# Uradni list C 223/2022

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 223 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 658. junij 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 223

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 658. junij 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 223/01 | Obvestilo Komisije – Smernice o izročitvi tretjim državam | 1 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 223/01

Obvestilo Komisije – Smernice o izročitvi tretjim državam

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 223/02 | Menjalni tečaji eura — 7. junij 2022 | 36 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 223/02

Menjalni tečaji eura — 7. junij 2022

36

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 223/03 | Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protisubvencijskih ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 37 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 223/04 | Predhodna priglasitev koncentracije – Zadeva: M.10762 – H&F / IRI (
  1
  ) | 48 |
| 2022/C 223/05 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva: M.10664 – XLCEE / DEROT / BLACK RED WHITE) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 50 |
| 2022/C 223/06 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10575 – BOUYGUES / EQUANS) (
  1
  ) | 52 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 223/07 | Objava spremenjenega enotnega dokumenta po odobritvi manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 | 54 |
| 2022/C 223/08 | Objava spremenjenega enotnega dokumenta po odobritvi manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 | 58 |
| 2022/C 223/09 | Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 63 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

2022/C 223/03

Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protisubvencijskih ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

37

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2022/C 223/04

Predhodna priglasitev koncentracije – Zadeva: M.10762 – H&F / IRI (
  1
  )

1

48

2022/C 223/05

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva: M.10664 – XLCEE / DEROT / BLACK RED WHITE) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

50

2022/C 223/06

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10575 – BOUYGUES / EQUANS) (
  1
  )

1

52

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2022/C 223/07

Objava spremenjenega enotnega dokumenta po odobritvi manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

54

2022/C 223/08

Objava spremenjenega enotnega dokumenta po odobritvi manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

58

2022/C 223/09

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

63

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 223/1

---

Obvestilo Komisije – Smernice o izročitvi tretjim državam

(2022/C 223/01)

Kazalo

| Seznam kratic | 3 |
| --- | --- |

| Uvod | 3 |
| --- | --- |

| 1. | Povzetek sodne prakse Sodišča | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Prošnje za izročitev zaradi izvedbe kazenskega pregona | 5 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| Sodba Sodišča z dne 6. septembra 2016, Petruhhin, C-182/15 | 5 |
| --- | --- |

| Sklep Sodišča z dne 6. septembra 2017, Schotthöfer & Steiner/Adelsmayr, C-473/15 | 7 |
| --- | --- |

| Sodba Sodišča z dne 10. aprila 2018, Pisciotti, C-191/16 | 8 |
| --- | --- |

| Sodba Sodišča z dne 2. aprila 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU | 8 |
| --- | --- |

| Sodba Sodišča z dne 17. decembra 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin, C-398/19 | 9 |
| --- | --- |

| Sodba Sodišča z dne 12. maja 2021, WS, C-505/19 | 11 |
| --- | --- |

| 1.2. | Prošnje za izročitev zaradi izvršitve kazni ali ukrepa, ki vključuje odvzem prostosti | 12 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| Sodba Sodišča z dne 13. novembra 2018, Raugevicius, C-247/17 | 12 |
| --- | --- |

| C-237/21, Generalstaatsanwaltschaft München (postopek še poteka) | 13 |
| --- | --- |

| 2. | Smernice, ki se uporabljajo, kadar države uporabljajo izjemo glede na državljanstvo | 14 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Prošnje za izročitev zaradi kazenskega pregona | 14 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Področje uporabe mehanizma Petruhhin | 14 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Koraki, ki jih morajo storiti pristojni organi, kadar se uporablja izjema glede na državljanstvo | 15 |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Rok za odgovor na uradno obvestilo | 17 |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Zavrnitev prošnje za izročitev | 17 |
| --- | --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Nadaljevanje postopka izročitve | 17 |
| --- | --- | --- |

2.1.5.

| 2.2. | Prošnje za izročitev zaradi izvršitve zaporne kazni ali ukrepa, ki vključuje odvzem prostosti | 17 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Področje uporabe | 17 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Koraki, ki jih morajo storiti pristojni organi, kadar se uporablja izjema glede na državljanstvo | 18 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Izmenjava informacij med zaprošeno državo in državo državljanstva | 18 |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

| 3. | Smernice, ki se uporabljajo za vse države ne glede na izjemo glede na državljanstvo | 18 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Presoja temeljnih pravic pred izročitvijo | 18 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Uporaba Listine | 18 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Uporaba Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin | 19 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | Neutemeljene ali neustrezne, tudi politično motivirane rdeče mednarodne tiralice, nalogi za prijetje in prošnje za izročitev | 20 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Obstoječi Interpolov mehanizem v zvezi z napačno uporabo rdečih mednarodnih tiralic | 20 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Izmenjava informacij med informacijskimi točkami v zvezi z neutemeljenimi ali neustreznimi prošnjami za izročitev, zlasti politično motiviranimi | 21 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 4. | Praktični vidiki mehanizma Petruhhin in politično motiviranih prošenj za izročitev | 21 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Informacijske točke | 21 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Jezikovna ureditev in stroški | 21 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ureditev varstva podatkov | 21 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| PRILOGA 1: | Ponazoritev korakov, ki jih je treba storiti v zvezi s prošnjami za izročitev zaradi kazenskega pregona – glavni koraki mehanizma Petruhhin | 22 |
| --- | --- | --- |

PRILOGA 1:

| PRILOGA 2: | Pregled izjem glede na državljanstvo (informacije, kot so jih posredovale države) | 23 |
| --- | --- | --- |

PRILOGA 2:

| PRILOGA 3: | Predloga za obvestitev države državljanstva | 25 |
| --- | --- | --- |

PRILOGA 3:

| PRILOGA 4: | Predloga za posredovanje dodatnih informacij državi državljanstva | 28 |
| --- | --- | --- |

PRILOGA 4:

| PRILOGA 5: | Predloga prošnje za podaljšanje roka, v katerem je mogoče zaprošeni organ obvestiti v skladu z mehanizmom Petruhhin | 30 |
| --- | --- | --- |

PRILOGA 5:

| PRILOGA 6: | Predloga odgovora na prošnjo za podaljšanje roka | 31 |
| --- | --- | --- |

PRILOGA 6:

| PRILOGA 7: | Predloga odgovora države državljanstva zaprošeni državi | 32 |
| --- | --- | --- |

PRILOGA 7:

| PRILOGA 8: | Predloga uradnega obvestila ali prošnje za informacije o neutemeljenih, neustreznih, zlasti politično motiviranih, prošnjah za izročitev in/ali prošnjah, ki vzbujajo pomisleke glede skladnosti z Listino/EKČP | 34 |
| --- | --- | --- |

PRILOGA 8:

Seznam kratic

| Listina | Listina Evropske unije o temeljnih pravicah |
| --- | --- |
| Sodišče | Sodišče Evropske unije |
| ENP | evropski nalog za prijetje |
| EKČP | Evropska konvencija o človekovih pravicah |
| ESČP | Evropsko sodišče za človekove pravice |
| EGP | Evropski gospodarski prostor |
| EPN | evropski preiskovalni nalog |
| EJN | Evropska pravosodna mreža |
| Eurojust | Agencija Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah |
| Europol | Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj |
| Nalog za prijetje EU-IC/NO | Nalog za prijetje, izdan na podlagi Sporazuma med Evropsko unijo ter Republiko Islandijo (IC) in Kraljevino Norveško (NO) o postopku predaje med državami članicami Evropske unije ter Islandijo in Norveško |
| Okvirni sklep o ENP | Okvirni sklep Sveta 2002/584/PNZ z dne 13. junija 2002 o evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami |
| Interpol | Mednarodna organizacija kriminalistične policije |
| MPP | Medsebojna pravna pomoč |
| Država | Države članice EU 27, Islandija in Norveška |
| PDEU | Pogodba o delovanju Evropske unije |
| Združeno kraljestvo | Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska |
| ZDA | Združene države Amerike |

Listina

Listina Evropske unije o temeljnih pravicah

Sodišče

Sodišče Evropske unije

ENP

evropski nalog za prijetje

EKČP

Evropska konvencija o človekovih pravicah

ESČP

Evropsko sodišče za človekove pravice

EGP

Evropski gospodarski prostor

EPN

evropski preiskovalni nalog

EJN

Evropska pravosodna mreža

Eurojust

Agencija Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah

Europol

Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj

Nalog za prijetje EU-IC/NO

Nalog za prijetje, izdan na podlagi Sporazuma med Evropsko unijo ter Republiko Islandijo (IC) in Kraljevino Norveško (NO) o postopku predaje med državami članicami Evropske unije ter Islandijo in Norveško

Okvirni sklep o ENP

Okvirni sklep Sveta 2002/584/PNZ z dne 13. junija 2002 o evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami

Interpol

Mednarodna organizacija kriminalistične policije

MPP

Medsebojna pravna pomoč

Država

Države članice EU 27, Islandija in Norveška

PDEU

Pogodba o delovanju Evropske unije

Združeno kraljestvo

Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska

ZDA

Združene države Amerike

Izjava o omejitvi odgovornosti

Te smernice niso pravno zavezujoče niti izčrpne. Ne vplivajo na obstoječe pravo EU in njegov prihodnji razvoj. Prav tako ne vplivajo na verodostojno razlago prava EU, ki jo poda Sodišče Evropske unije.

