# Uradni list C 229/2022

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 229 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6514. junij 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 229

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6514. junij 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 229/01 | Priporočilo Komisije z dne 10. junija 2022 o opredelitvi nanomateriala (
  1
  ) | 1 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropska komisija

2022/C 229/01

Priporočilo Komisije z dne 10. junija 2022 o opredelitvi nanomateriala (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 229/02 | Menjalni tečaji eura — 13. junij 2022 | 6 |
| 2022/C 229/03 | Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah / diskontnih stopnjah, ki veljajo od 1. julij 2022
  (Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004) | 7 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2022/C 229/04 | Posodobitev seznama mejnih prehodov iz člena 2(8) Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) | 8 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 229/02

Menjalni tečaji eura — 13. junij 2022

6

2022/C 229/03

Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah / diskontnih stopnjah, ki veljajo od 1. julij 2022
  (Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004)

(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004

7

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2022/C 229/04

Posodobitev seznama mejnih prehodov iz člena 2(8) Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah)

8

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 229/05 | Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 13 |
| 2022/C 229/06 | Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 18 |
| 2022/C 229/07 | Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 29 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2022/C 229/05

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

13

2022/C 229/06

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

18

2022/C 229/07

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

29

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropska komisija

| 14.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 229/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 229/1

---

PRIPOROČILO KOMISIJE

z dne 10. junija 2022

o opredelitvi nanomateriala

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 229/01)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priporočilo Komisije 2011/696/EU (1) je bilo uporabljeno kot referenca za določitev, ali bi bilo treba material šteti za „nanomaterial“ za zakonodajne namene in namene politike v Uniji, s čimer se podpira učinkovito in dosledno izvajanje v vseh sektorjih. Priporočilo 2011/696/EU se nanaša na poznejši pregled opredelitve nanomateriala glede na izkušnje in znanstveni napredek. |
| --- | --- |

(1)

Priporočilo Komisije 2011/696/EU (1) je bilo uporabljeno kot referenca za določitev, ali bi bilo treba material šteti za „nanomaterial“ za zakonodajne namene in namene politike v Uniji, s čimer se podpira učinkovito in dosledno izvajanje v vseh sektorjih. Priporočilo 2011/696/EU se nanaša na poznejši pregled opredelitve nanomateriala glede na izkušnje in znanstveni napredek.

| (2) | Komisija je med letoma 2013 in 2021 izvedla tak pregled Priporočila 2011/696/EU, pri čemer je obravnavala cilj, področje uporabe, jasnost in uporabo njegove opredelitve nanomateriala. Pregled je bil zlasti osredotočen na to, ali se mora mejna vrednost 50 % za razporeditev po velikosti delcev glede na število povečati ali zmanjšati ter ali je treba v nanovelikosti vključiti materiale z notranjo ali površinsko strukturo, kot so zapleteni materiali iz elementov v nanovelikosti, vključno z nanoporoznimi in nanokompozitnimi materiali, ki se uporabljajo v posebnih sektorjih. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je med letoma 2013 in 2021 izvedla tak pregled Priporočila 2011/696/EU, pri čemer je obravnavala cilj, področje uporabe, jasnost in uporabo njegove opredelitve nanomateriala. Pregled je bil zlasti osredotočen na to, ali se mora mejna vrednost 50 % za razporeditev po velikosti delcev glede na število povečati ali zmanjšati ter ali je treba v nanovelikosti vključiti materiale z notranjo ali površinsko strukturo, kot so zapleteni materiali iz elementov v nanovelikosti, vključno z nanoporoznimi in nanokompozitnimi materiali, ki se uporabljajo v posebnih sektorjih.

| (3) | Tehnični in znanstveni elementi, na katerih temelji pregled opredelitve nanomateriala v Priporočilu 2011/696/EU, so bili povzeti in objavljeni v Znanstvenih in političnih poročilih Skupnega raziskovalnega središča (JRC) „K pregledu Priporočila ES za opredelitev pojma „nanomaterial“, v delih 1 (2), 2 (3) in 3 (4), o izkušnjah deležnikov z izvajanjem opredelitve in identifikacijo možnih točk revizije. Poleg tega je Skupno raziskovalno središče objavilo dve poročili, ki zagotavljata smernice za izvajanje opredelitve (5)
  , (6), vključno z ustreznim razvojem standardizacije Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO) in Evropskega odbora za standardizacijo (CEN), rezultati projekta NanoDefine 7. okvirnega programa Komisije za raziskave (7), , ter drugimi informacijami, ki so na voljo javnosti. |
| --- | --- |

(3)

Tehnični in znanstveni elementi, na katerih temelji pregled opredelitve nanomateriala v Priporočilu 2011/696/EU, so bili povzeti in objavljeni v Znanstvenih in političnih poročilih Skupnega raziskovalnega središča (JRC) „K pregledu Priporočila ES za opredelitev pojma „nanomaterial“, v delih 1 (2), 2 (3) in 3 (4), o izkušnjah deležnikov z izvajanjem opredelitve in identifikacijo možnih točk revizije. Poleg tega je Skupno raziskovalno središče objavilo dve poročili, ki zagotavljata smernice za izvajanje opredelitve (5)
  , (6), vključno z ustreznim razvojem standardizacije Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO) in Evropskega odbora za standardizacijo (CEN), rezultati projekta NanoDefine 7. okvirnega programa Komisije za raziskave (7), , ter drugimi informacijami, ki so na voljo javnosti.

| (4) | Elementi za morebitne spremembe opredelitve so bili predmet ciljno usmerjenega posvetovanja z deležniki med 6. majem in 30. junijem 2021. Informacije, prejete med tem posvetovanjem, so bile upoštevane pri pregledu opredelitve nanomateriala, ki ga je opravila Komisija. |
| --- | --- |

(4)

Elementi za morebitne spremembe opredelitve so bili predmet ciljno usmerjenega posvetovanja z deležniki med 6. majem in 30. junijem 2021. Informacije, prejete med tem posvetovanjem, so bile upoštevane pri pregledu opredelitve nanomateriala, ki ga je opravila Komisija.

| (5) | Rezultati pregleda in posvetovanja z deležniki, opis sprememb in njihova utemeljitev so pojasnjeni v delovnem dokumentu služb Komisije (SWD(2022)150), ki je priložen temu priporočilu. |
| --- | --- |

(5)

Rezultati pregleda in posvetovanja z deležniki, opis sprememb in njihova utemeljitev so pojasnjeni v delovnem dokumentu služb Komisije (SWD(2022)150), ki je priložen temu priporočilu.

| (6) | Priporočati bi bilo treba opredelitev nanomateriala, ki je primerna v splošnem okviru politike in zakonodaje Unije (v nadaljnjem besedilu: opredelitev) in ki zajema naravne, naključne ali proizvedene materiale. |
| --- | --- |

(6)

Priporočati bi bilo treba opredelitev nanomateriala, ki je primerna v splošnem okviru politike in zakonodaje Unije (v nadaljnjem besedilu: opredelitev) in ki zajema naravne, naključne ali proizvedene materiale.

| (7) | Opredelitev bi morala temeljiti na relativnem deležu delcev v določenem razponu znotraj na številu delcev osnovane razporeditve zunanje dimenzije sestavnih delov materiala, ne glede na njegove morebitne inherentne nevarne lastnosti ali tveganja za zdravje ljudi in okolje. |
| --- | --- |

(7)

Opredelitev bi morala temeljiti na relativnem deležu delcev v določenem razponu znotraj na številu delcev osnovane razporeditve zunanje dimenzije sestavnih delov materiala, ne glede na njegove morebitne inherentne nevarne lastnosti ali tveganja za zdravje ljudi in okolje.

| (8) | Opredelitev in njeni temeljni izrazi bi morali po potrebi temeljiti na obstoječih znanstveno opredeljenih in standardiziranih pojmih, ki so jih sprejele mednarodne skupnosti (ISO, CEN). Temeljni izrazi, uporabljeni v opredelitvi, bi morali ostati dovolj specifični in bi morali omogočati praktično izvajanje opredelitve v regulativnem okviru Unije. Izvajanje bi bilo treba podpreti s smernicami, v katerih bi morale biti naštete priporočene merilne metode in orodja dobre prakse, razviti in posodabljati pa bi jih moralo Skupno raziskovalno središče v skladu z razvijajočim se znanstvenim in tehničnim napredkom7. |
| --- | --- |

(8)

Opredelitev in njeni temeljni izrazi bi morali po potrebi temeljiti na obstoječih znanstveno opredeljenih in standardiziranih pojmih, ki so jih sprejele mednarodne skupnosti (ISO, CEN). Temeljni izrazi, uporabljeni v opredelitvi, bi morali ostati dovolj specifični in bi morali omogočati praktično izvajanje opredelitve v regulativnem okviru Unije. Izvajanje bi bilo treba podpreti s smernicami, v katerih bi morale biti naštete priporočene merilne metode in orodja dobre prakse, razviti in posodabljati pa bi jih moralo Skupno raziskovalno središče v skladu z razvijajočim se znanstvenim in tehničnim napredkom7.

| (9) | Izraz nanomaterial bi moral zajemati materiale, ki so sestavljeni iz delcev v trdnem stanju, ki so prisotni posamično ali vezani kot sestavni deli agregatov ali aglomeratov. Uporabiti bi bilo treba izraz „sestoji“ namesto „vsebuje“, s čimer bi se odrazilo, da so delci glavna sestavina materiala. Druge potencialno prisotne sestavine, ki niso delci (npr. dodatki, potrebni za ohranitev njegove obstojnosti, ali topila, ki jih je mogoče ločiti, ne da bi to vplivalo na razporeditev delcev glede na velikost), so del (nano) materiala, vendar se jih ne bi smelo upoštevati pri ocenjevanju, ali je material nanomaterial. |
| --- | --- |

(9)

Izraz nanomaterial bi moral zajemati materiale, ki so sestavljeni iz delcev v trdnem stanju, ki so prisotni posamično ali vezani kot sestavni deli agregatov ali aglomeratov. Uporabiti bi bilo treba izraz „sestoji“ namesto „vsebuje“, s čimer bi se odrazilo, da so delci glavna sestavina materiala. Druge potencialno prisotne sestavine, ki niso delci (npr. dodatki, potrebni za ohranitev njegove obstojnosti, ali topila, ki jih je mogoče ločiti, ne da bi to vplivalo na razporeditev delcev glede na velikost), so del (nano) materiala, vendar se jih ne bi smelo upoštevati pri ocenjevanju, ali je material nanomaterial.

| (10) | Opredelitev bi morala izključevati netrdne (tj. tekoče in plinaste) delce. To bi zagotovilo, da zelo dinamična narava zunanjih dimenzij netrdnih delcev, kot so micele ali kapljice v nanovelikosti v emulzijah ali razpršilih, ne preprečuje uporabe zunanje dimenzije kot glavnega kvalifikatorja v opredelitvi. |
| --- | --- |

(10)

Opredelitev bi morala izključevati netrdne (tj. tekoče in plinaste) delce. To bi zagotovilo, da zelo dinamična narava zunanjih dimenzij netrdnih delcev, kot so micele ali kapljice v nanovelikosti v emulzijah ali razpršilih, ne preprečuje uporabe zunanje dimenzije kot glavnega kvalifikatorja v opredelitvi.

| (11) | Opredelitev ne bi smela zajemati velikih trdnih proizvodov ali komponent, tudi če je njihova notranja struktura ali površinska struktura v nanovelikosti, kot so premazi, nekateri keramični materiali in kompleksne nanokomponente, vključno z nanoporoznimi in nanokompozitnimi materiali. Nekateri od teh proizvodov ali sestavnih delov so bili morda proizvedeni z uporabo nanomaterialov in jih lahko še vedno vsebujejo. |
| --- | --- |

(11)

Opredelitev ne bi smela zajemati velikih trdnih proizvodov ali komponent, tudi če je njihova notranja struktura ali površinska struktura v nanovelikosti, kot so premazi, nekateri keramični materiali in kompleksne nanokomponente, vključno z nanoporoznimi in nanokompozitnimi materiali. Nekateri od teh proizvodov ali sestavnih delov so bili morda proizvedeni z uporabo nanomaterialov in jih lahko še vedno vsebujejo.

| (12) | Opredelitev bi morala še naprej slediti mnenju Znanstvenega odbora Komisije za nastajajoča in na novo ugotovljena zdravstvena tveganja (SCENIHR) (8) iz leta 2010, in sicer z opredelitvijo „nanovelikosti“ v razponu velikosti od 1 nm do 100 nm. |
| --- | --- |

(12)

Opredelitev bi morala še naprej slediti mnenju Znanstvenega odbora Komisije za nastajajoča in na novo ugotovljena zdravstvena tveganja (SCENIHR) (8) iz leta 2010, in sicer z opredelitvijo „nanovelikosti“ v razponu velikosti od 1 nm do 100 nm.

| (13) | Pri pregledu opredelitve niso bili ugotovljeni znanstveni dokazi, da bi bilo treba privzeti prag 50 % delcev z zunanjimi dimenzijami v nanovelikosti zvišati ali znižati za obravnavo posebnih pomislekov ali zajetje ali izključitev posebnih vrst materialov. Prožnost privzete mejne vrednosti v posebnih primerih iz Priporočila 2011/696/EU bi bilo treba odpraviti, da se zagotovita regulativna doslednost in skladnost ter prepreči, da bi se določen material štel za nanomaterial v enem regulativnem okviru, ne pa v drugem, s čimer bi se izognili pravni negotovosti za gospodarske subjekte, potrošnike in regulatorje. |
| --- | --- |

(13)

Pri pregledu opredelitve niso bili ugotovljeni znanstveni dokazi, da bi bilo treba privzeti prag 50 % delcev z zunanjimi dimenzijami v nanovelikosti zvišati ali znižati za obravnavo posebnih pomislekov ali zajetje ali izključitev posebnih vrst materialov. Prožnost privzete mejne vrednosti v posebnih primerih iz Priporočila 2011/696/EU bi bilo treba odpraviti, da se zagotovita regulativna doslednost in skladnost ter prepreči, da bi se določen material štel za nanomaterial v enem regulativnem okviru, ne pa v drugem, s čimer bi se izognili pravni negotovosti za gospodarske subjekte, potrošnike in regulatorje.

| (14) | Opredelitev bi morala zajemati tako posamične delce kot prepoznavne sestavne delce v aglomeratih ali agregatih. Pri pregledu opredelitve je bilo poudarjeno, da sta identifikacija in merjenje sestavnih delcev v agregatih lahko zelo zahtevna. Tako je kvalifikator „prepoznavnosti“ vezan na praktične vidike v zvezi z njihovo identifikacijo. Te vidike bi bilo treba podrobneje opredeliti v smernicah. |
| --- | --- |

(14)

Opredelitev bi morala zajemati tako posamične delce kot prepoznavne sestavne delce v aglomeratih ali agregatih. Pri pregledu opredelitve je bilo poudarjeno, da sta identifikacija in merjenje sestavnih delcev v agregatih lahko zelo zahtevna. Tako je kvalifikator „prepoznavnosti“ vezan na praktične vidike v zvezi z njihovo identifikacijo. Te vidike bi bilo treba podrobneje opredeliti v smernicah.

| (15) | Izraz „delec“ bi bilo treba opredeliti kot zelo majhen del snovi, ki ima opredeljene fizične meje, torej v skladu z opredelitvijo „delca“ iz standarda ISO 26824:2013. Vse tehnične vidike opredelitve delcev, npr. glede njihove mobilnosti, bi bilo treba dodatno pojasniti v smernicah. |
| --- | --- |

(15)

Izraz „delec“ bi bilo treba opredeliti kot zelo majhen del snovi, ki ima opredeljene fizične meje, torej v skladu z opredelitvijo „delca“ iz standarda ISO 26824:2013. Vse tehnične vidike opredelitve delcev, npr. glede njihove mobilnosti, bi bilo treba dodatno pojasniti v smernicah.

| (16) | Posamezna molekula, vključno z makromolekulo, kot je beljakovina, ki je lahko večja od 1 nm, se ne bi smela šteti za delec. V zelo posebnih primerih je lahko razlikovanje odvisno od natančnega razumevanja pojma „posamezna molekula“. Ponazoritvene primere in pojasnila je treba predstaviti v smernicah. |
| --- | --- |

(16)

Posamezna molekula, vključno z makromolekulo, kot je beljakovina, ki je lahko večja od 1 nm, se ne bi smela šteti za delec. V zelo posebnih primerih je lahko razlikovanje odvisno od natančnega razumevanja pojma „posamezna molekula“. Ponazoritvene primere in pojasnila je treba predstaviti v smernicah.

