatuur kasvuperioodil on 14,1 °C. Aasta keskmine sademete hulk on 760 mm, millest 60 % langeb kasvuperioodil. Kasvuperioodil saavad viinapuud otsest päikesekiirgust 652 000 Wh/m2. Suurimad päikesekiirguse väärtused registreeritakse järskudel ja väga järskudel nõlvadel.

2

Inimtegurid: väiksemõõtmeline struktuur ja järsud nõlvad piiravad viinamarjaistandustes töö mehhaniseerimist. Seetõttu on viinamarjaistanduste hooldamine väga töömahukas. Intensiivsel hooldusel on stabiliseeriv mõju saagikusele. See parandab märkimisväärselt saagi kvaliteeti, pidades silmas veinide minimaalset naturaalset alkoholisisaldust, iseloomulikke aroome ja hapete tasakaalu. Veinide tüpoloogia määravad pikk kasvuperiood koos kasvupiirkonna erilise topograafia, mikrokliima tingimuste, pinnase iseloomuliku koostise ja inimeste suure tööpanusega. Inimmõju tugineb sajanditepikkusele viinamarjakasvatuse traditsioonile.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vein, kvaliteetvahuvein, poolvahuvein

Vein, kvaliteetvahuvein, poolvahuvein

Õigusraamistik:

Siseriiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Enne kui toodete etikettidel tohib kasutada traditsioonilisi nimetusi, peavad kvaliteetveinid (Qualitätswein), predikaatveinid (Prädikatswein), määratletud piirkondades toodetud kvaliteetpoolvahuveinid (Qualitätsperlwein b.A.) ja määratletud piirkondades toodetud vahuveinid (Sekt b.A.) läbima ametliku kontrolli. Selle käigus väljastatud kontrollnumber (Prüfungsnummer või A.P.-Nr.) peab olema märgitud etiketile. See asendab partii numbrit.

Qualitätswein

Prädikatswein

Qualitätsperlwein b.A.

Sekt b.A.

Lisaks olemasolevale kaitstud veininimetusele tuleb vein ja veinitooted märgistada ühega tootespetsifikaadi punkti 5 alapunktis a nimetatud traditsioonilistest nimetustest. Tootespetsifikaadi punkti 5 alapunktis b nimetatud traditsiooniliste nimetuste kasutamine on vabatahtlik.

Viinamarjaistanduste registris on lisaks väiksemate geograafiliste üksuste jaoks heakskiidetud alade, suurte viinamarjaistanduste ja üksikute viinamarjaistanduste ning avamaasüsteemide nimede loetelu. Selles registris näidatakse kohtade ja alade piirid katastritunnuste alusel (piirkond, avamaa, avamaasüsteem, maatükk). Seda haldab Rheinland-Pfalzi põllumajanduskoda. Saarimaal on need lisatud Saarimaa viinamarjakasvatusalade piiritlemist käsitlevasse määrusesse. Viinamarjaistanduste registri loomine ja haldamine põhineb järgmistel õiguslikel alustel:

| — | veiniseaduse („Weingesetz“) paragrahvi 23 lõiked 3 ja 4; |
| --- | --- |

—

veiniseaduse („Weingesetz“) paragrahvi 23 lõiked 3 ja 4;

| — | veinimääruse („Weinverordnung“) paragrahv 29; |
| --- | --- |

—

veinimääruse („Weinverordnung“) paragrahv 29;

| — | liidumaa seadus paikade ja alade määramise ning viinamarjaistanduste registri kohta (viinamarjaistanduste seadus) („Landesgesetz über die Festsetzung von Lagen und Bereichen und über die Weinbergsrolle“ („Weinlagengesetz“)); |
| --- | --- |

—

liidumaa seadus paikade ja alade määramise ning viinamarjaistanduste registri kohta (viinamarjaistanduste seadus) („Landesgesetz über die Festsetzung von Lagen und Bereichen und über die Weinbergsrolle“ („Weinlagengesetz“));

| — | 2. juuni 2006. aasta määrus Saarimaa viinamarjakasvatusalade piiritlemise kohta; |
| --- | --- |

—

2. juuni 2006. aasta määrus Saarimaa viinamarjakasvatusalade piiritlemise kohta;

| — | veiniõiguse valdkonna pädevusi käsitleva liidumaa määruse („Landesverordnung über Zuständigkeiten auf dem Gebiet des Weinrechts“) paragrahvi 2 punkt 16. |
| --- | --- |

—

veiniõiguse valdkonna pädevusi käsitleva liidumaa määruse („Landesverordnung über Zuständigkeiten auf dem Gebiet des Weinrechts“) paragrahvi 2 punkt 16.

Väikese geograafilise üksuse piire võib muuta üksnes veiniseaduse paragrahvis 22g sätestatud pädeva organisatsiooni nõusolekul. Veiniseaduse paragrahvi 22g kohane pädev organisatsioon peab muudatustest teavitama föderaalset põllumajandus- ja toiduametit.

Link tootespetsifikaadile

Link tootespetsifikaadile

www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

1

---