UVOD

Postopki izročitve med državami članicami in tretjimi državami so urejeni predvsem z večplastno kombinacijo različnih pravnih podlag: večstranskih sporazumov (npr. konvencij Sveta Evrope (1)), dvostranskih sporazumov (ki jih je sklenila EU ali ki so jih sklenile države članice) in nacionalne zakonodaje.

Sporazumi o izročitvi na splošno določajo možnost „izjeme glede na državljanstvo“, kar pomeni, da lahko pogodbenice zavrnejo izročitev svojih državljanov.

Poleg tega nekateri sporazumi, ki vsebujejo izjemo glede na državljanstvo, določajo, da bi morale pogodbenice spoštovati načelo aut dedere aut judicare (2) ter tako zagotoviti, da njihovi državljani ne ostanejo nekaznovani (3). Kazenski pregon lastnih državljanov lahko na splošno temelji na aktivnem personalitetnem načelu, ki se uporablja za kazniva dejanja, ki jih državljani storijo zunaj ozemlja pogodbenice.

Sodišče Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) je leta 2016 v sodbi Petruhhin (4) uvedlo posebne obveznosti za države članice, ki ne izročajo svojih državljanov, kadar od tretje države prejmejo prošnjo za izročitev zaradi kazenskega pregona državljana EU, ki je državljan druge države članice in ki uresničuje svojo pravico do prostega gibanja v skladu s členom 21(1) (5) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Sodba Petruhhin je prva zadeva, v kateri je Sodišče odločilo, da mora država članica EU, ki od tretje države prejme prošnjo za izročitev državljana druge države članice EU, začeti posvetovalni postopek z državo članico državljanstva zadevnega državljana EU (mehanizem Petruhhin), s čimer državi državljanstva da priložnost za kazenski pregon svojih državljanov na podlagi evropskega naloga za prijetje (ENP). Razlog za uvedbo posebnih obveznosti za države članice, ki ne izročajo svojih državljanov, je zagotavljanje nediskriminatorne obravnave njihovih lastnih državljanov in drugih državljanov EU (6). Obveznosti držav članic so bile dodatno opredeljene v poznejši sodni praksi (7). Poleg tega je Sodišče mehanizem Petruhhin razširilo na Islandijo in Norveško (8).

Svet je 4. junija 2020 predsedstvo prosil, naj Eurojust in Evropsko pravosodno mrežo (EJN) pozove, da analizirata, kako se prošnje tretjih držav za izročitev državljanov EU obravnavajo v praksi. Strinjala sta se tudi, da bosta pripravila predloge v zvezi s tem zaradi morebitnih smernic EU, ki naj jih pripravi Komisija (9).

V odgovor sta Eurojust in EJN novembra 2020 objavila skupno poročilo (10). Glavni izzivi, ki so bili ugotovljeni v tem poročilu, so vključevali:

| — | negotovost, na kateri organ se obrniti v državi članici državljanstva, katera država članica bi morala obravnavati in nositi stroške prevajanja in/ali kateri instrument pravosodnega sodelovanja je najbolje uporabiti za zagotovitev kazenskega pregona v državi članici državljanstva; |
| --- | --- |

—

negotovost, na kateri organ se obrniti v državi članici državljanstva, katera država članica bi morala obravnavati in nositi stroške prevajanja in/ali kateri instrument pravosodnega sodelovanja je najbolje uporabiti za zagotovitev kazenskega pregona v državi članici državljanstva;

| — | različne prakse v zvezi z obsegom zagotovljenih informacij, roki za odgovore in izdajo odločb ter vrstami ocenjevanj v okviru mehanizma Petruhhin; |
| --- | --- |

—

različne prakse v zvezi z obsegom zagotovljenih informacij, roki za odgovore in izdajo odločb ter vrstami ocenjevanj v okviru mehanizma Petruhhin;

| — | neskladnosti med obveznostmi na podlagi prava EU na eni strani ter dvostranskih in večstranskih sporazumov o izročitvi na drugi strani; |
| --- | --- |

—

neskladnosti med obveznostmi na podlagi prava EU na eni strani ter dvostranskih in večstranskih sporazumov o izročitvi na drugi strani;

| — | več vzporednih poti, ki se uporabljajo za obveščanje in posredovanje informacij, zaradi česar pogosto pride do podvajanja dela, negotovosti in zmede. |
| --- | --- |

—

več vzporednih poti, ki se uporabljajo za obveščanje in posredovanje informacij, zaradi česar pogosto pride do podvajanja dela, negotovosti in zmede.

Decembra 2020 je Svet nato sprejel sklepe z naslovom: Evropski nalog za prijetje in postopki izročitve – sedanji izzivi in pot naprej (11). V sklepih je bilo ponovno poudarjeno, da „[imajo v] skladu s sodbami Sodišča Evropske unije v zadevi Petruhhin in več poznejšimi sodbami (12) [...] države članice pri obravnavi takih prošenj dve obveznosti: po eni strani dolžnost, da izpolnijo obstoječe obveznosti v skladu z mednarodnim pravom in preprečijo, da kaznivo dejanje ne bi bilo nekaznovano, po drugi strani pa morajo države članice, ki svojih državljanov ne izročijo, v skladu z načeloma prostega gibanja in nediskriminacije na podlagi državljanstva čim bolj učinkovito zaščititi državljane drugih držav članic pred ukrepi, s katerimi bi jim lahko bila odvzeta pravica do prostega gibanja in prebivanja v EU“.

Pojavljajo se še druga vprašanja v zvezi z izročitvijo, kot so opredeljena v poročilu Eurojusta in EJN. Svet je v sklepih iz leta 2020 poudaril, da „[p]raktične izkušnje različnih držav članic kažejo, da tretje države v nekaterih primerih vložijo neutemeljene in neustrezne prošnje za izročitev. Svet poziva Komisijo, naj glede na rezultate analize, ki sta jo pripravila Eurojust in Evropska pravosodna mreža, preuči potrebo po nadaljnjem ukrepanju, kot je predlog za skupni pristop pri obravnavanju morebitnih neustreznih, tudi politično motiviranih prošenj tretjih držav za iskanje in izročitev. V zvezi s tem bi bilo treba upoštevati najboljše prakse držav članic“.

Komisija se je za pripravo teh smernic posvetovala z državami članicami prek vprašalnika o prošnjah tretjih držav za izročitev. Sestavila je tudi preglednico sporazumov o izročitvi in sporazumov o medsebojni pravni pomoči (MPP), ki so jih države članice sklenile s tretjimi državami (na voljo na spletišču EJN). Junija in oktobra 2021 so o ugotovitvah iz vprašalnika razpravljali strokovnjaki držav članic na posebnih srečanjih. Komisija se je posvetovala tudi z raznimi deležniki in strokovnjaki, vključno z Eurojustom in EJN.

V teh smernicah je povzeta sodna praksa Sodišča. Upoštevane so tudi izkušnje, pridobljene v zadnjih petih letih pri uporabi mehanizma Petruhhin v vsej EU, na Islandiji in na Norveškem.

1.   POVZETEK SODNE PRAKSE SODIŠČA

Prošnje za izročitev se lahko izdajo zaradi izvedbe kazenskega pregona ali izvršitve zaporne kazni ali ukrepa, ki vključuje odvzem prostosti.