| (17) | SCENIHR je navedel, da določitev razpona od 1 nm do 100 nm lahko privede do tega, da se omejeno število materialov, kot so (nano)cevke, katerih premer je manjši od 1 nm, dolžina pa presega 100 nm, ne šteje za nanomateriale. V smislu reševanja te morebitne opustitve je Priporočilo 2011/696/EU v opredelitev kot nanomateriale vključilo fulerene, kosmiče grafena in enostenske ogljikove nanocevke z eno ali več zunanjimi dimenzijami pod 1 nm. Vendar pa imajo lahko drugi materiali enake značilnosti glede velikosti kot ti materiali na osnovi ogljika. Verjetno je tudi, da bodo znanstveni napredek in inovacije privedli do bolj podobnih materialov, zaradi česar bodo potrebne redne in stalne posodobitve področja uporabe opredelitve. Da bi se temu izognili, bi morala opredelitev vključevati vse trdne delce z vsaj eno zunanjo dimenzijo krajšo od 1 nm v naboru delcev v nanovelikosti, ki jih je treba primerjati s 50-odstotnim pragom, če vsaj ena od drugih dimenzij teh delcev presega 100 nm. |
| --- | --- |

(17)

SCENIHR je navedel, da določitev razpona od 1 nm do 100 nm lahko privede do tega, da se omejeno število materialov, kot so (nano)cevke, katerih premer je manjši od 1 nm, dolžina pa presega 100 nm, ne šteje za nanomateriale. V smislu reševanja te morebitne opustitve je Priporočilo 2011/696/EU v opredelitev kot nanomateriale vključilo fulerene, kosmiče grafena in enostenske ogljikove nanocevke z eno ali več zunanjimi dimenzijami pod 1 nm. Vendar pa imajo lahko drugi materiali enake značilnosti glede velikosti kot ti materiali na osnovi ogljika. Verjetno je tudi, da bodo znanstveni napredek in inovacije privedli do bolj podobnih materialov, zaradi česar bodo potrebne redne in stalne posodobitve področja uporabe opredelitve. Da bi se temu izognili, bi morala opredelitev vključevati vse trdne delce z vsaj eno zunanjo dimenzijo krajšo od 1 nm v naboru delcev v nanovelikosti, ki jih je treba primerjati s 50-odstotnim pragom, če vsaj ena od drugih dimenzij teh delcev presega 100 nm.

| (18) | Zaradi njihovega veliko manjšega števila v vseh razumno predvidljivih in ustreznih okoliščinah delci z najmanj dvema pravokotnima zunanjima dimenzijama, večjima od 100 μm, ne vplivajo bistveno na relativni prispevek delcev od 1 nm do 100 nm v skupnem številu delcev in zato bistveno ne vplivajo na razvrstitev materialov. Opredelitev bi morala omogočati omejitev določanja razporeditve velikosti delcev glede na število samo na sestavne delce z najmanj dvema pravokotnima zunanjima dimenzijama pod 100 μm, pod pogojem, da je izbira dokumentirana z ustreznimi rezultati meritev. Praktična uporaba te možnosti bi morala biti predstavljena v smernicah. |
| --- | --- |

(18)

Zaradi njihovega veliko manjšega števila v vseh razumno predvidljivih in ustreznih okoliščinah delci z najmanj dvema pravokotnima zunanjima dimenzijama, večjima od 100 μm, ne vplivajo bistveno na relativni prispevek delcev od 1 nm do 100 nm v skupnem številu delcev in zato bistveno ne vplivajo na razvrstitev materialov. Opredelitev bi morala omogočati omejitev določanja razporeditve velikosti delcev glede na število samo na sestavne delce z najmanj dvema pravokotnima zunanjima dimenzijama pod 100 μm, pod pogojem, da je izbira dokumentirana z ustreznimi rezultati meritev. Praktična uporaba te možnosti bi morala biti predstavljena v smernicah.

| (19) | Izkušnje so pokazale (9), da lahko uporaba specifične površine kot nadomestnega kazalnika pri opredelitvi nanomateriala privede do napak v interpretaciji in tehničnih težav, saj je lahko velika specifična površina posledica notranje nanostrukture in ne pokazatelj prisotnosti velikega števila majhnih sestavnih delcev. Zato je bilo pri pregledu opredelitve ugotovljeno, da povezana možnost iz točke 5 Priporočila 2011/696/EU ni primerna in bi jo bilo treba črtati iz opredelitve nanomateriala. |
| --- | --- |

(19)

Izkušnje so pokazale (9), da lahko uporaba specifične površine kot nadomestnega kazalnika pri opredelitvi nanomateriala privede do napak v interpretaciji in tehničnih težav, saj je lahko velika specifična površina posledica notranje nanostrukture in ne pokazatelj prisotnosti velikega števila majhnih sestavnih delcev. Zato je bilo pri pregledu opredelitve ugotovljeno, da povezana možnost iz točke 5 Priporočila 2011/696/EU ni primerna in bi jo bilo treba črtati iz opredelitve nanomateriala.

| (20) | V okviru projekta NanoDefine9 je bilo na podlagi velikega nabora različnih industrijskih materialov pokazano, da ni nedoslednosti pri razvrščanju materialov, ki niso nanomateriali, na podlagi mediane, določene z razporeditvijo velikosti delcev glede na število, oziroma specifične površine glede na prostornino, manjšo od 6 m2/cm3 (tudi če oblika delcev ni znana). Zato se material s specifično površino glede na prostornino, manjšo od 6 m2/cm3, ne bi smel šteti za nanomaterial. |
| --- | --- |

(20)

V okviru projekta NanoDefine9 je bilo na podlagi velikega nabora različnih industrijskih materialov pokazano, da ni nedoslednosti pri razvrščanju materialov, ki niso nanomateriali, na podlagi mediane, določene z razporeditvijo velikosti delcev glede na število, oziroma specifične površine glede na prostornino, manjšo od 6 m2/cm3 (tudi če oblika delcev ni znana). Zato se material s specifično površino glede na prostornino, manjšo od 6 m2/cm3, ne bi smel šteti za nanomaterial.

| (21) | Opredelitev nanomateriala iz Priporočila 2011/696/EU bi bilo zato treba posodobiti. |
| --- | --- |

(21)

Opredelitev nanomateriala iz Priporočila 2011/696/EU bi bilo zato treba posodobiti.

| (22) | Nadaljuje se znanstveni in tehnični razvoj, ki lahko vpliva na utemeljitev elementov, ki se uporabljajo za opredelitev nanomateriala. Zato bi bilo treba razmisliti o pregledu opredelitve, kadar novi znanstveni dokazi ali regulativne izkušnje pokažejo, da opredelitev ni več ustrezna. |
| --- | --- |

(22)

Nadaljuje se znanstveni in tehnični razvoj, ki lahko vpliva na utemeljitev elementov, ki se uporabljajo za opredelitev nanomateriala. Zato bi bilo treba razmisliti o pregledu opredelitve, kadar novi znanstveni dokazi ali regulativne izkušnje pokažejo, da opredelitev ni več ustrezna.

| (23) | Opredelitev ne bi smela vplivati na področja uporabe katerega koli instrumenta zakonodaje Unije ali na določbe, ki za skupino materialov določajo dodatne ali posebne zahteve (vključno s tistimi za varnost), niti jih ne bi smela izražati. V nekaterih primerih bo morda treba razmisliti o izključitvi nekaterih materialov s področja uporabe posebne zakonodaje ali zakonodajnih določb, tudi če so nanomateriali v skladu s tem priporočilom. Prav tako bo morda potrebno oblikovati regulativne zahteve za dodatne materiale, ki ne spadajo v opredelitev iz tega priporočila, v okviru področja uporabe posebne zakonodaje Unije ali zakonodajnih določb, ki se nanašajo na nanomateriale. Vendar bi morala biti takšna zakonodaja namenjena razlikovanju med „nanomaterialom“ in članom takšne podskupine, da se ohrani skladnost z opredelitvijo in posledično z drugo zakonodajo. |
| --- | --- |

(23)

Opredelitev ne bi smela vplivati na področja uporabe katerega koli instrumenta zakonodaje Unije ali na določbe, ki za skupino materialov določajo dodatne ali posebne zahteve (vključno s tistimi za varnost), niti jih ne bi smela izražati. V nekaterih primerih bo morda treba razmisliti o izključitvi nekaterih materialov s področja uporabe posebne zakonodaje ali zakonodajnih določb, tudi če so nanomateriali v skladu s tem priporočilom. Prav tako bo morda potrebno oblikovati regulativne zahteve za dodatne materiale, ki ne spadajo v opredelitev iz tega priporočila, v okviru področja uporabe posebne zakonodaje Unije ali zakonodajnih določb, ki se nanašajo na nanomateriale. Vendar bi morala biti takšna zakonodaja namenjena razlikovanju med „nanomaterialom“ in članom takšne podskupine, da se ohrani skladnost z opredelitvijo in posledično z drugo zakonodajo.

| (24) | Opredelitev v tem priporočilu lahko služi različnim namenom politike ter zakonodajnim in raziskovalnim namenom pri obravnavanju materialov ali vprašanj v zvezi s proizvodi nanotehnologij. Lahko se uporabi tudi v drugem aktu, ki vsebuje opredelitev nanomateriala za horizontalno politiko in zakonodajno uporabo, ki ga sprejme Komisija ali zakonodajalec Unije, pri čemer bi tak akt nadomestil to priporočilo – |
| --- | --- |

(24)

Opredelitev v tem priporočilu lahko služi različnim namenom politike ter zakonodajnim in raziskovalnim namenom pri obravnavanju materialov ali vprašanj v zvezi s proizvodi nanotehnologij. Lahko se uporabi tudi v drugem aktu, ki vsebuje opredelitev nanomateriala za horizontalno politiko in zakonodajno uporabo, ki ga sprejme Komisija ali zakonodajalec Unije, pri čemer bi tak akt nadomestil to priporočilo –

SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

| 1. | „Nanomaterial“ pomeni naravni, naključni ali proizvedeni material, ki sestoji iz trdnih delcev, ki so samostojno ali kot prepoznavni sestavni delci prisotni v agregatih ali aglomeratih in pri katerih 50 % ali več teh delcev pri razporeditvi po velikosti glede na število izpolnjuje vsaj enega od naslednjih pogojev:






  (a) | ena ali več zunanjih dimenzij delca je v razponu velikosti od 1 do 100 nm; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

ena ali več zunanjih dimenzij delca je v razponu velikosti od 1 do 100 nm;

| (b) | delec je podolgovate oblike, kot je palica, vlakno ali cev, pri čemer sta dve zunanji dimenziji krajši od 1 nm, druga dimenzija pa je daljša od 100 nm; |
| --- | --- |

(b)

delec je podolgovate oblike, kot je palica, vlakno ali cev, pri čemer sta dve zunanji dimenziji krajši od 1 nm, druga dimenzija pa je daljša od 100 nm;

| (c) | delec ima obliko plošče, pri čemer je ena zunanja dimenzija krajša od 1 nm, druge dimenzije pa so daljše od 100 nm. |
| --- | --- |

(c)

delec ima obliko plošče, pri čemer je ena zunanja dimenzija krajša od 1 nm, druge dimenzije pa so daljše od 100 nm.

Pri določanju razporeditve velikosti delcev glede na število ni treba upoštevati delcev z najmanj dvema pravokotnima zunanjima dimenzijama, večjima od 100 μm.

Vendar pa se material s specifično površino s prostornino, manjšo od 6 m2/cm3, ne bi smel šteti za nanomaterial.

| 2. | Za namene točke 1 se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:






  (a) | „delec“ pomeni zelo majhen del snovi, ki ima določene fizične meje; posamezne molekule se ne štejejo za „delce“; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

„delec“ pomeni zelo majhen del snovi, ki ima določene fizične meje; posamezne molekule se ne štejejo za „delce“;

| (b) | „agregat“ pomeni delec, sestavljen iz močno povezanih ali zlitih delcev; |
| --- | --- |

(b)

„agregat“ pomeni delec, sestavljen iz močno povezanih ali zlitih delcev;

| (c) | „aglomerat“ pomeni skupek šibko povezanih delcev ali agregatov, katerih skupna zunanja površina je podobna vsoti površin posameznih sestavnih delov, |
| --- | --- |

(c)

„aglomerat“ pomeni skupek šibko povezanih delcev ali agregatov, katerih skupna zunanja površina je podobna vsoti površin posameznih sestavnih delov,

| 3. | Priporočljivo je, da se opredelitev pojma „nanomaterial“ iz zadnjega priporočila ali drugega akta o opredelitvi nanomateriala za horizontalno politiko in zakonodajno uporabo, ki ga sprejme Komisija ali zakonodajalec Unije, uporabi pri obravnavi materialov ali vprašanj v zvezi s proizvodi nanotehnologij:






  (a) | Komisija pri pripravi zakonodaje, programov politik ali raziskovalnih programov in pri izvajanju take zakonodaje ali programov tudi z drugimi institucijami in agencijami Unije; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

Komisija pri pripravi zakonodaje, programov politik ali raziskovalnih programov in pri izvajanju take zakonodaje ali programov tudi z drugimi institucijami in agencijami Unije;

| (b) | države članice pri pripravi zakonodaje, programov politik ali raziskovalnih programov in pri izvajanju take zakonodaje ali programov; |
| --- | --- |

(b)

države članice pri pripravi zakonodaje, programov politik ali raziskovalnih programov in pri izvajanju take zakonodaje ali programov;

| (c) | gospodarski subjekti pri pripravi in izvajanju lastnih politik in raziskav. |
| --- | --- |

(c)

gospodarski subjekti pri pripravi in izvajanju lastnih politik in raziskav.

| 4. | To priporočilo nadomešča Priporočilo 2011/696/EU. |
| --- | --- |

4.

V Bruslju, 10. junija 2022

Za Komisijo

Virginijus SINKEVIČIUS

član Komisije

---

(1)  Priporočilo Komisije 2011/696/EU z dne 18. oktobra 2011 o opredelitvi nanomateriala (UL L 275, 20.10.2011, str. 38).

1

(2)  K pregledu Priporočila ES za opredelitev pojma „nanomaterial“; Del 1: Zbiranje informacij o izkušnjah z opredelitvijo; EUR 26567 EN; doi:10.2788/36237 (2014).

2

(3)  K pregledu Priporočila ES za opredelitev pojma „nanomaterial“; Del 2: Ocena zbranih informacij o izkušnjah z opredelitvijo; EUR 26744 EN; doi: 10.2787/97286 (2014).

3

(4)  K pregledu Priporočila ES za opredelitev pojma „nanomaterial“; Del 3: Znanstveno-tehnična ocena možnosti za pojasnitev opredelitve in olajšanje njenega izvajanja; EUR 27240 EN; doi:10.2788/678452 (2015).

4

(5)  Pregled konceptov in izrazov, ki se v Evropski komisiji uporabljajo v opredelitvi nanomateriala; EUR 29647 EN; doi:10.2760/459136 (2019).

5

(6)  Identifikacija nanomaterialov z meritvami; EUR 29942 EN; doi:10.2760/053982 (2019).

6

(7)  Priročnik o metodah NanoDefine; EUR 29876 EN; doi:10.2760/79490 (2020).