Sodišče je v zvezi s prvo kategorijo – prošnje za izročitev, izdane zaradi izvedbe kazenskega pregona, razvilo tako imenovano „doktrino Petruhhin“ (13).

V zvezi z drugo kategorijo – prošnje za izročitev, izdane zaradi izvršitve zaporne kazni ali ukrepa, ki vključuje odvzem prostosti, je bila edina referenčna zadeva do zdaj sodba Raugevicius (14). Trenutno pred Sodiščem poteka še ena zadeva v zvezi s prošnjo za izročitev zaradi izvršitve zaporne kazni (15).

1.1.   Prošnje za izročitev zaradi izvedbe kazenskega pregona

Sodba Sodišča z dne 6. septembra 2016, Petruhhin, C-182/15
   (16)

Sodba Petruhhin je prva zadeva, v kateri je Sodišče odločilo, da mora država članica EU, ki od tretje države prejme prošnjo za izročitev državljana druge države članice EU, začeti posvetovalni postopek z državo članico državljanstva zadevnega državljana EU, s čimer državi državljanstva da priložnost za kazenski pregon svojega državljana z uporabo ENP.

Dejansko stanje

Zadeva se je nanašala na prošnjo za izročitev, ki so jo ruski organi izdali Latviji v zvezi z estonskim državljanom, A. Petruhhinom, obtoženim poskusa kaznivega dejanja nedovoljene trgovine z veliko količino prepovedanih drog v okviru hudodelske združbe. Državno tožilstvo Republike Latvije je dovolilo izročitev Rusiji. Vendar je A. Petruhhin predlagal razveljavitev sklepa o izročitvi, ker naj bi imel v skladu s sporazumom o pravni pomoči in pravosodnih odnosih, ki so ga sklenile Republika Estonija, Republika Latvija in Republika Litva, v Latviji enake pravice kot latvijski državljan, vključno z varstvom pred neutemeljeno izročitvijo.

Vprašanja za predhodno odločanje

Latvijsko vrhovno sodišče je Sodišče vprašalo, ali je treba v skladu s sporazumom o izročitvi, sklenjenim med državo članico in tretjo državo (Latvijo in Rusijo), ter ob upoštevanju načela prepovedi diskriminacije glede na državljanstvo iz člena 18 PDEU in pravice državljanov EU do prostega gibanja in prebivanja iz člena 21(1) PDEU zagotoviti, da zaprošena država članica upošteva pravilo o prepovedi izročitve svojih državljanov tudi za državljane neke druge države članice. Latvijsko vrhovno sodišče je vprašalo tudi, ali mora zaprošena država članica (tj. država članica, ki jo tretja država prosi za izročitev državljana druge države članice, v tem primeru Latvija) preveriti (in, če je ustrezno, v skladu s katerimi merili), ali z izročitvijo ne bodo kršene pravice, zavarovane z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah (17) (v nadaljnjem besedilu: Listina).

Razlogovanje in odgovor Sodišča

Sodišče je uvodoma navedlo, da so pravila o izročitvi načeloma v pristojnosti držav članic, vendar kadar ni mednarodnega sporazuma med Evropsko unijo in zadevno tretjo državo, položaj, kakršen je ta iz postopka v glavni stvari, še vedno spada na področje uporabe Pogodb v smislu člena 18 PDEU, saj vključuje uresničevanje pravice do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic iz člena 21 PDEU.

Država članica ni zavezana vsakemu državljanu Unije, ki se je preselil na njeno ozemlje, priznati enako raven varstva pred izročitvijo, kot jo priznava svojim državljanom.

Če pravila prava Unije ne urejajo izročitve med državo članico in tretjo državo, pa je treba za preprečevanje tveganja nekaznovanosti – ob hkratni zaščiti državljanov Unije pred ukrepi, s katerimi se lahko omeji njihova pravica do prostega gibanja – uporabiti vse mehanizme sodelovanja in medsebojne pomoči, ki na podlagi prava EU obstajajo na področju kazenskega prava. Tako je treba dati prednost izmenjavi podatkov z državo članico, katere državljan je zadevna oseba, da se organom te države članice – če so na podlagi nacionalnega prava pristojni za pregon zadevne osebe zaradi kaznivih dejanj, izvršenih zunaj njihovega ozemlja – omogoči, da zaradi izvedbe kazenskega pregona izdajo ENP. S takšnim sodelovanjem države članice, katere državljan je zadevna oseba, in s tem, da se da morebitnemu ENP prednost pred prošnjo za izročitev, država članica gostiteljica s svojim ravnanjem manj poseže v uresničevanje svobode gibanja, hkrati pa se s tem, kolikor je mogoče, prepreči tveganje nekaznovanosti. Šteje se, da se lahko z ENP enako učinkovito kot z izročitvijo doseže cilj preprečiti tveganje, da bi oseba, ki naj bi izvršila kaznivo dejanje, ostala nekaznovana.

Sodišče je ugotovilo tudi, da mora država članica – kadar ji tretja država predloži prošnjo za izročitev državljana neke druge države članice – preveriti, ali z izročitvijo ne bodo kršene pravice iz člena 19 Listine (18). Če pristojni organ zaprošene države članice razpolaga z dokazi o dejanski nevarnosti nečloveške ali ponižujoče obravnave posameznikov v zadevni tretji državi, mora pri odločanju o prošnji za izročitev presoditi o obstoju takšne nevarnosti. Pristojni organ zaprošene države članice mora svojo presojo utemeljiti na objektivnih, zanesljivih, natančnih in ustrezno posodobljenih informacijah. Te informacije lahko med drugim izhajajo iz mednarodnih sodnih odločb, kot so sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice, iz sodnih odločb zadevne tretje države ter iz odločb, poročil in drugih dokumentov organov Sveta Evrope ali Združenih narodov.

Sklep Sodišča z dne 6. septembra 2017, Schotthöfer & Steiner/Adelsmayr, C-473/15
   (19)

Sodišče je v sklepu v zadevi Schotthöfer & Steiner/Adelsmayr ponovilo razlogovanje iz sodbe Petruhhin, da se Listina uporablja, kadar državljan Unije izkoristi pravico do prostega gibanja in potuje iz države članice, katere državljan je, v drugo državo članico. Poleg tega je Sodišče odločilo, da mora zaprošena država članica zavrniti prošnjo za izročitev, če obstaja resna nevarnost, da bo zadevni državljan v primeru izročitve podvržen smrtni kazni.

Dejansko stanje

E. Adelsmayr je od leta 2004 več let delal kot anesteziolog in zdravnik intenzivist. Februarja 2009 je eden od pacientov, ki jih je E. Adelsmayr zdravil v Združenih arabskih emiratih ter je bil hudo bolan in je utrpel več srčnih zastojev, po operaciji in še enem srčnem zastoju umrl. E. Adelsmayr je bil obtožen, da je kriv za to smrt. Potem ko je eden od zdravnikov v bolnišnici, v kateri je delal E. Adelsmayr, vložil pritožbo, je bila uvedena preiskava. V poročilu o tej preiskavi je bilo sklenjeno, da gre za umor. V postopku, ki se je začel leta 2011 v Združenih arabskih emiratih, je državno tožilstvo zahtevalo, naj se E. Adelsmayrju izreče smrtna kazen. Vendar je leta 2012 zapustil Združene arabske emirate. Med odsotnostjo je bil v začasnem postopku – ki ga je kadar koli mogoče ponovno začeti in ki lahko privede do obsodbe zadevne osebe na smrtno kazen – obsojen na kazen dosmrtnega zapora.

Proti E. Adelsmayrju je bil tudi v državi njegovega državljanstva Avstriji uveden kazenski postopek, v katerem so se obravnavale obtožbe zoper njega v Združenih arabskih emiratih. Vendar je avstrijsko državno tožilstvo ta postopek leta 2014 ustavilo in navedlo, da je „tožena stranka prepričljivo navedla, da je šlo pri postopku, uvedenem proti njej v Dubaju, domnevno za gonjo proti njej“.