7

(8)  http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/ scenihr_o_032.pdf

8

(9)  NanoDefine, Evaluation report on the applicability ranges of the volume specific surface area (VSSA) method and the quantitative relation to number-based particle size distribution for real-world samples (Ocenjevalno poročilo o razponih uporabnosti metode specifične površine glede na prostornino in kvantitativnem razmerju do metode razporeditve velikosti delcev glede na število za dejanske vzorce), Referenčno število 3.5, 2015 ter Reliable nanomaterial classification of powders using the volume-specific surface area method (Zanesljiva klasifikacija nanomaterialov v prahu z uporabo metode specifične površine glede na prostornino), J Nanopart Res 19, 61 (2017); DOI: 10.1007/s11051-017-3741-x

9

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 14.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 229/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 229/6

---

Menjalni tečaji eura (1)

13. junij 2022

(2022/C 229/02)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0455 |
| JPY | japonski jen | 140,51 |
| DKK | danska krona | 7,4397 |
| GBP | funt šterling | 0,85850 |
| SEK | švedska krona | 10,6160 |
| CHF | švicarski frank | 1,0375 |
| ISK | islandska krona | 138,70 |
| NOK | norveška krona | 10,3222 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,724 |
| HUF | madžarski forint | 399,30 |
| PLN | poljski zlot | 4,6373 |
| RON | romunski leu | 4,9459 |
| TRY | turška lira | 18,0495 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4998 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3435 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,2071 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6635 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4538 |
| KRW | južnokorejski won | 1 349,93 |
| ZAR | južnoafriški rand | 16,8070 |
| CNY | kitajski juan | 7,0434 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5215 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 376,17 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6195 |
| PHP | filipinski peso | 55,720 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 36,425 |
| BRL | brazilski real | 5,2785 |
| MXN | mehiški peso | 21,2102 |
| INR | indijska rupija | 81,6060 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0455

JPY

japonski jen

140,51

DKK

danska krona

7,4397

GBP

funt šterling

0,85850

SEK

švedska krona

10,6160

CHF

švicarski frank

1,0375

ISK

islandska krona

138,70

NOK

norveška krona

10,3222

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,724

HUF

madžarski forint

399,30

PLN

poljski zlot

4,6373

RON

romunski leu

4,9459

TRY

turška lira

18,0495

AUD

avstralski dolar

1,4998

CAD

kanadski dolar

1,3435

HKD

hongkonški dolar

8,2071

NZD

novozelandski dolar

1,6635

SGD

singapurski dolar

1,4538

KRW

južnokorejski won

1 349,93

ZAR

južnoafriški rand

16,8070

CNY

kitajski juan

7,0434

HRK

hrvaška kuna

7,5215

IDR

indonezijska rupija

15 376,17

MYR

malezijski ringit

4,6195

PHP

filipinski peso

55,720

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

36,425

BRL

brazilski real

5,2785

MXN

mehiški peso

21,2102

INR

indijska rupija

81,6060

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 14.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 229/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 229/7

---

Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah / diskontnih stopnjah, ki veljajo od 1. julij 2022

(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (1)
  )

(2022/C 229/03)

Izhodiščne obrestne mere so izračunane v skladu s Sporočilom Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (UL C 14, 19.1.2008, str. 6). Glede na uporabo referenčne obrestne mere je izhodiščni obrestni meri še vedno treba prišteti ustrezno razliko, določeno v tem obvestilu. Diskontni stopnji je tako treba prišteti razliko 100 bazičnih točk. V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 271/2008 z dne 30. januarja 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 se tudi obrestna mera za vračilo državne pomoči izračuna tako, da se izhodiščni obrestni meri doda 100 bazičnih točk, razen če ni s posebno odločbo določeno drugače.

Spremenjene obrestne mere so prikazane v odebeljenem tisku.

Prejšnja razpredelnica je objavljena v UL C 192 z dne 11.5.2022, str. 91.

| Od | Do | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.7.2022 | ... | 0,02 | 0,02 | 0,00 | 0,02 | 5,73 | 0,02 | 0,44 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,26 | 6,24 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 5,81 | 0,02 | 5,10 | 0,50 | 0,02 | 0,02 | 1,19 |
| 1.6.2022 | 30.6.2022 | -0,19 | -0,19 | 0,00 | -0,19 | 4,85 | -0,19 | 0,24 | -0,19 | -0,19 | -0,19 | -0,19 | -0,19 | 0,26 | 6,24 | -0,19 | -0,19 | -0,19 | -0,19 | -0,19 | -0,19 | -0,19 | 4,88 | -0,19 | 4,40 | 0,22 | -0,19 | -0,19 | 1,02 |
| 1.5.2022 | 31.5.2022 | -0,35 | -0,35 | 0,00 | -0,35 | 4,85 | -0,35 | 0,08 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | 0,26 | 5,40 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | 4,06 | -0,35 | 3,38 | 0,08 | -0,35 | -0,35 | 0,86 |
| 1.4.2022 | 30.4.2022 | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 4,00 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 4,66 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 3,42 | -0,49 | 3,38 | -0,01 | -0,49 | -0,49 | 0,66 |
| 1.3.2022 | 31.3.2022 | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 4,00 | -0,49 | -0,03 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 4,02 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 2,85 | -0,49 | 2,74 | -0,04 | -0,49 | -0,49 | 0,66 |
| 1.2.2022 | 28.2.2022 | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 3,29 | -0,49 | -0,03 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 3,17 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 2,04 | -0,49 | 2,74 | -0,05 | -0,49 | -0,49 | 0,66 |
| 1.1.2022 | 31.1.2022 | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 2,49 | -0,49 | -0,01 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 2,38 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 1,21 | -0,49 | 2,27 | -0,03 | -0,49 | -0,49 | 0,51 |

Od

Do

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.7.2022

...

0,02

0,02

0,00

0,02

5,73

0,02

0,44

0,02

0,02

0,02

0,02

0,02

0,26

6,24

0,02

0,02

0,02

0,02

0,02

0,02

0,02

5,81

0,02

5,10

0,50

0,02

0,02

1,19

1.6.2022

30.6.2022

-0,19

-0,19

0,00

-0,19

4,85

-0,19

0,24

-0,19

-0,19

-0,19

-0,19

-0,19

0,26

6,24

-0,19

-0,19

-0,19

-0,19

-0,19

-0,19

-0,19

4,88

-0,19

4,40

0,22

-0,19

-0,19

1,02

1.5.2022

31.5.2022

-0,35

-0,35

0,00

-0,35

4,85

-0,35

0,08

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

0,26

5,40

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

4,06

-0,35

3,38

0,08

-0,35

-0,35

0,86

1.4.2022

30.4.2022

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

4,00

-0,49

0,00

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

4,66

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

3,42

-0,49

3,38

-0,01

-0,49

-0,49

0,66

1.3.2022

31.3.2022

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

4,00

-0,49

-0,03

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

4,02

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

2,85

-0,49

2,74

-0,04

-0,49

-0,49

0,66

1.2.2022

28.2.2022

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

3,29

-0,49

-0,03

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

3,17

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

2,04

-0,49

2,74

-0,05

-0,49

-0,49

0,66

1.1.2022

31.1.2022

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

2,49

-0,49

-0,01

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

2,38

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

1,21

-0,49

2,27

-0,03

-0,49

-0,49

0,51

---

(1)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 14.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 229/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 229/8

---

Posodobitev seznama mejnih prehodov iz člena 2(8) Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (1)

(2022/C 229/04)

Objava seznama mejnih prehodov iz člena 2(8) Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (2), temelji na informacijah, ki jih Komisiji sporočijo države članice v skladu s členom 39 Zakonika o schengenskih mejah.

Poleg objave v Uradnem listu je na voljo redna posodobitev na spletišču Generalnega direktorata za migracije in notranje zadeve.

SEZNAM MEJNIH PREHODOV

FRANCIJA

Nadomestitev informacij, objavljenih v UL C 483, 1.12.2021, str. 19.

Zračne meje

| (1) | Ajaccio-Napoléon-Bonaparte |
| --- | --- |

(1)

Ajaccio-Napoléon-Bonaparte

| (2) | Albert-Bray |
| --- | --- |

(2)

Albert-Bray

| (3) | Angers-Marcé |
| --- | --- |

(3)

Angers-Marcé

| (4) | Angoulême-Brie-Champniers |
| --- | --- |

(4)

Angoulême-Brie-Champniers

| (5) | Annecy-Methet |
| --- | --- |

(5)

Annecy-Methet

| (6) | Auxerre-Branches |
| --- | --- |

(6)

Auxerre-Branches

| (7) | Avignon-Caumont |
| --- | --- |

(7)

Avignon-Caumont

| (8) | Bâle-Mulhouse |
| --- | --- |

(8)

Bâle-Mulhouse

| (9) | Bastia-Poretta |
| --- | --- |

(9)

Bastia-Poretta

| (10) | Beauvais-Tillé |
| --- | --- |

(10)

Beauvais-Tillé

| (11) | Bergerac-Dordonge-Périgord |
| --- | --- |

(11)

Bergerac-Dordonge-Périgord

| (12) | Béziers-Vias |
| --- | --- |

(12)

Béziers-Vias

| (13) | Biarritz-Pays Basque |
| --- | --- |

(13)

Biarritz-Pays Basque

| (14) | Bordeaux-Mérignac |
| --- | --- |

(14)

Bordeaux-Mérignac

| (15) | Brest-Bretagne |
| --- | --- |

(15)

Brest-Bretagne

| (16) | Brive-Souillac |
| --- | --- |

(16)

Brive-Souillac

| (17) | Caen-Carpiquet |
| --- | --- |

(17)

Caen-Carpiquet

| (18) | Calais-Dunkerque |
| --- | --- |

(18)

Calais-Dunkerque

| (19) | Calvi-Sainte-Catherine |
| --- | --- |

(19)

Calvi-Sainte-Catherine

| (20) | Cannes-Mandelieu |
| --- | --- |

(20)

Cannes-Mandelieu

| (21) | Carcassonne-Salvaza |
| --- | --- |

(21)

Carcassonne-Salvaza

| (22) | Châlons-Vatry |
| --- | --- |

(22)

Châlons-Vatry

| (23) | Chambéry-Aix-les-Bains |
| --- | --- |

(23)

Chambéry-Aix-les-Bains

| (24) | Châteauroux-Déols |
| --- | --- |

(24)

Châteauroux-Déols

| (25) | Cherbourg-Mauperthus |
| --- | --- |

(25)

Cherbourg-Mauperthus

| (26) | Clermont-Ferrand-Auvergne |
| --- | --- |

(26)

Clermont-Ferrand-Auvergne

| (27) | Colmar-Houssen |
| --- | --- |

(27)

Colmar-Houssen

| (28) | Deauville-Normandie |
| --- | --- |

(28)

Deauville-Normandie

| (29) | Dijon-Longvic |
| --- | --- |

(29)

Dijon-Longvic

| (30) | Dinard-Pleurtuit-Saint-Malo |
| --- | --- |

(30)

Dinard-Pleurtuit-Saint-Malo

| (31) | Dôle-Tavaux |
| --- | --- |

(31)

Dôle-Tavaux

| (32) | Epinal-Mirecourt |
| --- | --- |

(32)

Epinal-Mirecourt

| (33) | Figari-Sud Corse |
| --- | --- |

(33)

Figari-Sud Corse

| (34) | Grenoble-Alpes-Isère |
| --- | --- |

(34)

Grenoble-Alpes-Isère

| (35) | Hyères-le Palivestre |
| --- | --- |

(35)

Hyères-le Palivestre

| (36) | Paris-Issy-les-Moulineaux |
| --- | --- |

(36)

Paris-Issy-les-Moulineaux

| (37) | La Môle-Saint-Tropez (letno odprt od 1. julija do 15. oktobra) |
| --- | --- |

(37)

La Môle-Saint-Tropez (letno odprt od 1. julija do 15. oktobra)

| (38) | La Rochelle-Ile de Ré |
| --- | --- |

(38)

La Rochelle-Ile de Ré

| (39) | La Roche-sur-Yon |
| --- | --- |

(39)

La Roche-sur-Yon

| (40) | Laval-Entrammes |
| --- | --- |

(40)

Laval-Entrammes

| (41) | Le Castellet (letno odprt od 1. junija do 31. julija, izjemoma odprt od 22. do 31. oktobra 2022) |
| --- | --- |

(41)

Le Castellet (letno odprt od 1. junija do 31. julija, izjemoma odprt od 22. do 31. oktobra 2022)

| (42) | Le Havre-Octeville |
| --- | --- |

(42)

Le Havre-Octeville

| (43) | Le Mans-Arnage |
| --- | --- |

(43)

Le Mans-Arnage

| (44) | Le Touquet-Côte ďOpale |
| --- | --- |

(44)

Le Touquet-Côte ďOpale

| (45) | Lille-Lesquin |
| --- | --- |

(45)

Lille-Lesquin

| (46) | Limoges-Bellegarde |
| --- | --- |

(46)

Limoges-Bellegarde

| (47) | Lorient-Lann-Bihoué |
| --- | --- |

(47)

Lorient-Lann-Bihoué

| (48) | Lyon-Bron |
| --- | --- |

(48)

Lyon-Bron

| (49) | Lyon-Saint-Exupéry |
| --- | --- |

(49)

Lyon-Saint-Exupéry

| (50) | Marseille-Provence |
| --- | --- |

(50)

Marseille-Provence

| (51) | Metz-Nancy-Lorraine |
| --- | --- |

(51)

Metz-Nancy-Lorraine

| (52) | Monaco-Héliport |
| --- | --- |

(52)

Monaco-Héliport

| (53) | Montpellier-Méditérranée |
| --- | --- |

(53)

Montpellier-Méditérranée

| (54) | Nantes-Atlantique |
| --- | --- |

(54)

Nantes-Atlantique

| (55) | Nice-Côte d’Azur |
| --- | --- |

(55)

Nice-Côte d’Azur

| (56) | Nîmes-Garons |
| --- | --- |

(56)

Nîmes-Garons

| (57) | Orléans-Bricy |
| --- | --- |

(57)

Orléans-Bricy

| (58) | Orléans-Saint-Denis-de-l’Hôtel |
| --- | --- |

(58)

Orléans-Saint-Denis-de-l’Hôtel

| (59) | Paris-Charles de Gaulle |
| --- | --- |

(59)

Paris-Charles de Gaulle

| (60) | Paris-le Bourget |
| --- | --- |

(60)

Paris-le Bourget

| (61) | Paris-Orly |
| --- | --- |

(61)

Paris-Orly

| (62) | Pau-Pyrénées |
| --- | --- |

(62)

Pau-Pyrénées

| (63) | Perpignan-Rivesaltes |
| --- | --- |

(63)

Perpignan-Rivesaltes

| (64) | Poitiers-Biard |
| --- | --- |

(64)

Poitiers-Biard

| (65) | Quimper-Pluguffan (odprt od začetka maja do začetka septembra) |
| --- | --- |

(65)

Quimper-Pluguffan (odprt od začetka maja do začetka septembra)

| (66) | Rennes Saint-Jacques |
| --- | --- |

(66)

Rennes Saint-Jacques

| (67) | Rodez-Aveyron |
| --- | --- |

(67)

Rodez-Aveyron

| (68) | Rouen-Vallée de Seine |
| --- | --- |

(68)

Rouen-Vallée de Seine

| (69) | Saint-Brieuc-Armor |
| --- | --- |

(69)

Saint-Brieuc-Armor

| (70) | Saint-Etienne Loire |
| --- | --- |

(70)

Saint-Etienne Loire

| (71) | Saint-Nazaire-Montoir |
| --- | --- |

(71)

Saint-Nazaire-Montoir

| (72) | Strasbourg-Entzheim |
| --- | --- |

(72)

Strasbourg-Entzheim

| (73) | Tarbes-Lourdes-Pyrénées |
| --- | --- |

(73)

Tarbes-Lourdes-Pyrénées

| (74) | Toulouse-Blagnac |
| --- | --- |

(74)

Toulouse-Blagnac

| (75) | Toulouse-Francazal |
| --- | --- |

(75)

Toulouse-Francazal

| (76) | Tours-Val de Loire |
| --- | --- |

(76)

Tours-Val de Loire

| (77) | Troyes-Barberey |
| --- | --- |

(77)

Troyes-Barberey

| (78) | Valence – Chabeuil (od 1. junija 2021) |
| --- | --- |

(78)

Valence – Chabeuil (od 1. junija 2021)

Meje na morju

| (1) | Ajaccio |
| --- | --- |

(1)

Ajaccio

| (2) | Bastia |
| --- | --- |

(2)

Bastia

| (3) | Bayonne |
| --- | --- |

(3)

Bayonne

| (4) | Bordeaux |
| --- | --- |

(4)

Bordeaux

| (5) | Boulogne |
| --- | --- |

(5)

Boulogne

| (6) | Brest |
| --- | --- |

(6)

Brest

| (7) | Caen-Ouistreham |
| --- | --- |

(7)

Caen-Ouistreham

| (8) | Calais |
| --- | --- |

(8)

Calais

| (9) | Cannes-Vieux Port |
| --- | --- |

(9)

Cannes-Vieux Port

| (10) | Carteret |
| --- | --- |

(10)

Carteret

| (11) | Cherbourg |
| --- | --- |

(11)

Cherbourg

| (12) | Dieppe |
| --- | --- |

(12)

Dieppe

| (13) | Douvres |
| --- | --- |

(13)

Douvres

| (14) | Dunkerque |
| --- | --- |

(14)

Dunkerque

| (15) | Granville |
| --- | --- |

(15)

Granville

| (16) | Honfleur |
| --- | --- |

(16)

Honfleur

| (17) | La Rochelle-La Pallice |
| --- | --- |

(17)

La Rochelle-La Pallice

| (18) | Le Havre |
| --- | --- |

(18)

Le Havre

| (19) | Les Sables-d’Olonne-Port |
| --- | --- |

(19)

Les Sables-d’Olonne-Port

| (20) | Lorient |
| --- | --- |

(20)

Lorient

| (21) | Marseille |
| --- | --- |

(21)

Marseille

| (22) | Monaco-Port de la Condamine |
| --- | --- |

(22)

Monaco-Port de la Condamine

| (23) | Nantes-Saint-Nazaire |
| --- | --- |

(23)