Vprašanja za predhodno odločanje

Predložitveno sodišče je Sodišču postavilo več vprašanj, vendar je Sodišče odgovorilo le na vprašanje v zvezi s členom 19(2) in členom 47 (20) Listine. Predložitveno sodišče je s tem vprašanjem želelo izvedeti, ali je treba navedena člena razlagati tako, da mora država članica Evropske unije zavrniti prošnjo tretje države za izročitev državljana EU, ki se zadržuje na ozemlju zadevne države članice, če kazenski postopek, na katerem temelji zahteva za izročitev, skupaj s sodbo, izrečeno v tretji državi v odsotnosti, ni bil združljiv z mednarodnopravnimi minimalnimi standardi in načeli javnega reda Unije (ordre public), od katerih ni mogoče odstopiti, ter načelom poštenega sojenja.

Razlogovanje in odgovor Sodišča

Sodišče je spomnilo, da se določbe Listine in zlasti člena 19 Listine uporabljajo za sklep države članice o izročitvi državljana Unije, kadar državljan Unije izkoristi pravico do prostega gibanja v Uniji. Odločilo je, da je treba člen 19(2) Listine razlagati tako, da mora v primeru prošnje za izročitev, ki jo izda tretja država v zvezi z državljanom Unije, ki uresničuje svojo pravico do prostega gibanja in zapusti državo članico izvora, ker se namerava nekaj časa zadržati na ozemlju druge države članice, zadnjenavedena država to zahtevo zavrniti, če obstaja resna nevarnost, da bo ta državljan v primeru izročitve podvržen smrtni kazni. Zato vprašanja ni bilo treba preučiti v delu, v katerem se nanaša na člen 47 Listine.

Sodba Sodišča z dne 10. aprila 2018, Pisciotti, C-191/16
   (21)

Sodišče je v sodbi Pisciotti razlogovanje iz sodbe Petruhhin uporabilo za položaj, v katerem je veljal sporazum o izročitvi med Evropsko unijo in tretjo državo, ki je prosila za izročitev. Sodišče je presodilo, da državi članici prepovedi izročitve lastnih državljanov Združenim državam ni treba razširiti na vsakega državljana EU, ki potuje po njenem ozemlju. Vendar mora zaprošena država članica pred izročitvijo državljana EU državi članici državljanstva takega državljana omogočiti, da zahteva njegovo predajo na podlagi ENP.

Dejansko stanje

Leta 2010 je sodišče ZDA izdalo nalog za prijetje R. Pisciottija, italijanskega državljana. R. Pisciotti je bil prijet v Nemčiji, ko je v okviru leta iz Nigerije v Italijo prestopil na nemškem letališču. Začasno je bil pridržan do predaje in leta 2014 je nemško sodišče odobrilo njegovo izročitev. Italijanski konzularni organi so bili obveščeni o položaju R. Pisciottija pred odobritvijo prošnje za izročitev, vendar italijanski pravosodni organi niso izdali ENP. R. Pisciotti je pred izročitvijo trdil, da je njegova izročitev v nasprotju s pravom EU, ker člen 16(2) nemške ustave krši splošno prepoved diskriminacije glede na državljanstvo, saj izjemo glede na državljanstvo priznava le nemškim državljanom.

Vprašanja za predhodno odločanje

Predložitveno sodišče je vprašalo, ali bi bilo treba člen 18 PDEU razlagati tako, da nasprotuje temu, da zaprošena država članica na podlagi ustavnopravne določbe razlikuje med svojimi državljani in državljani drugih držav članic ter da odobri izročitev zadnjenavedenih, medtem ko izročitve svojih državljanov ne dovoljuje.

Razlogovanje in odgovor Sodišča

Sodišče je odločilo, da pravo EU ne nasprotuje temu, da zaprošena država članica (Nemčija) na podlagi ustavnopravne določbe razlikuje med svojimi državljani in državljani drugih držav članic ter da odobri izročitev državljana EU, medtem ko izročitve svojih državljanov ne dovoljuje, če je pristojnim organom države članice, katere državljan je zadevna oseba (Italija), omogočila, da na podlagi ENP zahtevajo njeno predajo, in če zadnjenavedena država ni sprejela nobenega ukrepa v zvezi s tem.

Sodišče je sledilo enakemu razlogovanju kot v sodbi Petruhhin, pri čemer je navedlo, da je treba šteti, da se uporablja tudi za mednarodni sporazum med EU in tretjo državo (Sporazum o izročitvi med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike (22)), ki na podlagi določb dvostranskega sporazuma ali ustavnopravnih določb (kot je nemška ustava) državi članici dovoljuje, da določi izjemo glede na državljanstvo.

Sodišče je navedlo tudi, da se mora ENP, ki ga izda neka druga in ne zaprošena država članica, za ohranitev namena preprečevanja tveganja nekaznovanosti zadevne osebe za dejanja, ki so ji očitana v prošnji za izročitev, nanašati vsaj na ista dejanja in da mora biti država članica državljanstva v skladu s svojim pravom pristojna za uvedbo kazenskega postopka proti tej osebi zaradi teh dejanj, tudi če so bila storjena zunaj njenega ozemlja.

Sodba Sodišča z dne 2. aprila 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU
   (23)

Sodišče je v sodbi Ruska Federacija pojasnilo, da se mehanizem Petruhhin smiselno uporablja za prošnje za izročitev državljanov držav članic Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), s katerimi je EU sklenila sporazum o predaji, in sicer Sporazum med Evropsko unijo ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o postopku predaje med državami članicami Evropske unije ter Islandijo in Norveško (24).

Dejansko stanje

Leta 2015 je biro Mednarodne organizacije kriminalistične policije (Interpol) v Moskvi izdal mednarodno tiralico proti IN, ruskemu državljanu. Na podlagi navedene tiralice je bila oseba IN, ki je medtem pridobila islandsko državljanstvo, leta 2019 prijeta na Hrvaškem, kjer je bila na počitnicah. Hrvaški organi so od Rusije prejeli prošnjo za izročitev, ki jo je hrvaško sodišče odobrilo. Hrvaško pravo v zvezi s prošnjami za izročitev določa izjemo glede na državljanstvo. Oseba IN je vložila pritožbo pri hrvaškem vrhovnem sodišču, s katero je izpodbijala odločbo o odobritvi izročitve.

Vprašanje za predhodno odločanje

Hrvaško vrhovno sodišče je Sodišče v bistvu vprašalo, ali se mehanizem Petruhhin uporablja tudi v primeru osebe, ki ni državljan EU, vendar je državljan države Efte, kot je Islandija, ki je pogodbenica Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP).

Razlogovanje in odgovor Sodišča

Sodišče je uvodoma obravnavalo vprašanje, ali položaj državljana države Efte, ki je pogodbenica Sporazuma EGP, spada na področje uporabe prava EU. Spomnilo je, da se člena 18 in 21 PDEU ne uporabljata za državljane tretjih držav. Kljub temu je Sodišče menilo, da člen 36 Sporazuma EGP, ki je sestavni del prava EU, zagotavlja svobodo opravljanja storitev na način, ki je v bistvu enak členu 56 PDEU, vključno s pravico do potovanja v drugo državo zaradi prejetja storitev v njej. Na tej podlagi je treba šteti, da položaj osebe IN, ki je šla na Hrvaško na počitnice in torej tam prejela storitve v zvezi s turizmom, spada na področje uporabe prava EU.

Sodišče je poleg tega menilo, da ima Islandija privilegirane odnose z Evropsko unijo, ki presegajo okvir ekonomskega in trgovinskega sodelovanja. Izvaja in uporablja schengenski pravni red, sodeluje pri skupnem evropskem azilnem sistemu in je z Evropsko unijo sklenila sporazum o postopku predaje.

Kar zadeva prošnjo za izročitev, mora zaprošena država članica, kot je bilo navedeno že v sodbi Petruhhin, najprej v skladu s členom 19(2) Listine preveriti, ali v primeru izročitve zadevna oseba ni v nevarnosti, da bo podvržena smrtni kazni, mučenju ali drugemu nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju. Pri tem preverjanju mora zaprošena država upoštevati objektivne, zanesljive, natančne in ustrezno posodobljene informacije. Sodišče je v zvezi s tem preverjanjem dodalo, da je posebej resen element dokaza dejstvo, da je pred pridobitvijo državljanstva zadevne države Efte ta zadevni osebi priznala azil ravno zaradi kazenskega postopka, na katerem temelji prošnja za izročitev.