Nantes-Saint-Nazaire

| (24) | Nice |
| --- | --- |

(24)

Nice

| (25) | Port-de-Bouc-Fos/Port-Saint-Louis |
| --- | --- |

(25)

Port-de-Bouc-Fos/Port-Saint-Louis

| (26) | Port-la-Nouvelle |
| --- | --- |

(26)

Port-la-Nouvelle

| (27) | Port-Vendres |
| --- | --- |

(27)

Port-Vendres

| (28) | Roscoff |
| --- | --- |

(28)

Roscoff

| (29) | Rouen |
| --- | --- |

(29)

Rouen

| (30) | Saint-Brieuc |
| --- | --- |

(30)

Saint-Brieuc

| (31) | Saint-Malo |
| --- | --- |

(31)

Saint-Malo

| (32) | Sète |
| --- | --- |

(32)

Sète

| (33) | Toulon |
| --- | --- |

(33)

Toulon

Kopenske meje

| (1) | Železniška postaja Bourg Saint Maurice (odprt od začetka decembra do sredine aprila) |
| --- | --- |

(1)

Železniška postaja Bourg Saint Maurice (odprt od začetka decembra do sredine aprila)

| (2) | Železniška postaja Moûtiers (odprt od začetka decembra do sredine aprila) |
| --- | --- |

(2)

Železniška postaja Moûtiers (odprt od začetka decembra do sredine aprila)

| (3) | Železniška postaja Ashford International |
| --- | --- |

(3)

Železniška postaja Ashford International

| (4) | Cheriton/Coquelles |
| --- | --- |

(4)

Cheriton/Coquelles

| (5) | Železniška postaja Chessy-Marne-la-Vallée |
| --- | --- |

(5)

Železniška postaja Chessy-Marne-la-Vallée

| (6) | Železniška postaja Fréthun |
| --- | --- |

(6)

Železniška postaja Fréthun

| (7) | Železniška postaja Lille-Europe |
| --- | --- |

(7)

Železniška postaja Lille-Europe

| (8) | Železniška postaja Paris-Nord |
| --- | --- |

(8)

Železniška postaja Paris-Nord

| (9) | Železniška postaja St-Pancras |
| --- | --- |

(9)

Železniška postaja St-Pancras

| (10) | Železniška postaja Ebbsfleet |
| --- | --- |

(10)

Železniška postaja Ebbsfleet

| (11) | Pas de la Case-Porta |
| --- | --- |

(11)

Pas de la Case-Porta

| (12) | Železniška postaja TGV Roissy – letališče |
| --- | --- |

(12)

Železniška postaja TGV Roissy – letališče

Seznam prejšnjih objav

UL C 247, 13.10.2006, str. 25.

UL C 77, 5.4.2007, str. 11.

UL C 153, 6.7.2007, str. 22.

UL C 164, 18.7.2008, str. 45.

UL C 316, 28.12.2007, str. 1.

UL C 134, 31.5.2008, str. 16..

UL C 177, 12.7.2008, str. 9.

UL C 200, 6.8.2008, str. 10.

UL C 331, 31.12.2008, str. 13.

UL C 3, 8.1.2009, str. 10.

UL C 37, 14.2.2009, str. 10.

UL C 64, 19.3.2009, str. 20.

UL C 99, 30.4.2009, str. 7.

UL C 229, 23.9.2009, str. 28.

UL C 263, 5.11.2009, str. 22.

UL C 298, 8.12.2009, str. 17.

UL C 74, 24.3.2010, str. 13.

UL C 326, 3.12.2010, str. 17.

UL C 355, 29.12.2010, str. 34.

UL C 22, 22.1.2011, str. 22.

UL C 37, 5.2.2011, str. 12.

UL C 149, 20.5.2011, str. 8.

UL C 190, 30.6.2011, str. 17.

UL C 203, 9.7.2011, str. 14.

UL C 210, 16.7.2011, str. 30.

UL C 271, 14.9.2011, str. 18.

UL C 356, 6.12.2011, str. 12.

UL C 111, 18.4.2012, str. 3.

UL C 183, 23.6.2012, str. 7.

UL C 313, 17.10.2012, str. 11.

UL C 394, 20.12.2012, str. 22.

UL C 51, 22.2.2013, str. 9.

UL C 167, 13.6.2013, str. 9.

UL C 242, 23.8.2013, str. 2.

UL C 275, 24.9.2013, str. 7.

UL C 314, 29.10.2013, str. 5.

UL C 324, 9.11.2013, str. 6.

UL C 57, 28.2.2014, str. 4.

UL C 167, 4.6.2014, str. 9.

UL C 244, 26.7.2014, str. 22.

UL C 332, 24.9.2014, str. 12.

UL C 420, 22.11.2014, str. 9.

UL C 72, 28.2.2015, str. 17.

UL C 126, 18.4.2015, str. 10.

UL C 229, 14.7.2015, str. 5.

UL C 341, 16.10.2015, str. 19.

UL C 84, 4.3.2016, str. 2.

UL C 236, 30.6.2016, str. 6.

UL C 278, 30.7.2016, str. 47.

UL C 331, 9.9.2016, str. 2.

UL C 401, 29.10.2016, str. 4.

UL C 484, 24.12.2016, str. 30.

UL C 32, 1.2.2017, str. 4.

UL C 74, 10.3.2017, str. 9.

UL C 120, 13.4.2017, str. 17.

UL C 152, 16.5.2017, str. 5.

UL C 411, 2.12.2017, str. 10.

UL C 31, 27.1.2018, str. 12.

UL C 261, 25.7.2018, str. 6.

UL C 264, 26.7.2018, str. 8.

UL C 368, 11.10.2018, str. 4.

UL C 459, 20.12.2018, str. 40.

UL C 43, 4.2.2019, str. 2.

UL C 64, 27.2.2020, str. 17.

UL C 231, 14.7.2020, str. 2.

UL C 58, 18.2.2021, str. 35.

UL C 81, 10.3.2021, str. 27.

UL C 184, 12.5.2021, str. 8.

UL C 219, 9.6.2021, str. 9.

UL C 279, 13.7.2021, str. 4.

UL C 290, 20.7.2021, str. 10.

UL C 380, 20.9.2021, str. 3.

UL C 483, 1.12.2021, str. 19.

UL C 201, 18.5.2022, str. 82.

---

(1)  Glej seznam prejšnjih objav na koncu dokumenta.

(2)  UL L 77, 23.3.2016, str. 1.

---

V Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 14.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 229/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 229/13

---

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2022/C 229/05)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„VACA GALLEGA – BUEY GALLEGO“

EU št.: PGI-ES-02308 – 27.4.2017

ZOP ( ) ZGO (X)

1.   Ime

„Vaca Gallega – Buey Gallego“

2.   Država članica ali tretja država

Španija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Skupina 1.1 Sveže meso in klavnični izdelki

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Sveže meso čistopasemskih galicijskih krav in volov ali križancev galicijske svetle in rjave pasme (cachena, caldelana, frieiresa, limiana ter vianesa), pasem asturiana de los valles, limousin in blonde d’Aquitaine ter holstein-frizijske pasme in švicarske rjave pasme.

Razlikuje se med naslednjimi vrstami živali glede na spol, starost in sistem reje:

| (a) | krave: samice, ki so pred zakolom vsaj enkrat telile. Njihovo meso je rdeče do češnjevo rdeče barve in prepredeno s tankimi progami. Maščoba je smetanasto bele do rumenkasto bele barve, ima čvrsto teksturo in na otip čvrsta vlakna:






  — | mesnatost trupov: kategorije E, U, R in O (razen O–). Ta mesnatost se ne upošteva za trupe goveda galicijske rjave pasme; |
| --- | --- | --- |

(a)

krave: samice, ki so pred zakolom vsaj enkrat telile. Njihovo meso je rdeče do češnjevo rdeče barve in prepredeno s tankimi progami. Maščoba je smetanasto bele do rumenkasto bele barve, ima čvrsto teksturo in na otip čvrsta vlakna:

—

mesnatost trupov: kategorije E, U, R in O (razen O–). Ta mesnatost se ne upošteva za trupe goveda galicijske rjave pasme;

| — | stopnje zamaščenosti: 5, 4 in 3; |
| --- | --- |

—

stopnje zamaščenosti: 5, 4 in 3;

| (b) | voli: samci, ki so kastrirani pred dopolnjenim prvim letom starosti in so ob zakolu starejši od 48 mesecev. Njihovo meso je rdeče do vijoličasto rdeče barve, z izrazito marmornato strukturo. Maščoba je biserno bele do rumene barve, ima čvrsto teksturo in na otip čvrsta vlakna:






  — | mesnatost trupov: kategorije E, U in R, |
| --- | --- | --- |

(b)

voli: samci, ki so kastrirani pred dopolnjenim prvim letom starosti in so ob zakolu starejši od 48 mesecev. Njihovo meso je rdeče do vijoličasto rdeče barve, z izrazito marmornato strukturo. Maščoba je biserno bele do rumene barve, ima čvrsto teksturo in na otip čvrsta vlakna:

—

mesnatost trupov: kategorije E, U in R,

| — | stopnji zamaščenosti: 5 in 4. |
| --- | --- |

—

stopnji zamaščenosti: 5 in 4.

Meso „Vaca Gallega – Buey Gallego“ ima zaradi zamaščenosti vonj po živalski maščobi (povprečni delež medmišične maščobe v trupih presega 5,6 %); je mehko in sočno, z izrazitim in dolgotrajnim mesnatim okusom ter nekoliko kiselkastim pookusom.

Trupi, četrtine trupov, ledja in drugi kosi, ki so namenjeni filetiranju ter se sveži prodajajo potrošnikom po kosih, se predstavijo ohlajeni. Če se zamrznejo, niso več zaščiteni z ZGO.

Izraz „selección“ se lahko uporabi za označevanje mesa, zajetega z ZGO in pridobljenega iz trupov „Vaca Gallega“ in „Buey Gallego“, za katere sta značilna delež marmornate strukture in oranžno-rumena plast prekrivne maščobe. pri čemer izpolnjujejo naslednje zahteve:

| — | mesnatost trupov: kategorije E, U in R+, |
| --- | --- |

—

mesnatost trupov: kategorije E, U in R+,

| — | stopnji zamaščenosti: 5 in 4+. |
| --- | --- |

—

stopnji zamaščenosti: 5 in 4+.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Krave in voli se v produktivnem obdobju v glavnem prehranjujejo s pašo, svežo krmo (trava in žita) in konzervirano krmo (travna silaža, koruzna silaža in seno), ki se dopolnijo z žitom, krompirjem, repo, slamo in krmno mešanico.

Blago atlantsko podnebje omogoča obilno zgodnje spravilo krme z visoko energijsko vrednostjo in kakovostnimi beljakovinami, kar zagotavlja, da imajo živali dovolj krme. Upošteva se tudi dejstvo, da povprečna letna gostota živali ne sme presegati dve GVŽ na hektar kmetijske površine v uporabi (KPU).

Večina uporabljene krme mora izvirati s samega kmetijskega gospodarstva, vsaj 80 % pa mora izvirati z geografskega območja, zajetega z ZGO. Na galicijskih travnikih večinoma uspevajo trave (bilnica, šopulja, travniška latovka, ljuljka in navadna pasja trava), v manjši meri pa tudi metuljnice (detelja in nokota). Vnos energije s krmo se dopolni z zrelo in nezrelo koruzno silažo ter žitnim zdrobom.

Prehrana živali v fazi dopitanja se lahko dopolni s krmno mešanico do največ 1 kg suhe snovi na dan in do povprečne žive teže 100 kg v tej fazi. Krma mora biti pripravljena iz surovin rastlinskega izvora. Vsebovati mora vsaj 80 % žit in žitnih proizvodov, stročnic ter oljnic. Uporaba proizvodov, ki lahko vplivajo na normalno hitrost rasti krav in volov, ter stranskih proizvodov iz recikliranih živali je strogo prepovedana.

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Skotitev, reja, pitanje in zakol krav in volov ter razrez trupov morajo potekati na opredeljenem geografskem območju.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Proizvod se lahko stara, predela v fileje, pakira in označi v obratih za predelavo mesa, registriranih pri regulativnem odboru, ali v obratih, ki so že podpisali sporazum o sodelovanju z regulativnim odborom, ki zajema nadzor, označevanje in trženje zaščitenega proizvoda.

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Vsi trupi, četrtine trupov, kosi in porcije morajo biti označeni z registriranim imenom„ Vaca Gallega – Buey Gallego“ in naslednjim logotipom ZGO:

Image 1

Navedbi „Vaca Gallega“ ali „Buey Gallego“ (odvisno od vrste mesa) morata biti na vsaki oznaki v istem vidnem polju kot registrirano ime in logotip ZGO, kot je prikazano v nadaljevanju:

Image 2

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje, zajeto z zaščiteno geografsko označbo „Vaca Gallega – Buey Gallego“, obsega celotno avtonomno skupnost Galicijo.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava med geografskim območjem in mesom „Vaca Gallega – Buey Gallego“ je osnovana na posebnostih proizvoda in jo dodatno krepi njegov ugled.

Fizične značilnosti in naravni dejavniki na geografskem območju

Reja in pitanje krav in volov, primernih za proizvodnjo mesa „Vaca Gallega – Buey Gallego“, sta zgodovinsko povezana s posebnimi geografskimi značilnostmi Galicije, zlasti zaradi njenih tal in podnebnih razmer, ugodnih za proizvodnjo krme.

V galicijski pokrajini prevladujejo valoviti griči in hribi, redko višji od 800 m, ki se prepletajo z zavetnimi dolinami, zato se lahko živina tu pase vse leto. To pokrajino namaka obširno omrežje rek, ki zagotavljajo vodo za namakanje ter za napajanje krav in volov. Voda vsebuje razmeroma veliko natrija in kloridov ter malo kalcija, magnezija in silicija.

Tla ležijo večinoma na granitnih kamninah, skrilavcih in glinastih skrilavcih, zanje pa sta značilni kislost in visoka vsebnost organskih snovi. Podnebje je zmerno, z močnim oceanskim vplivom ter značilnimi blagimi temperaturami (tehtana povprečna temperatura je višja od 13 °C) in obilnimi padavinami (več kot 1 100 mm/leto).

V takšnem okolju uspeva zelo raznoliko rastlinstvo, večinoma hemikriptofiti, pri čemer prevladujejo acidofilne vrste, ki so se prilagodile lokalnim razmeram. Posebej velja omeniti naravne travniške vrste, zlasti trave (večinoma bilnica, šopulja, travniška latovka, ljuljka in navadna pasja trava), pa tudi metuljnice (detelja in nokota) s številnimi ekotipi in sortami z avtohtono genetsko osnovo. Te na območju dobro uspevajo, njihova vrednost pa temelji na prilagojenosti okolju.

Te naravne razmere spodbujajo proizvodnjo krme in omogočajo, da se krave in voli večinoma lahko prehranjujejo z viri, ki prihajajo s samega kmetijskega gospodarstva.

Zgodovinski in človeški dejavniki

V Galiciji so krave in vole vzrejali že v prazgodovini. Od 12. stoletja se je razvil model proizvodnje, v okviru katerega so krave in vole postopoma vključili v delovanje družinskih kmetij. Pomen tega modela je postal jasen v 18. stoletju, ko so krave in voli pomagali pri delu na polju, ob koncu njihovega življenja pa so jih pitali za meso. V obdobju od 16. do 20. stoletja so tretjino španskega goveda vzrejali v Galiciji.

V sredini 20. stoletja so družine nadaljevale tradicionalne proizvodne prakse, ki so zaradi težkih razmer v povojnem obdobju postale njihov način preživetja, zato se je ohranil ključni element kakovosti tega proizvoda, tj. posebna metoda pitanja z lokalnimi viri. Živino še naprej vzrejajo na majhnih družinskih kmetijah, kjer se ohranja simbioza med živino, zemljo in ljudmi, in ki so zavezane krmljenju in uporabi skrbnih praks upravljanja, ki se prenašajo iz roda v rod.

Skratka, skrivnost teh krav in volov so razkrili zgodovinarji: mali proizvajalci in majhne črede, živali, ki pomagajo pri delu na polju, a ne pretirano, ob koncu njihovega „delovnega“ življenja pa jih v hlevu skrbno pitajo s svežo travo in drugo krmo. Ta metoda pitanja, ki skrb za krave in vole združuje z zmernim gibanjem ter se je sčasoma razširila po vsej regiji, kjer je dokazano prisotna že stoletja, izboljšuje končno kakovost mesa, po kateri je prepoznavno. Meso je uživalo takšen ugled, da so v 18. in 19. stoletju številni strokovnjaki, na primer Martín Sarmiento, N. Casas in R. Jordana y Morera, Galicijo in njene živinorejce postavljali za zgled preostali Španiji: majhna kmetijska gospodarstva, ki združujejo kmetijstvo in živinorejo, da ustvarjajo bogastvo, poseljujejo zemljišča ter proizvajajo najboljšo živino in meso v kraljevini.