Pred odločitvijo o izvršitvi prošnje za izročitev mora zaprošena država članica v vsakem primeru obvestiti zadevno državo Efte in ji na njeno zahtevo predati zadevnega državljana v skladu z določbami sporazuma o predaji, če je zadevna država Efte na podlagi svojega nacionalnega prava pristojna za pregon tega državljana zaradi kaznivih dejanj, storjenih zunaj njenega nacionalnega ozemlja.

Sodba Sodišča z dne 17. decembra 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin, C-398/19
   (25)

Sodišče je v sodbi v zadevi C-398/19, Generalstaatsanwaltschaft Berlin, nadalje opredelilo zahteve mehanizma sodelovanja, kot je bil razvit v sodbi Petruhhin. Sodišče je menilo, da se lahko državljan Unije tretji državi izroči le po posvetovanju z državo članico, katere državljan je. Kot del tega posvetovanja mora država članica, od katere se zahteva izročitev, državo članico državljanstva obvestiti o vseh dejanskih in pravnih elementih, sporočenih v prošnji za izročitev, ter ji omogočiti ustrezen čas za izdajo ENP glede zadevnega državljana. Poleg tega velja, da če država članica državljanstva ne sprejme uradne odločitve o izdaji ENP, zaprošena država članica ni zavezana zavrniti izročitve državljana Unije, ki je državljan druge države članice, in sama izvesti kazenskega pregona zadevne osebe zaradi kaznivih dejanj, storjenih v tretji državi.

Dejansko stanje

Ukrajina je Nemčijo prosila za izročitev ukrajinskega državljana, ki se je leta 2012 preselil v Nemčijo. Zadevna oseba BY je leta 2014 pridobila romunsko državljanstvo, saj je potomka romunskih državljanov. Vendar nikoli ni prebivala v Romuniji. Leta 2016 je ukrajinsko kazensko sodišče proti njej izdalo nalog za prijetje zaradi poneverbe sredstev v letih 2010 in 2011. Po izdaji prošnje za izročitev je bila oseba BY prijeta v Nemčiji. Nemški organi so zaradi uporabe mehanizma Petruhhin vzpostavili stik z romunskim ministrstvom za pravosodje in ga vprašali, ali namerava sam izvesti kazenski pregon osebe BY. Romunski organi so obvestili nemške organe, da so za izdajo ENP potrebni zadostni dokazi v zvezi s storitvijo kaznivih dejanj v tujini. Poleg tega so romunski organi zahtevali, da generalno državno tožilstvo v Berlinu zagotovi dokumente in kopije dokazil iz Ukrajine. Ker romunski pravosodni organi niso uradno odločili o morebitni izdaji ENP, je nemško predložitveno sodišče predložilo tri vprašanja za predhodno odločanje glede razlage členov 18 in 21 PDEU ter glede uporabe mehanizma Petruhhin.

Vprašanja za predhodno odločanje

Predložitveno sodišče je vprašalo, ali:

| — | se pravice, ki izhajajo iz državljanstva Unije (člena 18 in 21 PDEU), uporabljajo v položaju, ko je zadevna oseba središče svojih interesov prenesla v zaprošeno državo članico v času, ko še ni bila državljan Unije, |
| --- | --- |

—

se pravice, ki izhajajo iz državljanstva Unije (člena 18 in 21 PDEU), uporabljajo v položaju, ko je zadevna oseba središče svojih interesov prenesla v zaprošeno državo članico v času, ko še ni bila državljan Unije,

| — | je država članica državljanstva ali zaprošena država članica zavezana tretjo državo prosilko prositi za posredovanje spisa zadeve, da lahko preuči, ali bo sama prevzela kazenski pregon, |
| --- | --- |

—

je država članica državljanstva ali zaprošena država članica zavezana tretjo državo prosilko prositi za posredovanje spisa zadeve, da lahko preuči, ali bo sama prevzela kazenski pregon,

| — | je zaprošena država članica na podlagi mehanizma Petruhhin zavezana zavrniti izročitev in sama prevzeti kazenski pregon, če ji to pod določenimi pogoji dopušča njeno nacionalno pravo. |
| --- | --- |

—

je zaprošena država članica na podlagi mehanizma Petruhhin zavezana zavrniti izročitev in sama prevzeti kazenski pregon, če ji to pod določenimi pogoji dopušča njeno nacionalno pravo.

Razlogovanje in odgovor Sodišča

Sodišče je v zvezi s prvim vprašanjem o uporabi členov 18 in 21 PDEU menilo, da ugotovitve, da se lahko oseba na podlagi pridobljenega državljanstva Unije sklicuje na člen 21(1) PDEU in da spada na področje uporabe Pogodb v smislu člena 18 PDEU, ki določa načelo prepovedi diskriminacije glede na državljanstvo, ni mogoče omajati z dejstvom, da je zadevna oseba državljanstvo države članice EU in s tem državljanstvo Unije pridobila, ko je že prebivala v drugi državi članici. Sodišče je nadalje navedlo, da velja enako razlogovanje, kadar ima zahtevani državljan Unije tudi državljanstvo tretje države prosilke: zadevna oseba zaradi dvojnega državljanstva ne sme ostati brez svoboščin, ki jih ima na podlagi prava EU kot državljan države članice.

Sodišče je v zvezi z drugim vprašanjem ponovilo razlago iz svoje prejšnje sodne prakse, pri čemer je poudarilo, da je zaprošena država članica zavezana obvestiti državo članico državljanstva, da lahko pravosodni organ zadnjenavedene države članice z ENP zahteva predajo zadevne osebe. Kar zadeva podrobnosti zahtevane izmenjave informacij, je Sodišče odločilo, da:

| — | mora zaprošena država članica pristojne organe države članice državljanstva obvestiti ne le o obstoju prošnje za izročitev, temveč tudi o vseh dejanskih in pravnih elementih, ki jih je v okviru take prošnje za izročitev sporočila tretja država prosilka, |
| --- | --- |

—

mora zaprošena država članica pristojne organe države članice državljanstva obvestiti ne le o obstoju prošnje za izročitev, temveč tudi o vseh dejanskih in pravnih elementih, ki jih je v okviru take prošnje za izročitev sporočila tretja država prosilka,

| — | morajo pristojni organi države članice državljanstva spoštovati zaupnost takih elementov, če je zanjo zaprosila tretja država, |
| --- | --- |

—

morajo pristojni organi države članice državljanstva spoštovati zaupnost takih elementov, če je zanjo zaprosila tretja država,

| — | mora zaprošena država članica pristojne organe države članice državljanstva obveščati o vsaki spremembi položaja zahtevane osebe, ki je lahko upoštevna za morebitno izdajo ENP zoper njo, |
| --- | --- |

—

mora zaprošena država članica pristojne organe države članice državljanstva obveščati o vsaki spremembi položaja zahtevane osebe, ki je lahko upoštevna za morebitno izdajo ENP zoper njo,

| — | niti zaprošena država članica niti država članica državljanstva nista zavezani prositi tretjo državo za posredovanje kazenskega spisa, |
| --- | --- |

—

niti zaprošena država članica niti država članica državljanstva nista zavezani prositi tretjo državo za posredovanje kazenskega spisa,

| — | mora zaprošena država članica določiti razumen rok, ob izteku katerega je lahko, če država članica državljanstva ne izda ENP, izročitev izvršena, |
| --- | --- |

—

mora zaprošena država članica določiti razumen rok, ob izteku katerega je lahko, če država članica državljanstva ne izda ENP, izročitev izvršena,

| — | lahko zaprošena država članica izročitev izvede, ne da bi morala po izteku razumnega roka počakati, da država članica državljanstva sprejme uradno odločbo, s katero se odpove izdaji ENP zoper zadevno osebo. |
| --- | --- |

—

lahko zaprošena država članica izročitev izvede, ne da bi morala po izteku razumnega roka počakati, da država članica državljanstva sprejme uradno odločbo, s katero se odpove izdaji ENP zoper zadevno osebo.

Nazadnje, Sodišče je v odgovor na tretje vprašanje navedlo, da v skladu z zakonodajo EU zaprošena država članica ni zavezana zavrniti izročitve in sama izvesti kazenskega pregona državljana EU zaradi kaznivih dejanj, storjenih v tretji državi, kadar ji to dovoljuje njeno nacionalno pravo. To bi presegalo omejitve, ki se s pravom Unije lahko naložijo v zvezi z uresničevanjem diskrecijske pravice, ki jo ima zadevna država članica glede odločitve o tem, ali bo izvedla kazenski pregon ali ne.