Najpogostejši sistem reje je polekstenzivni, saj se dobro ujema z galicijsko pokrajino ter razdrobljenostjo in majhnostjo kmetij. Krave in voli se čez dan običajno pasejo, noč pa preživijo v hlevu, kjer dobijo dodatno krmo.

Pred zakolom krav in volov je potrebna faza dopitanja, ki traja vsaj šest mesecev. Tako se živali v skladu z galicijsko tradicijo pred zakolom zadržujejo v hlevu ali pa se vsaj omeji njihovo gibanje na polju.

Posebnosti proizvoda

Povprečni delež medmišične maščobe trupov „Vaca Gallega – Buey Gallego“ znaša več kot 5,6 %, kar bistveno presega povprečne vrednosti pri trupih drugih krav in volov. To se šteje za pozitivno lastnost, ki je ključnega pomena za senzorično kakovost mesa (okus, mehkost, sočnost in okusnost).

Meso „Vaca Gallega – Buey Gallego“ ima dober lipidni profil, za katerega je značilna visoka relativna vsebnost mononenasičenih in polinenasičenih maščobnih kislin. Poleg tega se ponaša z odličnim razmerjem med maščobnima kislinama n-6 in n-3, ki je v povprečju nižje od 2,05.

Vzročna povezava med geografskim območjem, človeškimi dejavniki in posebnostmi proizvoda

Metode proizvodnje mesa v Galiciji se osredotočajo na kombinirani sistem paše in krmljenja v hlevih. Kmetijska gospodarstva uporabljajo lastne vire krme in presežne pridelke za proizvodnjo mesa z marmornato strukturo, ki izstopa po svojih značilnostih in senzorični kakovosti.

Krmo sestavljajo krmne rastline, predvsem zelo bujne trave in metuljnice, katerih ekotipi in sorte so cenjeni zaradi prilagojenosti lokalnemu okolju. V kombinaciji z obdobjem dopitanja, ki traja najmanj šest mesecev in v katerem se vnos energije iz krme za krave in volove dopolni z zrelo in nezrelo koruzno silažo, žitnim zdrobom ter krmno mešanico, to pomeni, da trupi „Vaca Gallega – Buey Gallego“ vsebujejo zgoraj navedeni delež medmišične maščobe, ki presega povprečne vrednosti pri drugih trupih.

Trupi „Vaca Gallega – Buey Gallego“ se ponašajo z dobrim lipidnim profilom, v katerem mononenasičene in polinenasičene maščobne kisline prevladujejo nad nasičenimi maščobnimi kislinami, kar je posledica navade, da se govedo pusti na paši, dejstva, da krma vsebuje vsaj 80 % krmnih rastlin, proizvedenih v Galiciji, kjer prevladujejo avtohtone vrste acidofilnih trav, ter kemične sestave vode v regiji. Zato ima meso tudi vonj po živalski maščobi, dolgotrajen mesnat okus in nekoliko kiselkast pookus, ki so značilni za zaščiteni proizvod.

Povezava med geografskim območjem in značilnostmi proizvoda je opisana v poročilu, ki potrjuje povezavo med geografskim območjem ter kakovostjo mesa galicijskih krav in volov, ki ga je pripravila fundacija Fundación Centro Tecnolóxico da Carne (11. april 2016).

Ugled

Meso „Vaca Gallega – Buey Gallego“ je cenjeno med potrošniki in pogosto omenjeno v kulinaričnih besedilih iz 19. in 20. stoletja. Leta 1878 je Museros y Rovira zapisal: „Njihovo meso je, zahvaljujoč krmi, ravno prav mastno in izjemnega okusa.“ Leta 1894 je Ángel Muro, vodilni gastronom v španski kulinarični zgodovini, meso opisal takole: „Visokokakovostno goveje meso krave ali vola bogate, temno rdeče barve, s progami, ki spominjajo na marmor.“

Številni strokovnjaki menijo, da to meso spada v izbrano skupino najboljših vrst mesa na svetu, ki je v številnih državah na voljo v delikatesnih trgovinah, klavnicah in sektorju visoke kulinarike. Kuharski mojster Stéphane Décotterd je 11. februarja 2017 na svoji spletni strani www.stephanedecotterd.com objavil zapis z naslovom Le bœuf de Galice, la meilleure viande du monde? (Je galicijska govedina najboljše meso na svetu?), novinar Manuel Darriba pa je v časniku El Mundo, ki je izšel 8. novembra 2009, napisal članek z naslovom El buey gallego. 1 600 kilos de la mejor carne del mundo (Galicijski vol: 1 600 kilogramov najboljšega mesa na svetu). Meso „Vaca Gallega – Buey Gallego“ je znamenit in cenjen proizvod, kar dokazuje dejstvo, da ga je mogoče najti v specializiranih mesnicah, na jedilnikih vrhunskih restavracij in v jedeh slavnih kuharskih mojstrov.

Nanj se sklicujejo v številnih nacionalnih in mednarodnih medijih, na primer: novinar Carlos Herrera v časopisu XLSemanal: „... ko so v baru Iñaki v mestu Balmaseda na žar vrgli kos tega mesa, so se dobesedno odprla nebesa. To je bil pravi kos galicijske govedine ...“ (8. april 2018); novinarka Marie-Claire Digby v časopisu The Irish Times: „Najboljši kos govejega mesa, kar jih je kuharski mojster Gareth Smith kdaj koli pokusil, je bilo meso ene od tistih galicijskih krav ...“ (2. december 2016). Meso hvalijo tudi številni gastronomski kritiki (Mike Gibson, Killian Fox, Jay Rayner, Lydia Itoi, Jeffrey Steingarten, Jacob Richler, Janet Mendel idr.), pisci blogov in oblikovalci javnega mnenja, ki se spoznajo na goveje meso krav in volov.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

https://mediorural.xunta.gal/sites/default/files/produtos/en-tramitacion/Pliego-de-condiciones-IGP-Vaca-Gallega-Buey-Gallego-febreiro-2022.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---

| 14.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 229/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 229/18

---

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2022/C 229/06)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„Murazzano“

EU št.: PDO-IT-0015-AM01 – 18. november 2020

ZOP (X) ZGO ( )

1.   SKUPINA VLOŽNIKOV IN PRAVNI INTERES

Konzorcij Consorzio di Tutela del Formaggio „Murazzano“ DOP (združenje za zaščito sira z ZOP „Murazzano“), via Piazza Oberto, 1 – 12060 Bossolasco (CN), Italija. e-naslov: consorzio.murazzano@gmail.com; eertificirana elektronska pošta: consorziomurazzano@sicurezzapostale.it.

Konzorcij Consorzio di Tutela del Formaggio „Murazzano“ (Združenje za zaščito sira z ZOP „Murazzano“) sestavljajo proizvajalci sira „Murazzano“ in ima pravico vložiti zahtevek za spremembo v skladu s členom 13(1) uredbe št. 12511 ministrstva za kmetijstvo, prehrano in gozdarstvo z dne 14. oktobra 2013.

2.   DRŽAVA ČLANICA ALI TRETJA DRŽAVA

Italija

3.   POSTAVKA V SPECIFIKACIJI PROIZVODA, NA KATERO SE SPREMEMBA NANAŠA

| ☒ | Ime proizvoda |
| --- | --- |

☒

Ime proizvoda

| ☒ | Opis proizvoda |
| --- | --- |

☒

Opis proizvoda

| ☐ | Geografsko območje |
| --- | --- |

☐

Geografsko območje

| ☒ | Dokazilo o poreklu |
| --- | --- |

☒

Dokazilo o poreklu

| ☒ | Metoda proizvodnje |
| --- | --- |

☒

Metoda proizvodnje

| ☒ | Povezava |
| --- | --- |

☒

Povezava

| ☒ | Označevanje |
| --- | --- |

☒

Označevanje

| ☒ | Drugo: nova členitev specifikacije proizvoda; preoblikovanje člena o nadzoru in navedba podatkov o nadzornem organu. |
| --- | --- |

☒

Drugo: nova členitev specifikacije proizvoda; preoblikovanje člena o nadzoru in navedba podatkov o nadzornem organu.

4.   VRSTA SPREMEMB

| ☐ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

| ☒ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5.   SPREMEMBE

Najprej je treba poudariti, da je glavni razlog za spremembo specifikacije proizvoda za sir „Murazzano“ združitev pravil za ZOP „Murazzano“ v en dokument in navedba nekaterih informacij, ki jih ob registraciji proizvoda še ni bilo, s čimer se specifikacija proizvoda in enotni dokument uskladita z zakonskimi zahtevami.

Sir „Murazzano“ je bil v Uredbi (ES) št. 1107/96 z dne 26. junija 1996 v skladu s členom 17 Uredbe (EGS) št. 2081/92 registriran kot proizvod z ZOP. Dokumenti, na podlagi katerih je bila opravljena registracija, so bili predsedniška uredba št. 334 z dne 30. junija 1983, s katerim je bila označba porekla priznana v Italiji; štiristranski dokument z naslovom „Murazzano“ D.O.P. (ZOP „Murazzano“) in povzetek.

Specifikacija proizvoda je zdaj razdeljena na tri člene: člen 1 vsebuje priznanje imena proizvoda; člen 2 opredeljuje priznani proizvod, način njegove proizvodnje in njegove značilnosti; člen 3 opredeljuje proizvodno območje.

Povzetek vsebuje informacije o imenu, opisu proizvoda, geografskem območju, metodi proizvodnje, povezavi z geografskim območjem ter nekatere podrobnosti o označevanju in nadzoru.

Ime proizvoda

Ta sprememba se nanaša le na obliko besedila. Gre za člen 1 obstoječe specifikacije proizvoda (predsedniška uredba št. 334 z dne 30. junija 1983).

Sedanja različica:

„Člen 1

Prizna se označba porekla sira ‚Murazzano‘, njegova uporaba pa je omejena na proizvod, ki izpolnjuje zahteve iz te uredbe o metodah predelave ter organoleptičnih značilnostih in značilnostih proizvoda, ki izhajajo iz območja proizvodnje, opredeljenega v členu 3 spodaj.“

Nova različica:

„Člen 1

Ime

Zaščitena označba porekla sira ‚Murazzano‘ se uporablja za proizvod, ki izpolnjuje zahteve iz te specifikacije proizvoda v zvezi z metodami predelave ter organoleptičnimi značilnostmi in značilnostmi proizvoda, ki izhajajo iz območja proizvodnje, opredeljenega v členu 3 spodaj.“

Opis proizvoda

Opis proizvoda

Spremembe člena 2 specifikacije proizvoda (predsedniški odlok št. 334 z dne 30. junija 1983) in točke 3.2 enotnega dokumenta

Sedanja različica:

„Polnomasten sveži sir, proizveden izključno iz ovčjega mleka ali mešanice najmanj 60 % ovčjega mleka, ki mu je bilo dodanih največ 40 % kravjega mleka.

Oblika: valjasta, z ravnimi površinami, ki imajo rahlo dvignjen rob.

Velikost: premer približno 10–15 cm, obod približno 3–4 cm z odstopanji navzgor ali navzdol, odvisno od dolžine proizvodnega obdobja.

Teža: 300–400 g.

Barva testa: mlečno bele barve.

Tekstura testa: mehka, rahlo čvrsta, včasih z nekaj luknjicami, drobnozrnata, barvni pigmenti in posebne arome pa se ne uporabljajo.

Zunanji sloj: brez skorje, sveži siri so mlečno beli, medtem ko se na sirih, ki so zoreli dlje časa, oblikuje fina, slamnato rumena plast.

Okus: prefinjen, nežno dišeč, prijeten okus, ki spominja na ovčje mleko.

Vsebnost maščob v suhi snovi: vsaj 50 %.“

Nova različica:

„Označba porekla sira ‚Murazzano‘ se uporablja za sir, ki ima naslednje značilnosti: polnomasten sveži sir, proizveden izključno iz ovčjega mleka ovc pasme delle langhe ali mešanice najmanj 60 % ovčjega mleka, ki mu je bilo dodanih največ 40 % kravjega mleka. Uporablja se kot namizni sir in ima spodaj navedene značilnosti.

Oblika: valjasta, z ravnimi površinami, ki imajo rahlo dvignjen rob.

Velikost: premer približno 10–15 cm, obod približno 3–4 cm.

Teža: 250–400 g.

Velikost in teža se nanašajo na sir po najkrajšem predpisanem obdobju zorjenja.

Opis testa: mehko, rahlo čvrsto, včasih z nekaj luknjicami, drobnozrnato; barva sira med njegovim zorjenjem prehaja iz mlečno bele v slamnato rumeno; z zorjenjem se spreminja tekstura, od mehke do vse bolj čvrste s postopno izgubo vlage, sčasoma pa postane poltrda ali trda.

Barvni pigmenti in posebne arome se ne uporabljajo.

Zunanji sloj: sveži siri nimajo skorje, zunanji sloj je mlečno bel, včasih s fino, slamnato rumeno plastjo, ki postopoma postane temnejša.

Okus: prefinjen, nežno dišeč, prijeten okus, ki spominja na ovčje mleko; z zorjenjem njegov vonj in okus postajata močnejša.

Vsebnost maščob v suhi snovi: najmanj 50 % z 2-odstotnim odstopanjem za proizvod, proizveden izključno iz ovčjega mleka, in 47 % z 2-odstotnim odstopanjem za proizvod, proizveden iz mešanega ovčjega in kravjega mleka.“

Najmanjša predpisana teža je bila spremenjena s 300 g na 250 g.

Ta sprememba je potrebna, da se zadovolji povpraševanje na trgu in olajša delo malih proizvajalcev v obdobjih leta, kadar je proizvodnja mleka manjša. Določeno je bilo tudi, da se teža nanaša na sir po najkrajšem obdobju zorjenja, saj dolgo staranje, zorjenje ali donegovanje povzroči izgubo vlage ter s tem teže in velikosti.

Najnižja predpisana vsebnost maščobe v suhi snovi se je znižala z najmanj 53 % na najmanj 50 % z 2-odstotnim odstopanjem za proizvod, proizveden izključno iz ovčjega mleka, in z najmanj 50 % na najmanj 47 % z 2-odstotnim odstopanjem za proizvod, proizveden iz mešanega ovčjega in kravjega mleka. To je bilo izvedeno na podlagi spodnjih ugotovitev in premislekov.

Količina maščob, določena v specifikaciji proizvoda iz leta 1983, je bila povzeta po študiji iz leta 1964. Ta študija se je nanašala na razmere v živinoreji, ki so se močno razlikovale od današnjih. Dovolj je, če izpostavimo, da je v tistih dneh pasma ovc delle langhe štela več kot 30 000 živali, danes pa jih je ostalo le 2 000, in upoštevamo vse posledice genetskega osiromašenja, ki jih lahko tako veliko zmanjšanje prinese z vidika selektivne vzreje.

Povprečna proizvodnja, zabeležena leta 1963, je bila približno 100 kg na žival, danes pa znaša približno 150 kg na žival.

Podatkov o količini maščob v ovčjem mleku v času študije iz leta 1964 ni, vendar je jasno, da na vsebnost maščob v siru vpliva vsebnost različnih sestavin (maščob, beljakovin, laktoze, pepela) v mleku, iz katerega se pridobiva. Posledično povečanje proizvodnje negativno vpliva na odstotni delež maščob, beljakovin itn. v enem litru mleka.

Nedavna, poglobljena študija o tem vprašanju, ki jo je leta 2012 izvedla univerza v Torinu, je pokazala, da se vsebnost maščob v mleku med kmetijskimi gospodarstvi zelo razlikuje, na to pa nedvomno vplivajo genetski dejavniki in tradicionalne prakse hranjenja. Drugi nedvomno pomemben dejavnik je ta, da so bile ugotovljene precejšnje razlike v ostankih maščobe v sirotki, tj. v maščobi, ki se izgubi med predelavo in se ne zadrži v sirnini, saj gre v veliki meri za obrtni proizvod.

Te številke so seveda pomembno vplivale na vsebnost maščob v siru, tako da je Univerza v Torinu ugotovila, da je vsebnost maščob v siru „Murazzano“ v številnih primerih nižja od tiste, ki je bila navedena leta 1964 in pozneje v specifikaciji proizvoda iz leta 1983.

Poleg tega je mogoče domnevati, da so bile številke, navedene v sedanji specifikaciji proizvoda, določene z manj natančnimi analiznimi tehnikami od tistih, ki so na voljo danes.

V zvezi z ovčjim mlekom se doda sklic na pasmo delle langhe.

Do zdaj je bila ta podrobnost omenjena le v dokumentu z naslovom „Murazzano“, navedenem v uvodu. Tako je bil dodan členu 2 specifikacije proizvoda in točki 3.2 enotnega dokumenta.

Opis barve testa, zunanjega sloja in okusa je bil dopolnjen z dodanimi značilnostmi dlje časa zorjenega sira „Murazzano“, da bi bil opis sira „Murazzano“ skladen s spremembo o daljšem obdobju zorjenja (glej spodaj opisano spremembo metode proizvodnje).

Dokazilo o poreklu

Dokazilo o poreklu

Specifikaciji proizvoda je bil dodan poseben člen, da se uskladi z veljavno zakonodajo.

Novi člen se glasi:

„Člen 4

Dokazilo o poreklu

Spremlja se vsaka faza proizvodnega procesa, pri čemer se beležijo vsi vhodni in izhodni proizvodi. Tako je zagotovljena sledljivost proizvoda, ki se zagotavlja tudi z uvrstitvijo vseh udeležencev v proizvodni verigi na posebne sezname, ki jih vodi nadzorni organ, in pravočasno prijavo proizvedenih količin pri nadzornem organu. Nadzorni organ nadzoruje vse fizične in pravne osebe, ki so vpisane v te registre, v skladu s specifikacijo proizvoda in ustreznim načrtom nadzora.“

Metoda proizvodnje

Metoda proizvodnje

Sprememba člena 2 specifikacije proizvoda Spremenjena sta bila del o krmi in število molž, določena pa sta bila tudi odstopanje pri temperaturi koagulacije in obdobje zorjenja.

Sprememba člena 2 specifikacije proizvoda in točke 3.3 enotnega dokumenta – krma.

Sedanja različica:

„Prehrana ovc in po potrebi goveda mora biti sestavljena iz zelene ali posušene krme z območja proizvodnje.“

Nova različica:

„Letni krmni obrok živine, katere mleko se predela v sir z ZOP ‚Murazzano‘, mora biti sestavljen iz zelene ali konzervirane krme, ki predstavlja najmanj 70 % suhe snovi, ter koncentriranih ali dopolnilnih krmnih mešanic, ki predstavljajo največ 30 % suhe snovi. Vsaj 80 % krme mora izvirati z območja porekla.

Paša se izvaja, ko to dopušča sezona.

Krma, ki ne izvira z opredeljenega geografskega območja, nikakor ne sme presegati 50 % suhe snovi na letni ravni. Vitaminski in mineralni dodatki so dovoljeni do omejitev, ki jih dovoljuje zakon.“

Proizvodno območje leži v celoti na nenamakanih zemljiščih v srednje visokih gričih. Zato se lahko proizvodnja krme v letih z manj padavinami zmanjša, kar je povezano tudi s podnebnimi spremembami.

Že nekaj let se na območju porekla močno krepi gojenje lešnikov in nekoliko manj vinogradništvo, zaradi česar so se razpoložljive krmne površine skrčile. Temu je treba dodati vse večjo navzočnost volkov, ki napadajo črede in plašijo ovce, kar otežuje pašo na slabše dostopnih območjih, ki jih je težje kositi. Zaradi tega se včasih uporabljajo varna bivališča za živali in opuščajo obrobna pašna območja, s tem pa se povečuje poraba konzervirane krme.

Zato je bilo dovoljeno, da se prehrana živine po možnosti dopolni z majhnimi količinami krmne mešanice, vključno z dopolnilnimi krmnimi mešanicami. Vsako skromno dopolnjevanje prehrane s krmno mešanico, vključno z dopolnilnimi krmnimi mešanicami, izhaja iz potrebe po zagotavljanju uravnotežene prehrane živali med laktacijo in brejostjo, tudi za dobrobit živali. Ta praksa se lahko izkaže za potrebno tudi zaradi neugodnih atmosferskih/podnebnih razmer, ki bi lahko omejile razpoložljivost lokalnih krmnih virov (paša, seno). Poleg tega morebitno skromno dopolnjevanje prehrane nikakor ne more vplivati na posebnost proizvoda ali na značilnosti mleka.

Sprememba člena 2 specifikacije proizvoda in točke 3.3 enotnega dokumenta – surovine.

Sedanja različica:

„Pri proizvodnji se uporablja mleko iz dveh dnevnih molž, pri čemer proizvodnja poteka vse leto.“

Nova različica:

„Pri proizvodnji se uporablja mleko iz dveh ali več molž, pri čemer proizvodnja poteka vse leto.“

Z uporabo sistemov hlajenja in skladiščenja mleka, ki so se sčasoma izboljševali, je bila uvedena možnost proizvodnje sira z uporabo mleka iz dveh ali več molž, kar malim proizvajalcem omogoča, da sire izdelujejo vsake dva ali več dni, zlasti v nekaterih obdobjih leta, kadar se proizvodnja zmanjša.

Sprememba člena 2 specifikacije proizvoda in točke 3.3 enotnega dokumenta – metoda proizvodnje.

Sedanja različica:

„Sir je treba proizvajati s tradicionalnimi metodami z uporabo valjastih oblikoval z luknjami na dnu. Med zorjenjem je treba sir vsak dan na hitro sprati z mlačno vodo. Soljenje je treba opraviti s suhim soljenjem.“

Nova različica:

„Uporablja se mleko iz dveh ali več molž. Lahko se toplotno obdela, da se razkuži in inokulira z mlečnimi encimi in/ali naravnimi starterskimi kulturami. Mleku se doda tekoče telečje sirilo, ki nato koagulira pri temperaturi 37 °C z dovoljenim odstopanjem ± 3 °C.

Med dodajanjem sirila in po njem se na hitro premeša, čemur lahko sledi vsaj 40-minutni počitek, da nastane gosta, homogena sirnina.

Sirnina se najprej na grobo razkosa z napravo za posnemanje mleka ali metlico (do velikosti pomaranče). Po najmanj 5-minutnem počitku se sirnina drugič razkosa do velikosti lešnika z metlico ali sirarsko harfo, temu pa sledi nadaljnje obdobje počitka, ki traja vsaj 10 minut.

Za oblikovanje sira se sirnina prenese v valjasta oblikovala z luknjami na dnu, ki so izdelana iz plastike ali nerjavnega jekla in so ustrezne velikosti. Oblikovala s sirnino se hranijo na nagnjeni površini 24 + 4 ure, v tem času pa se večkrat obrnejo. Med oblikovanjem se sir dvakrat suho soli, po enkrat na vsaki strani.“

Podan je bil podroben opis tega, kar je v obstoječi specifikaciji proizvoda navedeno kot tradicionalne metode. Določeno je tudi, da se mleko lahko toplotno obdela, da se razkuži.

Določeno je bilo, da se mleko lahko inokulira z mlečnimi encimi in/ali naravnimi starterskimi kulturami.

Pri temperaturi koagulacije je bila beseda „približno“ nadomeščena z „odstopanjem ±3 °C“, kar je običajno temperaturno nihanje pri tradicionalnih delovnih metodah.

Zahteva po vsakodnevnem čiščenju sirov med zorjenjem je bila odpravljena, jasneje pa je bilo določeno, da je treba sire v prvih štirih dneh, kar je najkrajše obdobje zorjenja, očistiti z mlačno vodo. Ta sprememba se opira na ugotovitve iz preteklih let, ki dokazujejo, da se s spremembo zahteve ne vpliva na končno kakovost sira.

Sprememba člena 2 specifikacije proizvoda in točke 3.2 enotnega dokumenta – obdobje zorjenja.

Sedanja različica:

„Obdobje zorjenja od štiri do 10 dni.“

Nova različica:

„Zorjenje traja vsaj štiri dni in se lahko izvaja v istih prostorih kot proizvodnja, pri čemer se siri vsaj dvakrat na hitro očistijo z mlačno vodo; dovoljena je uporaba enakovrednih alternativnih tehnik. Po najmanj štirih dneh zorjenja se sir lahko skladišči v posebnih prostorih za zorjenje ali v hladilnicah. Najkrajši čas zorjenja je štiri dni, najdaljši čas zorjenja pa 90 dni. Zorjenje do 15 mesecev brez dodajanja drugih proizvodov je dovoljeno le, če se uporabljajo tradicionalne hermetično zaprte steklene posode (burnie), v katere se sir vstavi po najmanj 20 dneh zorjenja.

Uporablja se ne le kot namizni sir, ampak tudi v številnih receptih in kot osnova za pripravljene proizvode.“

V specifikaciji proizvoda iz leta 1983 je bilo navedeno 10 dni zorjenja, zdaj pa se vse pogosteje dogaja, da nekateri proizvedeni siri „Murazzano“ zorijo dlje, kar trg zelo ceni. V skladu s tem je bilo črtano sklicevanje na 10 dni in uvedeno najdaljše obdobje zorjenja 90 dni.

Ta praksa pomeni vrnitev k stari tradiciji. V preteklosti je bilo zelo pogosto, da je sir „Murazzano“ zorel veliko več kot 10 dni, da bi se izboljšala njegova kakovost.

Poleg tega je bila uvedena možnost, da se sir „Murazzano“ hrani v hermetično zaprtih steklenih posodah (burnie), v katere se vstavi sir.

burnie

Tudi to je vrnitev k tradiciji, ki ji danes sledi vse več proizvajalcev. Posode burnie so se v preteklosti uporabljale predvsem za shranjevanje sira za zimo, ko je bilo proizvedeno malo mleka in s tem tudi sira.

burnie

Pri tej tehniki se sir po vsaj 20 dneh zorjenja vstavi v posode burnie, v katerih se lahko hrani do 15 mesecev.

burnie

Povezava

Povezava

Specifikaciji proizvoda je bil dodan poseben člen, informacije iz točk (d) in (f) povzetka pa so bile na novo napisane, da bi se uskladile z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

Sedanja različica:

| „(d) | ZGODOVINA: sir, ki se je v preteklosti proizvajal na območju proizvodnje, svoje ime dolguje občini Murazzano, glavnemu proizvodnemu središču. Proizvod je skozi čas ohranil posebne značilnosti, ki izhajajo iz okolja na gorskem vznožju. |
| --- | --- |

„(d)

ZGODOVINA: sir, ki se je v preteklosti proizvajal na območju proizvodnje, svoje ime dolguje občini Murazzano, glavnemu proizvodnemu središču. Proizvod je skozi čas ohranil posebne značilnosti, ki izhajajo iz okolja na gorskem vznožju.

| (f) | POVEZAVA Z GEOGRAFSKIM OBMOČJEM: pomembni naravni dejavniki so podnebne razmere na zadevnem gorskem vznožju, ki vplivajo na kakovost krme za govedo in ovce. Kar zadeva človeške dejavnike, je bil sir v preteklosti prisoten na območju okoli mesta Cuneo, saj je bil ta proizvod široko dostopen v gostinskih obratih.“ |
| --- | --- |

(f)

POVEZAVA Z GEOGRAFSKIM OBMOČJEM: pomembni naravni dejavniki so podnebne razmere na zadevnem gorskem vznožju, ki vplivajo na kakovost krme za govedo in ovce. Kar zadeva človeške dejavnike, je bil sir v preteklosti prisoten na območju okoli mesta Cuneo, saj je bil ta proizvod široko dostopen v gostinskih obratih.“

Nova različica:

„Občine na območju proizvodnje sira z ZOP ‚Murazzano‘ ležijo na gričevnatem območju, znanem kot Alta (visoka) Langa, ki na severu meji nižje Langhe, ki se ponašajo z vinogradi in priznanimi vini z označbo porekla, na jugu na Ligurske Apenine, na vzhodu na območje Monferrato in na zahodu na nižino pokrajine Cuneo.

Gre za geografsko območje, ki skozi čas ni bilo izpostavljeno geološkim pretresom, tako da je bila njegova flora zaščitena pred velikimi spremembami, ki jih takšni pretresi prinašajo. Geografsko območje ‚Murazzano‘ je zato postalo ‚oaza‘, kjer so našle zatočišče tudi rastlinske vrste, značilne za zelo različna okolja. Poleg vrst, značilnih za evropske nižine in vrste sredozemskega izvora, je to tudi idealen habitat za številne vrste iz srednje in južne Evrope ter vrste atlantskega izvora, ki so veliko redkejše na območjih, ki mejijo na območje proizvodnje sira z ZOP ‚Murazzano‘.

Prisotnost tako široke in raznovrstne palete rastlinskih vrst pomeni, da se živali hranijo z mešano in raznoliko prehrano skozi vse leto.

V obdobju, ko je možna paša (običajno od aprila do oktobra), se ovce hranijo neposredno z zeleno krmo, proizvedeno na travnikih in traviščih. Če to ni mogoče, je prehrana še vedno sestavljena predvsem iz sena, pridobljenega iz rastlinskih vrst na območju.

Posebnost okusa in arom sira z ZOP ‚Murazzano‘ tako izhaja iz kompleksnosti in zelo široke palete značilne flore proizvodnega območja, katere aromatične sestavine se prenesejo v mleko in nato na sir.

Drugi bistveni element za proizvodnjo sirov z ZOP ‚Murazzano‘ je pasma ovc delle langhe, avtohtona pasma, ki je že stoletja povezana z območjem Alta Langa (prvo pisno omembo najdemo v delu Naravoslovje avtorja Plinija starejšega). Ta žival je bila dolgo časa edini vir za podeželske družine, saj jim je omogočila izkoriščanje teh območij, ki so bila zaradi svoje lege, težke dostopnosti in majhne donosnosti le malo primerna za intenzivnejšo uporabo ali druge vrste živinoreje. Delle langhe je pasma srednje velikih, zelo odpornih ovc, ki imajo dobro mlečnost tudi v neoptimalnih razmerah. Ravno zaradi teh lastnosti je ta pasma na območju proizvodnje sira z ZOP ‚Murazzano‘ najbolje izrazila svoj proizvodni potencial, tako da je še danes ključni element kmetijskega gospodarstva na tem območju.

Ovčereja, proizvodnja sira in skrb za zemljo so neločljivo povezani elementi, ki kljub potrebnemu in neizogibnemu razvoju skozi stoletja niso nikoli izginili. Njihova vloga ni le proizvodna, temveč imajo zelo pomembno vlogo tudi pri ohranjanju območja z veliko naravno in krajinsko vrednostjo ter pri ohranjanju vitalnosti okolja kot celote.

Tehnika proizvodnje sira z ZOP ‚Murazzano‘, ki še danes ohranja močno povezavo s tradicionalno prakso, v ospredje postavlja značilnosti, ki izhajajo iz sovplivanja med okoljem, živalmi, proizvodnimi dejavniki in znanjem lokalnega prebivalstva. Dvakratni razrez sirnin, majhnost sira in hitra vstavitev sirnine v oblikovala so dejavniki, ki omogočajo hitro odcejanje sirotke, medtem ko pogosto obračanje sira, posebne metode soljenja ter pogoji zorjenja in staranja omogočajo pridobitev posebnih značilnosti sira.

Sir z ZOP ‚Murazzano‘, ki ni bil dolgo zorjen, daje vonj, ki ga začutimo pred okusom, po različnih vrstah rastlin in krme, ki sestavljajo prehrano živali, zato ima takšen sir nežen okus in mehko testo od mlečno bele do slamnato rumene barve. Z daljšim zorjenjem, ko sir dozori in se stara, se vonj in okus okrepita, sir lahko dobi mehko, fino skorjo z zelo tanko plastjo pod skorjo ter čvrstejšo in temnejšo testo in aromatične vonjave, ki lahko žlahtno spominjajo na ovčjo runo.

Kombinacija posebnih podnebnih razmer, prehrane živali in značilnosti mleka, ki ga daje pasma ovc delle langhe, skupaj z značilno proizvodno tehniko in spretnostjo sirarjev, ki so znali te dejavnike preudarno izkoristiti, so torej ključni elementi proizvodnje sira z ZOP ‚Murazzano‘, ki je izraz skupnega znanja prebivalcev območja Langhe, izhajajočega iz skupne, večstoletne zgodovine.“

Označevanje

Označevanje

Del o označevanju iz točke (h) povzetka je bil razširjen.

Sedanja različica:

| „(h) | OZNAČEVANJE proizvod se trži s simbolom svojega združenja za zaščito.“ |
| --- | --- |

„(h)

OZNAČEVANJE proizvod se trži s simbolom svojega združenja za zaščito.“

Nova različica:

„Sir se lahko prodaja cel ali po kosih in je lahko predpakiran. Logotip/simbol sira ‚Murazzano‘ je stilizirana velika črka ‚M‘, vdelana na eno od ravnih površin koluta sira ‚Murazzano‘ iz katere je bil izrezan kos za pokušino. Simbol je modre (pantone Blue 0729) ali črne (pantone Black U) barve na beli podlagi in je naveden na etiketi, ki se uporablja pri pakiranju sira ‚Murazzano‘. Etiketa se lahko pritrdi šele po najkrajšem predpisanem obdobju zorjenja.