Sodba Sodišča z dne 12. maja 2021, WS, C-505/19
   (26)

Načelo ne bis in idem lahko prepreči prijetje osebe, zoper katero je izdana Interpolova tiralica, na schengenskem območju in v Evropski uniji. To velja, kadar pristojni organi vedo za pravnomočno sodno odločbo, izdano v državi pogodbenici Schengenskega sporazuma ali državi članici, ki potrjuje, da se to načelo uporablja.

Dejansko stanje

Interpol je leta 2012 na zahtevo Združenih držav na podlagi naloga za prijetje, ki so ga izdali organi navedene države, razpisal rdečo mednarodno tiralico za osebo WS, nemškega državljana, zaradi njegove morebitne izročitve. Kadar je oseba, za katero je taka tiralica razpisana, izsledena v državi članici Interpola, načeloma velja, da lahko taka država zadevno osebo začasno prime ali nadzira oziroma omeji njeno gibanje.

Vendar je bil pred razpisom zadevne rdeče mednarodne tiralice v Nemčiji izveden postopek preiskave zoper osebo WS, ki se je vsaj delno nanašal na ista dejanja kot tista, ki so bila podlaga za navedeno tiralico. Navedeni postopek je bil pravnomočno končan leta 2010, potem ko je oseba WS plačala denarni znesek kot del posebnega postopka poravnave, ki ga omogoča nemško kazensko pravo. Nemška zvezna uprava kriminalistične policije je pozneje obvestila Interpol, da se po njenem mnenju zaradi navedenega predhodnega postopka v obravnavani zadevi uporablja načelo ne bis in idem. V skladu z navedenim načelom, ki je določeno v členu 54 Schengenske konvencije (27) in v členu 50 Listine, je med drugim prepovedan ponovni kazenski pregon osebe, proti kateri je bil sodni postopek pravnomočno končan, za isto kaznivo dejanje.

Oseba WS je leta 2017 pri upravnem sodišču v Wiesbadnu vložila tožbo proti Nemčiji, v kateri je predlagala, naj se Nemčiji naloži sprejetje potrebnih ukrepov za preklic navedene rdeče mednarodne tiralice. V zvezi s tem se oseba WS ni sklicevala le na kršitev načela ne bis in idem, temveč tudi na kršitev pravice do prostega gibanja iz člena 21 PDEU, saj ni mogla potovati v nobeno državo pogodbenico Schengenskega sporazuma ali državo članico, ne da bi tvegala prijetje.

Vprašanje za predhodno odločanje

Predložitveno sodišče je Sodišču postavilo več vprašanj. Vendar je glavno vprašanje, ki je relevantno v okviru izročitve na podlagi rdeče mednarodne tiralice, ali je treba člen 54 Schengenske konvencije (28) in člen 21(1) PDEU v povezavi s členom 50 Listine (29) razlagati tako, da organi države pogodbenice Schengenskega sporazuma ali države članice ne smejo začasno prijeti osebe, na katero se nanaša rdeča mednarodna tiralica, ki jo je Interpol razpisal na zahtevo tretje države, kadar je, prvič, zoper zadevno osebo v državi članici že potekal kazenski postopek, ki ga je državno tožilstvo ustavilo, potem ko je zadevna oseba izpolnila določene pogoje, in drugič, so organi navedene države članice Interpol obvestili, da štejejo, da se je zadevni postopek nanašal na ista dejanja, kot tista, na katera se nanaša zadevna rdeča mednarodna tiralica.

Razlogovanje in odgovor Sodišča

Sodišče je ugotovilo, da se načelo ne bis in idem uporablja, kadar je bila izdana odločba, s katero je pravnomočno končan kazenski postopek, če zadevna oseba izpolnjuje nekatere pogoje, kot je plačilo zneska, ki ga določi državno tožilstvo.

Vendar člen 54 Schengenske konvencije, člen 50 Listine in člen 21(1) PDEU ne nasprotujejo začasnemu prijetju osebe, za katero je razpisana Interpolova rdeča mednarodna tiralica, kadar ni ugotovljeno, da je bil sodni postopek proti taki osebi zaradi istih dejanj, kot so dejanja, na katera se nanaša rdeča mednarodna tiralica, pravnomočno končan v državi pogodbenici Schengenskega sporazuma ali državi članici in da se zato uporablja načelo ne bis in idem.

Kadar ostaja negotovo, ali se uporablja načelo ne bis in idem, je začasno prijetje lahko nepogrešljiv korak, da se opravijo potrebna preverjanja in hkrati prepreči tveganje pobega zadevne osebe. Ta ukrep je torej lahko utemeljen z legitimnim ciljem preprečiti nekaznovanost zadevne osebe, „če je nepogrešljiv[...] za ta preverjanja“ (30). Nasprotno pa velja, da čim je s pravnomočno sodno odločbo ugotovljeno, da se uporablja načelo ne bis in idem, na podlagi vzajemnega zaupanja med državami pogodbenicami Schengenske konvencije in pravice do prostega gibanja zadevna oseba ne sme biti začasno prijeta ali pridržana. Države članice in države pogodbenice Schengenske konvencije morajo zagotoviti razpoložljivost pravnih sredstev, ki zadevni osebi omogočajo pridobiti navedeno pravnomočno sodno odločbo, v kateri je ugotovljeno, da se načelo ne bis in idem uporablja.

1.2.   Prošnje za izročitev zaradi izvršitve kazni ali ukrepa, ki vključuje odvzem prostosti

Sodba Sodišča z dne 13. novembra 2018, Raugevicius, C-247/17
   (31)

V zadevi Raugevicius je Sodišče obravnavalo prošnjo za izročitev zaradi izvršitve zaporne kazni. Sodišče je delno sledilo razlogovanju, oblikovanemu v sodni praksi na podlagi zadeve Petruhhin, vendar z drugačnim izidom. To je bilo potrebno, saj lahko pri zadevah glede izročitve zaradi izvršitve kazni nastanejo vprašanja glede načela ne bis in idem, če bi se uporabil mehanizem Petruhhin (32). Vendar je Sodišče upoštevalo, da v nacionalnem in/ali mednarodnem pravu obstajajo mehanizmi, ki omogočajo, da zahtevane osebe prestanejo kazen zlasti v državi članici, katere državljani so. Na primer Konvencija Sveta Evrope o transferju obsojenih oseb iz leta 1983 (33) zagotavlja pravni okvir za to možnost.

Dejansko stanje

D. Raugevicius je litovski in ruski državljan, ki se je preselil na Finsko in tam živel več let. Je tudi oče dveh otrok, ki prebivata na Finskem in imata finsko državljanstvo. Leta 2011 so ruski organi po obsodbi v Rusiji izdali mednarodni nalog za prijetje zaradi izvršitve izrečene zaporne kazni. Finsko ministrstvo za pravosodje je glede odločitve o prošnji za izročitev prosilo za mnenje finsko vrhovno sodišče. Vrhovno sodišče ni bilo gotovo, ali se lahko uporabi sodba Petruhhin, zato se je odločilo pri Sodišču vložiti predlog za sprejetje predhodne odločbe.

Zadevno finsko pravo (finska ustava) določa, da se lahko zaporna kazen izvrši na Finskem, če je obsojenec finski državljan ali tuji državljan s stalnim prebivališčem na Finskem in če obsojenec soglaša z izvršitvijo.

Vprašanja za predhodno odločanje

Finsko vrhovno sodišče je s prvim vprašanjem v bistvu vprašalo, ali je treba nacionalne predpise o izročitvi z vidika prostega gibanja državljanov druge države članice presojati enako, ne glede na to, ali je prošnja za izročitev tretje države predložena zaradi izvršitve zaporne kazni ali zaradi kazenskega pregona, kot v sodbi Petruhhin. Drugo vprašanje se je nanašalo na to, kako je treba odgovoriti na prošnjo za izročitev, če se o njej obvesti državo članico državljanstva, vendar ta zaradi pravnih ovir ne sprejme nobenih ukrepov v zvezi s svojim državljanom.