Na proizvod, ki je zorel/bil hranjen v tradicionalni posodi burnie, se pritrdi posebna etiketa (nalepka) na zunanjo stran stekla ali na proizvod, ki se hrani v notranjosti.

Ker lahko ovčje mleko, ki se uporablja za proizvodnjo sira ‚Murazzano‘, izvira le iz živali pasme delle langhe, je na embalaži ali na posebni etiketi dovoljeno vključiti besedilo ‚Con latte di pecora delle Langhe‘ (Iz mleka ovc pasme delle langhe). Pri siru ‚Murazzano‘, proizvedenem iz 100-odstotnega ovčjega mleka, je na embalaži ali na posebni etiketi dovoljeno navesti ‚Solo latte di pecora delle Langhe‘ (Samo mleko ovc pasme delle langhe).“

Image 3

Drugo

Drugo

Specifikacija proizvoda je bila preoblikovana, da bi bila lažje berljiva. Nova specifikacija proizvoda ima torej naslednjih osem členov: člen 1 – Ime, člen 2 – Značilnosti proizvoda, člen 3 – Geografsko območje, člen 4 – Dokazilo o poreklu, člen 5 – Metoda proizvodnje, člen 6 – Povezava z okoljem, člen 7 – Nadzor in člen 8 – Označevanje.

Člen o nadzoru v točki (g) povzetka je bil spremenjen zaradi uskladitve z veljavno zakonodajo, dodane pa so bile tudi podrobnosti o nadzornem organu.

Sedanja različica:

| „(g) | NADZOR: IME: ministrstvo za kmetijstvo in gozdarstvo – osrednji inšpektorat za boj proti goljufijam; Consorzio di Tutela del Formaggio Murazzano (združenje za zaščito sira z ZOP ‚Murazzano‘) kot organ, zadolžen za nadzor“ |
| --- | --- |

„(g)

NADZOR: IME: ministrstvo za kmetijstvo in gozdarstvo – osrednji inšpektorat za boj proti goljufijam; Consorzio di Tutela del Formaggio Murazzano (združenje za zaščito sira z ZOP ‚Murazzano‘) kot organ, zadolžen za nadzor“

Nova različica:

„Skladnost proizvoda s specifikacijo proizvoda v skladu z Uredbo (EU) št. 1151/2012 spremlja izvajalec nadzora I.N.O.Q. – Istituto Nord Ovest Qualità – Soc. Coop. a r.l., Piazza Carlo Alberto Grosso 82, Moretta (CN) 12033. Telefon: +390172911323; Faks: +390172911320; e-naslov: inoq@inoq.it“

ENOTNI DOKUMENT

„Murazzano“

„Murazzano“

EU št.: PDO-IT-0015-AM01 – 18. november 2020

EU št.: PDO-IT-0015-AM01 – 18. november 2020

ZOP (X) ZGO ( )

ZOP (X) ZGO ( )

1.   IME [ZOP ALI ZGO]

IME [ZOP ALI ZGO]

„Murazzano“

2.   DRŽAVA ČLANICA ALI TRETJA DRŽAVA

DRŽAVA ČLANICA ALI TRETJA DRŽAVA

Italija

3.   OPIS KMETIJSKEGA PROIZVODA ALI ŽIVILA

OPIS KMETIJSKEGA PROIZVODA ALI ŽIVILA

3.1.   Tip produkta

Tip produkta

Skupina 1.3 – Siri

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Označba porekla sira „Murazzano“ se uporablja za sir, ki ima naslednje značilnosti: polnomasten sveži sir, proizveden izključno iz ovčjega mleka ovc pasme delle langhe ali mešanice najmanj 60 % ovčjega mleka, ki mu je bilo dodanih največ 40 % kravjega mleka. Uporablja se kot namizni sir in ima spodaj navedene značilnosti.

Oblika: valjasta, z ravnimi površinami, ki imajo rahlo dvignjen rob.

Velikost: premer približno 10–15 cm, obod približno 3–4 cm.

Teža: 250–400 g.

Velikost in teža se nanašajo na sir po najkrajšem predpisanem obdobju zorjenja.

Opis testa: mehko, rahlo čvrsto, včasih z nekaj luknjicami, drobnozrnato; barva sira z zorjenjem prehaja iz mlečno bele v slamnato rumeno; z zorjenjem se spreminja tekstura, od mehke do vse bolj čvrste s postopno izgubo vlage, sčasoma pa postane poltrda ali trda.

Barvni pigmenti in posebne arome se ne uporabljajo.

Zunanji sloj: sveži siri nimajo skorje, zunanji sloj je mlečno bel, včasih s fino, svetlo slamnato rumeno plastjo. Zunanja barva sira z zorjenjem postaja vedno temnejša slamnato rumena.

Okus: prefinjen, nežno dišeč, prijeten okus, ki spominja na ovčje mleko; z zorjenjem njegov vonj in okus postajata močnejša.

Vsebnost maščob v suhi snovi: najmanj 50 % z 2-odstotnim odstopanjem za proizvod, proizveden izključno iz ovčjega mleka, in 47 % z 2-odstotnim odstopanjem za proizvod, proizveden iz mešanega ovčjega in kravjega mleka.

Najkrajši čas zorjenja je štiri dni, najdaljši čas zorjenja pa 90 dni. Zorjenje do 15 mesecev brez dodajanja drugih proizvodov je dovoljeno le, če se uporabljajo tradicionalne hermetično zaprte steklene posode (burnie), v katere se sir vnese po najmanj 20 dneh zorjenja.

burnie

Sir se lahko prodaja cel ali po kosih in je lahko predpakiran.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Letni krmni obrok živine, katere mleko se predela v sir z ZOP „Murazzano“, mora biti sestavljen iz zelene ali konzervirane krme, ki predstavlja najmanj 70 % suhe snovi, ter koncentriranih ali dopolnilnih krmnih mešanic, ki predstavljajo največ 30 % suhe snovi. Vsaj 80 % krme mora izvirati z območja porekla. Paša se izvaja, ko to dopušča sezona. Krma, ki ne izvira z opredeljenega geografskega območja, nikakor ne sme presegati 50 % suhe snovi na letni ravni. Vitaminski in mineralni dodatki so dovoljeni do omejitev, ki jih dovoljuje zakon.

Proizvodno območje leži v celoti na nenamakanih zemljiščih v srednje visokih gričih. Zato se lahko proizvodnja krme v letih z manj padavinami zmanjša, kar je povezano tudi s podnebnimi spremembami.

Že nekaj let se na območju porekla močno krepi gojenje lešnikov in nekoliko manj vinogradništvo, zaradi česar so se razpoložljive krmne površine skrčile. Temu je treba dodati vse večjo navzočnost volkov, ki napadajo črede in plašijo ovce, kar otežuje pašo na slabše dostopnih območjih, ki jih je težje kositi. Zaradi tega se včasih uporabljajo varna bivališča za živali in opuščajo obrobna pašna območja, s tem pa se povečuje poraba konzervirane krme.

Zato je bilo dovoljeno, da se prehrana živine po možnosti dopolni z majhnimi količinami krmne mešanice, vključno z dopolnilnimi krmnimi mešanicami. Vsako skromno dopolnjevanje prehrane s krmno mešanico, vključno z dopolnilnimi krmnimi mešanicami, izhaja iz potrebe po zagotavljanju uravnotežene prehrane živali med laktacijo in brejostjo, tudi za dobrobit živali. Ta praksa se lahko izkaže za potrebno tudi zaradi neugodnih atmosferskih/podnebnih razmer, ki bi lahko omejile razpoložljivost lokalnih krmnih virov (paša, seno). Poleg tega morebitno skromno dopolnjevanje prehrane nikakor ne more vplivati na posebnost proizvoda ali na značilnosti mleka.

Ovčje mleko ovc pasme delle langhe ali mešanice najmanj 60 % ovčjega mleka, ki mu je bilo dodanih največ 40 % kravjega mleka. Uporablja se mleko iz dveh ali več molž. Lahko se toplotno obdela, da se razkuži in inokulira z mlečnimi encimi in/ali naravnimi starterskimi kulturami. Mleku se doda tekoče telečje sirišče.

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Mlečne črede, katerih mleko se uporablja za proizvodnjo sira „Murazzano“, morajo biti na opredeljenem geografskem območju.

Mleko mora biti proizvedeno in predelano, sir pa zorjen znotraj opredeljenega geografskega območja.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Logotip/simbol sira „Murazzano“ je stilizirana velika črka M, vdelana na eno od ravnih površin koluta sira „Murazzano“ iz katere je bil izrezan kos za pokušino. Simbol je modre (pantone Blue 0729) ali črne (pantone Black U) barve na beli podlagi in je naveden na etiketi, ki se uporablja pri pakiranju sira „Murazzano“. Etiketa se lahko pritrdi šele po najkrajšem predpisanem obdobju zorjenja.

Na proizvod, ki je zorel/bil hranjen v tradicionalni posodi burnie, se pritrdi posebna etiketa (nalepka) na zunanjo stran stekla ali na proizvod, ki se hrani v notranjosti.

burnie

Ker lahko ovčje mleko, ki se uporablja za proizvodnjo sira „Murazzano“, izvira le iz živali pasme delle langhe, je na embalaži ali na posebni etiketi dovoljeno vključiti besedilo „Con latte di pecora delle Langhe“ (Iz mleka ovc pasme delle langhe). Pri siru „Murazzano“, proizvedenem iz 100-odstotnega ovčjega mleka, je na embalaži ali na posebni etiketi dovoljeno navesti „Solo latte di pecora delle Langhe“ (Samo mleko ovc pasme delle langhe).

Image 4

4.   JEDRNATA OPREDELITEV GEOGRAFSKEGA OBMOČJA

JEDRNATA OPREDELITEV GEOGRAFSKEGA OBMOČJA

Območje proizvodnje (vključno z zorjenjem) vključuje celotno upravno ozemlje občin Albaretto Torre, Arguello, Bastia Mondovì, Belvedere Langhe, Benevello, Bergolo, Bonvicino, Borgomale, Bosia, Bossolasco, Camerana, Castelletto Uzzone, Castellino Tanaro, Castelnuovo di Ceva, Castino, Cerreto Langhe, Ceva, Cigliè, Cissone, Clavesana, Cortemilia, Cravanzana, Feisoglio, Gorzegno, Gottasecca, Igliano, Lequio Berria, Levice, Marsaglia, Mombarcaro, Monesiglio, Montezemolo, Murazzano, Niella Belbo, Paroldo, Perletto, Pezzolo Valle Uzzone, Priero, Prunetto, Roascio, Roccacigliè, Rocchetta Belbo, Prodaja Langhe, Sale San Giovanni, Saliceto, San Benedetto Belbo, Serravalle Langhe, Somano, Torre Bormida in Torresina.

5.   POVEZAVA Z GEOGRAFSKIM OBMOČJEM

POVEZAVA Z GEOGRAFSKIM OBMOČJEM

Občine na območju proizvodnje sira z ZOP „Murazzano“ ležijo na gričevnatem območju, znanem kot Alta (visoka) Langa, ki na severu meji nižje Langhe, ki se ponašajo z vinogradi in priznanimi vini z označbo porekla, na jugu na Ligurske Apenine, na vzhodu na območje Monferrato in na zahodu na nižino pokrajine Cuneo.

Gre za geografsko območje, ki skozi čas ni bilo izpostavljeno geološkim pretresom, tako da je bila njegova flora zaščitena pred velikimi spremembami, ki jih takšni pretresi prinašajo. Geografsko območje „Murazzano“ je zato postalo „oaza“, kjer so našle zatočišče tudi rastlinske vrste, značilne za zelo različna okolja. Poleg vrst, značilnih za evropske nižine in vrste sredozemskega izvora, je to tudi idealen habitat za številne vrste iz srednje in južne Evrope ter vrste atlantskega izvora, ki so veliko redkejše na območjih, ki mejijo na območje proizvodnje sira z ZOP „Murazzano“.

Prisotnost tako široke in raznovrstne palete rastlinskih vrst pomeni, da se živali hranijo z mešano in raznoliko prehrano skozi vse leto.

V obdobju, ko je možna paša (običajno od aprila do oktobra), se ovce hranijo neposredno z zeleno krmo, proizvedeno na travnikih in traviščih. Če to ni mogoče, je prehrana še vedno sestavljena predvsem iz sena, pridobljenega iz rastlinskih vrst na območju.

Posebnost okusa in arom sira z ZOP „Murazzano“ tako izhaja iz kompleksnosti in zelo široke palete značilne flore proizvodnega območja, katere aromatične sestavine se prenesejo v mleko in nato na sir.

Drugi bistveni element za proizvodnjo sirov z ZOP „Murazzano“ je pasma ovc delle langhe, avtohtona pasma, ki je že stoletja povezana z območjem Alta Langa (prvo pisno omembo najdemo v delu Naravoslovje avtorja Plinija starejšega). Ta žival je bila dolgo časa edini vir za podeželske družine, saj jim je omogočila izkoriščanje teh območij, ki so bila zaradi svoje lege, težke dostopnosti in majhne donosnosti le malo primerna za intenzivnejšo uporabo ali druge vrste živinoreje. Delle langhe je pasma srednje velikih, zelo odpornih ovc, ki imajo dobro mlečnost tudi v neoptimalnih razmerah. Ravno zaradi teh lastnosti je ta pasma na območju proizvodnje sira z ZOP „Murazzano“ najbolje izrazila svoj proizvodni potencial, tako da je še danes ključni element kmetijskega gospodarstva na tem območju.

Naravoslovje

Ovčereja, proizvodnja sira in skrb za zemljo so neločljivo povezani elementi, ki kljub potrebnemu in neizogibnemu razvoju skozi stoletja niso nikoli izginili. Njihova vloga ni le proizvodna, temveč imajo zelo pomembno vlogo tudi pri ohranjanju območja z veliko naravno in krajinsko vrednostjo ter pri ohranjanju vitalnosti okolja kot celote.

Tehnika proizvodnje sira z ZOP „Murazzano“, ki še danes ohranja močno povezavo s tradicionalno prakso, v ospredje postavlja značilnosti, ki izhajajo iz sovplivanja med okoljem, živalmi, proizvodnimi dejavniki in znanjem lokalnega prebivalstva. Dvakratni razrez sirnin, majhnost sira in hitra vstavitev sirnine v oblikovala so dejavniki, ki omogočajo hitro odcejanje sirotke, medtem ko pogosto obračanje sira, posebne metode soljenja ter pogoji zorjenja in staranja omogočajo pridobitev posebnih značilnosti sira.

Sir z ZOP „Murazzano“‘, ki ni bil dolgo zorjen, daje vonj, ki ga začutimo pred okusom, po različnih vrstah rastlin in krme, ki sestavljajo prehrano živali, zato ima takšen sir nežen okus in mehko testo od mlečno bele do slamnato rumene barve. Z daljšim zorjenjem, ko sir dozori in se stara, se vonj in okus okrepita, sir lahko dobi mehko, fino skorjo z zelo tanko plastjo pod skorjo ter čvrstejšo in temnejšo testo in aromatične vonjave, ki lahko žlahtno spominjajo na ovčjo runo.

Preplet posebnih podnebnih razmer, prehrane živali in značilnosti mleka, ki ga proizvaja pasma ovc delle langhe, skupaj z značilno proizvodno tehniko in spretnostjo sirarjev, ki so znali te pogoje preudarno izkoristiti, so torej ključni elementi proizvodnje sira z ZOP „Murazzano“, ki je izraz skupnega znanja prebivalcev območja Langhe, izhajajočega iz skupne, večstoletne zgodovine.

Sklic na objavo specifikacije

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

Prečiščeno besedilo specifikacije proizvoda je na voljo na spletnem mestu: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ali: neposredno na domači strani ministrstva za kmetijstvo, prehrano in gozdarstvo (www.politicheagricole.it), kjer izberete „Qualità“ (v zgornjem desnem kotu zaslona), nato „Prodotti DOP IGP STG“ (na levi strani zaslona) in nazadnje „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

---

| 14.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 229/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 229/29

---

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2022/C 229/07)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Αρνάκι Λήμνου / Arnaki Limnou“

EU št.: PGI-GR-02791 – 27.7.2021

ZOP ( ) ZGO (X)

1.   Ime ZGO

„Αρνάκι Λήμνου / Arnaki Limnou“

2.   Država članica ali tretja država

Grčija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Skupina 1.1 Sveže meso (in klavnični izdelki)

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Arnaki Limnou“ je meso jagnjet, zaklanih pri starosti 60–120 dni, ko tehtajo več kot 10 kg. Meso z označbo „Arnaki Limnou“ je pridobljeno s trupov živali, skotenih na otokih Limnos in Agios Efstratios (regionalna enota Limnos). To so jagnjeta ovc, ki se tradicionalno redijo na teh otokih in so se jima prilagodile ter se hranijo z rastlinjem z jasno opredeljenega (otoškega) geografskega območja.