Razlogovanje in odgovor Sodišča

Sodišče je po analogiji uporabilo razlogovanje iz sodbe Petruhhin, pri čemer je navedlo, da je državljan države članice, ki se je preselil v drugo državo članico, izkoristil svojo pravico do prostega gibanja v Uniji in da se zato zanj uporablja člen 18 PDEU. Zadevna oseba zaradi dvojnega državljanstva države članice in tretje države ne more ostati brez svoboščin, ki jih ima na podlagi prava EU kot državljan države članice.

Nacionalno pravilo, ki prepoveduje le izročitev lastnih državljanov, uvaja različno obravnavanje med njimi in državljani drugih držav članic ter ustvarja omejitev prostega gibanja v smislu člena 21 PDEU: taka omejitev mora biti potrebna in sorazmerna z legitimnim ciljem preprečiti tveganje nekaznovanosti državljanov drugih držav članic, pri čemer ne smejo obstajati manj vsiljivi ukrepi za dosego tega cilja, ob upoštevanju vseh dejanskih in pravnih okoliščin zadeve.

Vendar je Sodišče priznalo, da v primerih prošenj za izročitev zaradi izvršitve kazni navzkrižja z načelom prepovedi diskriminacije ni mogoče razrešiti s tem, da se državi članici državljanstva omogoči izvajanje svoje pristojnosti s ponovnim kazenskim pregonom zadevne osebe, saj je lahko uvedba novega kazenskega pregona proti osebi, ki je že bila preganjana in obsojena, v nasprotju z načelom ne bis in idem. Da se prepreči tveganje nekaznovanosti oseb v takih primerih, se je Sodišče sklicevalo na druge mehanizme nacionalnega in mednarodnega prava, ki omogočajo, da zadevne osebe prestanejo kazen na primer v svoji državi izvora, s čimer se povečajo njihove možnosti za ponovno vključitev v družbo po prestani kazni.

Sodišče je v tem okviru ugotovilo, da člen 3 finskega zakona o mednarodnem sodelovanju tujcem s stalnim prebivališčem na Finskem omogoča, da na Finskem prestanejo zaporno kazen, ki jim jo je izrekla tretja država, če zadevna oseba in tretja država s tem soglašata. Zato je Sodišče ugotovilo tudi, da bi lahko D. Raugevicius kazen, ki mu je bila izrečena v Rusiji, prestal na Finskem, če bi s tem soglašala tako on kot Rusija.

Sodišče je odločilo, da so državljani zaprošene države članice in državljani drugih držav članic, ki stalno prebivajo v zaprošeni državi članici in tako izkazujejo določeno stopnjo vključenosti v družbo te države, v primerljivem položaju. Organi zaprošene države morajo ugotoviti, ali obstaja taka povezava med državljani drugih držav članic in zaprošeno državo članico. Če obstaja, lahko v skladu s členoma 18 in 21 PDEU državljani drugih držav članic prestanejo kazen na ozemlju zaprošene države članice pod istimi pogoji kot državljani zaprošene države članice.

Sodišče je zato ugotovilo, da je treba člena 18 in 21 PDEU razlagati tako, da kadar tretja država vloži prošnjo za izročitev državljana EU, ki je uresničeval pravico do prostega gibanja, in sicer ne za namen kazenskega pregona, ampak za namen izvršitve zaporne kazni, mora zaprošena država članica, katere nacionalno pravo prepoveduje izročitev lastnih državljanov za namen izvršitve kazni in določa možnost, da se taka v tujini izrečena kazen prestaja na njenem ozemlju, zadevnemu državljanu EU, ki stalno prebiva na njenem ozemlju, zagotoviti, da bo glede izročitve enako obravnavan kot njeni lastni državljani.

C-237/21, Generalstaatsanwaltschaft München (postopek še poteka)

Dejansko stanje

Zadeva temelji na prošnji za izročitev osebe SM zaradi izvršitve zaporne kazni, ki jo je Nemčiji predložila Bosna in Hercegovina. Oseba, katere predaja se zahteva, je državljan Srbije, Bosne in Hercegovine ter Hrvaške, ki z ženo živi v Nemčiji od sredine leta 2017 in dela v Nemčiji od maja 2020. Generalstaatsanwaltschaft München (državno tožilstvo v Münchnu) je predlagalo, naj se ugotovi, da je izročitev zahtevane osebe nedopustna, pri čemer se je sklicevalo na sodbo Raugevicius.

Vprašanje za predhodno odločanje

Glede na predlog državnega tožilstva je nemško predložitveno sodišče vprašalo Sodišče, ali načela glede uporabe členov 18 in 21 PDEU, ki jih je Sodišče določilo v sodbi Raugevicius, zahtevajo, da je treba prošnjo za izročitev državljana EU zaradi izvršitve kazni, ki jo tretja država vloži na podlagi Evropske konvencije o izročitvi z dne 13. decembra 1957 (34), zavrniti tudi, kadar je zaprošena država članica v skladu s to konvencijo na podlagi mednarodnega prava zavezana izročiti državljana EU, saj je izraz „državljani“ v smislu člena 6(1), točka (b), navedene konvencije opredelila tako, da pomeni le njene državljane, ne pa tudi drugih državljanov EU (35).

2.   SMERNICE, KI SE UPORABLJAJO, KADAR DRŽAVE UPORABLJAJO IZJEMO GLEDE NA DRŽAVLJANSTVO

2.1.   Prošnje za izročitev zaradi kazenskega pregona

2.1.1.   
  Področje uporabe mehanizma Petruhhin

a.   Stvarno področje uporabe: kdaj se uporablja mehanizem Petruhhin?

Mehanizem Petruhhin (uradno obvestilo) je treba uporabiti, kadar:

| — | je izdana prošnja za izročitev zaradi kazenskega pregona
  in |
| --- | --- |

—

je izdana prošnja za izročitev zaradi kazenskega pregona

in

| — | zaprošena država uporablja izjemo glede na državljanstvo le za svoje državljane, zaradi česar lahko nastane morebitna diskriminacija med njenimi državljani in državljani drugih držav, ki uresničujejo pravico do prostega gibanja (glej Prilogo 2 – pregled nacionalnih sistemov). |
| --- | --- |

—

zaprošena država uporablja izjemo glede na državljanstvo le za svoje državljane, zaradi česar lahko nastane morebitna diskriminacija med njenimi državljani in državljani drugih držav, ki uresničujejo pravico do prostega gibanja (glej Prilogo 2 – pregled nacionalnih sistemov).

Mehanizem Petruhhin se uporablja za vse prošnje za izročitev, in sicer na podlagi:

| — | Sporazuma o izročitvi med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike (36), |
| --- | --- |

—

Sporazuma o izročitvi med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike (36),

| — | Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: sporazum o trgovini in sodelovanju) (37), ki vključuje določbe, ki odražajo mehanizem Petruhhin (38), |
| --- | --- |

—

Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: sporazum o trgovini in sodelovanju) (37), ki vključuje določbe, ki odražajo mehanizem Petruhhin (38),

| — | večstranskih sporazumov, ki so jih sklenile države, |
| --- | --- |

—

večstranskih sporazumov, ki so jih sklenile države,

| — | dvostranskih sporazumov, ki so jih sklenile države, ali |
| --- | --- |

—

dvostranskih sporazumov, ki so jih sklenile države, ali

| — | nacionalnega prava. |
| --- | --- |

—

nacionalnega prava.

b.   Osebno področje uporabe: za koga se uporablja mehanizem Petruhhin?

Mehanizem Petruhhin se uporablja za državljane 27 držav članic EU, ki so na ozemlju druge države članice in so uresničili svojo pravico do prostega gibanja. Vključeni so tudi državljani, ki imajo tudi državljanstvo tretje države prosilke. Sodišče je pojasnilo, da zadevna oseba zaradi dvojnega državljanstva ne sme ostati brez svoboščin, ki jih ima na podlagi prava EU kot državljan države članice (39). Prav tako ni pomembno, kdaj je oseba pridobila državljanstvo države članice (40).

Sodišče je pojasnilo, da se mehanizem Petruhhin uporablja tudi za državljane države članice Efte, ki je pogodbenica Sporazuma EGP in s katero je Evropska unija sklenila sporazum o predaji (Islandija in Norveška) (41). Člena 18 in 21 PDEU se ne uporabljata za državljane tretjih držav. Kljub temu je Sodišče menilo, da člen 4 Sporazuma EGP (42) v povezavi s členom 36 Sporazuma EGP (43), ki je sestavni del prava EU, zagotavlja svobodo opravljanja storitev na način, ki je enak členu 56 PDEU, vključno s pravico do potovanja v drugo državo zaradi prejetja storitev (44).