Meso „Arnaki Limnou“ je nežno, sočno in mehko ter ima značilna in prijetna vonj in okus. Njegova barva je enotna in svetlo rdeča, njegova maščoba pa je povsem bela. Ima podkožno maščobo in dobro razvito mišično maso, zlasti pri kosih, ki so zelo iskani in imajo visoko tržno vrednost, kot so ledja, zadnje noge in rebra (zarebrnice).

Meso „Arnaki Limnou“ ima velik delež maščobe v užitnih tkivih, ki je večinoma medmišična („marmoriranost“). To daje proizvodu posebne organoleptične lastnosti ter prispeva k njegovi mehkosti in okusu.

Vsebnost maščobe v užitnih tkivih trupov „Arnaki Limnou“ sega od 10 % do 15 %, medtem ko užitna tkiva podobnih trupov iz drugih delov Grčije vsebujejo povprečno od 1,5 % do 3 % maščobe.

Kemijska sestava užitnih tkiv mesa „Arnaki Limnou“ je prikazana v naslednji preglednici:

| Proizvod | | Beljakovine | Maščobe |
| --- | --- | --- | --- |
| „Arnaki Limnou“ | | 17,6 do
  23,4  % | 10,0 do
  15,0  % |

Proizvod

Beljakovine

Maščobe

„Arnaki Limnou“

17,6 do

23,4  %

10,0 do

15,0  %

Meso „Arnaki Limnou“ se prodaja sveže v naslednjih oblikah:

| — | cel trup; |
| --- | --- |

—

cel trup;

| — | pol trupa; |
| --- | --- |

—

pol trupa;

| — | kosi po teži. |
| --- | --- |

—

kosi po teži.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Jagnjeta se skotijo med koncem novembra in koncem februarja, hranijo pa se večinoma z materinim mlekom, pri čemer obdobje dojenja traja od 45 do 60 dni. Ob koncu tega obdobja se jagnjeta navadijo uživati voluminozno krmo, za kar se uporabi prilagojena krma, sestavljena iz voluminozne krme, kot je žitna slama, in lokalno pridelanih stročnic. Po odstavitvi se jagnjeta običajno en ali dva meseca spomladi pasejo na lokalnem rastlinju skupaj z odraslimi ovcami.

Na populacijo ovc, ki se redijo na otokih Limnos in Agios Efstratios (ovce limnos), sta v omejenem obsegu vplivali pasmi mytilini (ali lesvos) in chios.

Prehrana odrasle ovce večinoma temelji na prosti paši na pašnikih na opredeljenem geografskem območju. Poleg tega vključuje tudi dopolnilne mešanice, ki običajno vsebujejo proizvode, pridobljene iz žit, stročnice, žitno slamo (predvsem trde pšenice), deteljo in proizvode iz oljnic, ki se večinoma proizvajajo na opredeljenem geografskem območju, vitamine in elemente v sledovih.

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Označba „Arnaki Limnou“ se lahko uporablja izključno za jagnjeta, skotena, vzrejena in zaklana na opredeljenem območju. To vključuje izkrvavitev in odstranitev kože. Ovce, ki skotijo jagnjeta, so prav tako skotene in vzrejene na opredeljenem geografskem območju.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Poleg tega, da morajo biti izpolnjene zahteve glede označevanja, določene v nacionalni zakonodaji in zakonodaji EU, mora biti meso „Arnaki Limnou“ ne glede na to, kako je predstavljeno za prodajo (cel trup, pol trupa ali kosi), označeno z naslednjim posebnim logotipom:

Image 5

Ob zgornjem logotipu mora biti navedena številčna oznaka, ki označuje žival in kmetijsko gospodarstvo, s katerega je trup, ter datum zakola. Številčna oznaka je sestavljena iz:

| — | številčne oznake, ki ustreza kmetijskemu gospodarstvu, na katerem so bile živali vzrejene; |
| --- | --- |

—

številčne oznake, ki ustreza kmetijskemu gospodarstvu, na katerem so bile živali vzrejene;

| — | identifikacijske oznake žive živali, ki ustreza trupu, |
| --- | --- |

—

identifikacijske oznake žive živali, ki ustreza trupu,

| — | datuma zakola. |
| --- | --- |

—

datuma zakola.

Na primer trupu s kmetijskega gospodarstva s številčno oznako EL8330**** in žive živali s številko 002, zaklane 1. decembra 2020, bi bila dodeljena edinstvena oznaka 8330****002-01/12/2020.

Če je meso „Arnaki Limnou“ razrezano in pakirano, se zgoraj navedena oznaka namesti bodisi na posamezne kose bodisi na zunanjo embalažo, če je bil proizvod že pakiran, tako da se ustrezne informacije prenesejo do končnega potrošnika.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje, na katerem se proizvaja meso „Arnaki Limnou“, je opredeljeno z geografskimi mejami otokov Limnos in Agios Efstratios.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava proizvoda z opredeljenim območjem temelji na posebnih kakovostnih lastnostih mesa. Meso „Arnaki Limnou“ je znan proizvod. Ima prijetne organoleptične lastnosti, ki izhajajo iz tradicionalnih metod reje jagnjet in ovc ter njihove prehrane, ki temelji predvsem na bogatem rastlinju pašnikov na opredeljenem geografskem območju.

Posebnosti geografskega območja

Otoka Limnos in Agios Efstratios spadata v skupino otokov v severovzhodnem delu Egejskega morja. Limnos sestavljajo večinoma prostrane ravnine brez dreves. Med glavnimi značilnostmi pokrajine so pšenična in žitna polja, vinogradi, grmičevje in obširni pašniki, ki pokrivajo več kot polovico otoka. Otok Agios Efstratios (Ai Stratis) ima podobne značilnosti.

Otoka sta neločljivo povezana, tako družbeno kot tudi kulturno, pa tudi gospodarsko in trgovinsko. Med otokoma že leta potekata trgovina s številnimi proizvodi in njihov prevoz. Te neprekinjene selitve živine so vključevale tudi ovce, kar je prispevalo k njihovemu homogenemu razvoju na obeh otokih. Otok Agios Efstratios ima redno ladijsko povezavo samo z otokom Limnos.

Naravni dejavniki

Podnebje na območju je tako kot v preostalem delu Grčije značilno sredozemsko. Zime so mile in vlažne. Poletja so razmeroma vroča in suha, večina leta pa ima na splošno dolga obdobja sonca. Vseeno je podnebje na tem območju bolj suho z občasnimi močnimi vetrovi in redkimi padavinami.

Limnos in Agios Efstratios sta bila kot egejska otoka pomembna pot za postopno selitev lokalnih rastlinskih vrst z vzhoda v Grčijo, in sicer zaradi bližine rastlin, ki izvirajo iz Male Azije.

Ovce na obeh otokih se hranijo večinoma z bogatim zelnatim rastlinstvom, ki zajema sorte aromatičnih rastlin in grmičevje. Študije so pokazale, da naravno rastlinstvo otoka Limnos vključuje 756 rastlinskih vrst, večinoma terofite (55 %). Med njimi je osem vrst endemičnih v Grčiji, ena endemična v severovzhodnem Egejskem morju in ena endemična na otoku Limnos. Poleg tega na otoku Agios Efstratios kljub njegovi majhnosti raste 438 različnih rastlinskih vrst.

Na splošno je na otokih Limnos in Agios Efstratios razširjena frigana (nizko grmičevje). Dejansko 25 % pašnikov sestavlja grmičasta pokrajina. Značilne vrste frigane so: hrast prnar, trnasti bedrenec, timijan, origano, brnistra, sporiš, kadulja, trnasti ranjak, mleček, šentjanževka, navadni brškin, brškin, kaduljelistni brškin in navadni ožepek. Na območju rastejo tudi naslednje rastline: sredozemski mleček, lepljiva ditrihovka in grška lahkotnica.

V makiji lesnata vegetacija obeh otokov vključuje tudi naslednje vrste: navadni jadikovec, brnistro, esparto, mastiko, zeleno oljko, divjo oljko, rožmarin, divji špargelj, bodečo lobodiko in druge.

Območje prepredajo tudi sipine, ki jih oblikuje sklerofilno grmičevje.

Poleg tega rastlinstvo na obeh otokih pogosto vključuje naravno travo in stročnice, ki sta idealni vrsti za pašo ovc.

Živina

Populacija ovc se je zaradi dolgotrajnega in stalnega prilagajanja okolju ter po dolgem procesu selekcije in vzreje odlično prilagodila posebnim lokalnim in podnebnim razmeram ter razvila zelo posebne lastnosti, kot so samozadostnost, odpornost proti neugodnim okoljskim razmeram in endemičnim boleznim ter visokokakovostna produktivnost.

Živali so povprečne velikosti in imajo skladna razmerja. Prilagodile so se težkim geofizikalnim in podnebnim razmeram na območju ter mikroklimi in okolju otokov Limnos in Agios Efstratios.

Na splošno ima zaradi prehrane ovc in jagnjet njihovo meso značilen profil maščobnih kislin. Maščobna sestava mesa je povezana z zadostnim deležem polinenasičenih maščobnih kislin, prisotnih v rastlinah, kar je zelo zaželeno, saj se povezuje s posebnim okusom proizvedenega mesa. S prosto pašo se tudi povečuje koncentracija drugih zaželenih mikrohranil v mesu, kot so vitamini in naravni antioksidanti.

Človeški dejavniki

Tradicionalna metoda reje živali temelji na značilnih kamnitih ogradah („mantres“), v katerih so živali nastanjene blizu pašnikov. Ta tradicionalna metoda nastanitve živali („mantres“) omogoča neposreden dostop do okoliških pašnikov.

Tradicionalne prakse živinorejcev vplivajo na lastnosti proizvoda „Arnaki Limnou“. Zlasti pozna odstavitev jagnjet (po približno 60 dnevih) prispeva k rasti zdravih jagnjet s precejšnjimi zalogami maščobe na njihovih telesih. Poleg tega zaradi upravljanja čred z uporabo tradicionalnega sistema vzreje v ogradah ovcam ni treba iti daleč, da bi našle hrano, saj so pašniki v bližini ograd, razdalje na otokih pa so majhne. Živali torej niso izpostavljene velikim naporom, zaradi česar lahko shranijo veliko več medmišične maščobe kot druge podobne živali in razvijejo mišično maso.

Odstavljena jagnjeta imajo do zakola po možnosti stalen dostop do pašnikov skupaj z odraslimi živalmi. Odrasle živali in jagnjeta se pasejo vse leto in imajo zaradi sistema polekstenzivne reje neposreden dostop do pašnikov z zelo raznovrstnimi aromatičnimi užitnimi rastlinami in zelišči. S tem se v maščobnem tkivu razvijejo aromatične sestavine, proizvod pa pridobi prijetne organoleptične lastnosti. Te lastnosti vključujejo okus v povezavi z mehkobo mesa, ki je posledica količine medmišične maščobe.

Metoda polekstenzivne reje, pri kateri se s pašo čim bolj izkoristi naravni ekosistem območja, se je razvila skozi čas zaradi posebnih razmer v okolju in za prilagoditev tem razmeram. Dejansko je to način ohranjanja ekosistema in biotske raznovrstnosti območja, obenem pa sestavni del lokalne kulturne dediščine.

Veščina ovčereje se prenaša iz roda v rod, živinorejske prakse in izkušnje se predajajo mlajšim kmetom, ki danes še naprej proizvajajo znano in visokokakovostno meso „Arnaki Limnou“. Črede že stoletja upravljajo izkušeni „kehagiades“, kot se živinorejci imenujejo lokalno, za kar uporabljajo tradicionalni sistem vzreje v ogradah. S tem je bil vzpostavljen vzdržen in trajnosten model polekstenzivne ovčereje.

Posebnosti proizvoda

Kar zadeva organoleptične lastnosti proizvoda „Arnaki Limnou“, je to meso nežno, sočno in mehko. Ima velik delež skupne maščobe, ki je večinoma medmišična („marmoriranost“), kar pozitivno vpliva na okus in mehkost proizvoda.

Zaradi starosti, izbrane za zakol, je trup razmeroma težek. Ima tudi dobro razvito mišično maso, zlasti pri kosih, ki so zelo iskani in imajo visoko tržno vrednost, kot so ledja, zadnje noge in rebra (zarebrnice).

Vzročna povezava med geografskim območjem in posebnostmi proizvoda

Meso „Arnaki Limnou“ ima prijetne organoleptične lastnosti in je zelo razširjen proizvod, ki se že številna leta proizvaja na obeh otokih. Posebni okoljski dejavniki in človeške prakse, ki so dolgo prevladovale na opredeljenem geografskem območju otokov Limnos in Agios Efstratios, so privedli do razvoja proizvoda s prijetnimi lastnostmi, po katerih se „Arnaki Limnou“ razlikuje od drugih proizvodov.

Ovčereja je osnova živinorejske dejavnosti in poteka na obeh otokih. Pašno rastlinje je na obeh otokih zelo podobno. Limnos ima velike pašne površine, ki pokrivajo tretjino skupne površine otoka. Grmičasta pokrajina predstavlja približno 25 % pašnikov na otoku. Rastlinje na teh območjih je nizko, široko razmaknjeno in razpršeno. Prevladuje trnasti bedrenec, ob njem pa rastejo timijan in številne aromatične rastline.

Za pašnike na otokih Limnos in Agios Efstratios je značilna velika nosilna zmogljivost, na njih pa rastejo različne aromatične rastline. Tako se dobijo mesni proizvodi, v katerih ima maščoba organoleptične lastnosti, ki jih opredeljuje raznovrstnost aromatičnih in drugih rastlin na pašnikih. Kakovostne in organoleptične lastnosti proizvoda torej izhajajo iz obsežnega dostopa živali do pašnikov.

Blag teren opredeljenega območja z nizkoležečimi ravninami omogoča enostaven dostop do pašnikov, ki so v bližini tradicionalnih nastanitvenih objektov. Živali torej niso izpostavljene velikim naporom, zaradi česar lahko shranijo veliko več medmišične maščobe kot druge podobne živali in razvijejo mišično maso.

Ovce, ki se pasejo na otokih Limnos in Agios Efstratios, zaužijejo številne različne aromatične užitne rastline in zelišča. Za hrano jim ni treba iti daleč, saj sta otoka majhna.

Zaradi podnebnih razmer lahko živali vse leto živijo zunaj na pašnikih namesto v hlevih. Zato imajo jagnjeta po obdobju hranjenja izključno z mlekom do zakola dostop do pašnikov. Paša prispeva k visoki vsebnosti maščob v užitnih tkivih. Živali se večinoma hranijo s prosto pašo.

Odrasle ovce imajo skoraj vse leto trajen dostop do pašnikov, kar velja tudi za jagnjeta do njihovega zakola. Zaradi te kombinacije neposredne paše na bogatem rastlinju obeh otokov in dolgega dojenja živali, ki se redijo s polekstenzivno metodo, imajo trupi zadostno mišično maso in medmišično maščobo, kar daje mesu njegovo kakovost in opredeljujoče lastnosti.

Količina medmišične maščobe mesa „Arnaki Limnou“ neposredno vpliva na vsebnost vlage in teksturo mesa ter na njegova okus in vonj, ki se razvijeta ob kuhanju.

Identiteta proizvoda z označbo „Arnaki Limnou“ temelji na metodi polekstenzivne reje, prosti paši in tradicionalnih praksah, ki jih uporabljajo živinorejci. Povpraševanje po proizvodu „Arnaki Limnou“ z opisanimi prijetnimi lastnostmi je spodbuda za ohranjanje navedenih živinorejskih praks, s katerimi se zagotavljajo te lastnosti.

Vse zgoraj navedeno prispeva h kakovosti in prijetnim organoleptičnim lastnostim mesa „Arnaki Limnou“, zaradi katerih je pridobilo svoj sloves. Proizvod je povezan z gastronomsko tradicijo otokov, na katerih so lokalne jedi, kot je jagnje „kaspakino“, med najbolj priljubljenimi tako med domačini kot tudi med turisti.

Sklic na objavo specifikacije

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/2021/prodiagrafes_arnaki_limnou150222.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---