Poleg tega je Sodišče potrdilo, da se pravica do prostega gibanja iz člena 21(1) PDEU / člena 36 Sporazuma EGP uporablja tudi za osebo, ki je v drugi državi le v tranzitu na letališču (45) ali prejema storitve kot turist (46).

c.   Ozemeljsko področje uporabe: kateri organi morajo uporabiti mehanizem Petruhhin?

Nacionalni organi 27 držav članic EU, Islandije in Norveške morajo pri uporabi izjeme glede na državljanstvo uporabiti mehanizem Petruhhin.

2.1.2.   
  Koraki, ki jih morajo storiti pristojni organi, kadar se uporablja izjema glede na državljanstvo

a.   Obveznosti zaprošene države

Člena 18 in 21 PDEU / člen 4 Sporazuma EGP v povezavi s členom 36 Sporazuma EGP ne zahtevajo vzpostavitve popolne enakosti med lastnimi državljani in državljani drugih držav glede varstva pred izročitvijo tretjim državam. Vseeno pa zahtevajo, da države, ki določajo različno obravnavo pri izročitvi lastnih državljanov v primerjavi z državljani drugih držav, pred odobritvijo izročitve preverijo, ali je mogoče legitimni cilj preprečitve nekaznovanosti, ki se ga želi doseči z izročitvijo, doseči z ukrepi, ki manj posegajo v uresničevanje pravice do prostega gibanja in bi bili enako učinkoviti (47).

V primeru prošnje za izročitev zaradi kazenskega pregona se mora zaprošena država posvetovati z državo državljanstva, da ji omogoči izdati ENP / nalog za prijetje EU-IC/NO, ki se šteje za enako učinkovit, vendar manj posegajoč ukrep.

Vendar zaprošena država ni zavezana zavrniti izročitve državljana Unije, ki je državljan druge države članice ali državljan Islandije/Norveške, in kazensko preganjati državljana EU/Islandije/Norveške zaradi kaznivih dejanj, storjenih v tretji državi, če ji nacionalno pravo to dovoljuje (48). To bi presegalo omejitve, ki jih lahko naloži pravo EU v zvezi z uresničevanjem diskrecijske pravice, ki jo ima zadevna država pri odločanju o tem, ali bo izvedla kazenski pregon.

b.   Začetek posvetovalnega postopka

Zaprošena država mora državo državljanstva uradno obvestiti o prošnji za izročitev, ki se obravnava.

Kar zadeva čas takega uradnega obvestila, se predlaga, da zaprošena država uradno obvesti državo državljanstva o prejeti oziroma prošnji za izročitev, ki se obravnava, čim je to mogoče. To je lahko že ob začasnem prijetju osebe, če je v Interpolovi rdeči mednarodni tiralici na voljo dovolj informacij, in/ali pozneje, ko zaprošena država prejme prošnjo za izročitev.

c.   Vrsta informacij, ki se zagotovijo državi oziroma državam državljanstva

Organi zaprošene države bi morali informacijsko točko (49) države državljanstva obvestiti vsaj o:

| — | obstoju prošnje za izročitev zadevne osebe ter |
| --- | --- |

—

obstoju prošnje za izročitev zadevne osebe ter

| — | vseh dejanskih in pravnih elementih, ki jih je v okviru zadevne prošnje za izročitev sporočila tretja država prosilka (50) (glej Prilogo 3 – predloga). |
| --- | --- |

—

vseh dejanskih in pravnih elementih, ki jih je v okviru zadevne prošnje za izročitev sporočila tretja država prosilka (50) (glej Prilogo 3 – predloga).

Poleg tega bi morali organi zaprošene države članice organe države državljanstva sproti obveščati o vsaki spremembi položaja zahtevane osebe, ki je lahko upoštevna za morebitno izdajo ENP / naloga za prijetje EU-IC/NO zoper tako osebo (51) (glej Prilogo 4 – predloga).

d.   Odnosi s tretjo državo prosilko in zaupnost

V skladu s pravom EU ne zaprošena država ne država državljanstva nista zavezani, da tretjo državo prosilko prosita za posredovanje kazenskega spisa (52). Če bi bila zaprošena država ali država, katere državljan je zahtevana oseba, zavezana prositi tretjo državo prosilko, naj ji posreduje kazenski spis, bi lahko postopek izročitve postal znatno bolj zapleten in veliko daljši, pri čemer bi obstajalo tveganje, da se nazadnje ogrozi cilj zagotoviti, da kazniva dejanja ne ostanejo nekaznovana (53). Poleg tega bi lahko dolgi postopki škodovali tudi zahtevani osebi, zlasti če ji je odvzeta prostost.

Organi države državljanstva morajo spoštovati zaupnost takih elementov, če je zanjo prosila tretja država prosilka. Poleg tega bi morala biti tretja država prosilka sproti ustrezno obveščena o tem (54).

Vendar lahko država državljanstva uporabi kateri koli mehanizem sodelovanja in/ali medsebojne pomoči, da pridobi dokaze od zaprošene države (npr. izda evropski preiskovalni nalog (EPN) (55)).

e.   Obveznosti države državljanstva

Po uradnem obvestilu bi morali pristojni organi države državljanstva oceniti, ali je ustrezno izdati ENP / nalog za prijetje EU-IC/NO v zvezi z istimi kaznivimi dejanji, kot so tista, ki jih je zadevna oseba obtožena v prošnji za izročitev, če so na podlagi nacionalnega prava pristojni za pregon te osebe zaradi kaznivih dejanj, izvršenih zunaj njihovega nacionalnega ozemlja.

2.1.3.   
  Rok za odgovor na uradno obvestilo

Zaprošena država bi morala določiti razumen rok, v katerem morajo država oziroma države državljanstva predložiti odgovor. Zaprošena država ima pri določitvi razumnega roka polje proste presoje, zlasti ob upoštevanju dejstva, ali je zahtevana oseba pridržana na podlagi postopka izročitve, in glede na zapletenost zadeve (56).

Rok bi moral biti naveden v potrdilu (glej Prilogo 3 – predloga).

Informacijska točka ali odreditveni pravosodni organ (57) države oziroma držav državljanstva lahko po potrebi prosi za podaljšanje roka (glej Prilogo 5 – predloga). Informacijska točka ali organ, ki obravnava prošnjo za izročitev v zaprošeni državi, bi moral odločiti o podaljšanju (glej Prilogo 6 – predloga).

2.1.4.   
  Zavrnitev prošnje za izročitev

Zaprošena država bi morala zavrniti izročitev in predati osebo državi državljanstva le, kadar pravosodni organ države državljanstva izda ENP / nalog za prijetje EU-IC/NO v zvezi z istim kaznivim dejanjem oziroma dejanji (58)
  ali ravnanji, ter o tem ustrezno obvesti zaprošeno državo (glej Prilogo 7 – predloga).

2.1.5.   
  Nadaljevanje postopka izročitve

Če organi države oziroma držav državljanstva ne odgovorijo v postavljenem roku ali če v roku odgovorijo nikalno, lahko organi zaprošene države, kadar je ustrezno, izvedejo izročitev, pri tem pa jim ni treba čakati, da država državljanstva odgovori in/ali sprejme uradno odločbo, s katero se odpove izdaji ENP / naloga za prijetje EU-IC/NO zoper zadevno osebo (59) (glej Prilogo 7 – predloga).

2.2.   Prošnje za izročitev zaradi izvršitve zaporne kazni ali ukrepa, ki vključuje odvzem prostosti

2.2.1.   
  Področje uporabe

a.   Stvarno področje uporabe

Sodba Raugevicius se uporablja v zadevah, v katerih:

| — | gre za prošnjo za izročitev zaradi izvršitve zaporne kazni ali ukrepa, ki vključuje odvzem prostosti,
  in |
| --- | --- |

—

gre za prošnjo za izročitev zaradi izvršitve zaporne kazni ali ukrepa, ki vključuje odvzem prostosti,

in

| — | zaprošena država uporablja izjemo glede na državljanstvo le za svoje državljane, zaradi česar lahko nastane morebitna diskriminacija med njenimi državljani in državljani drugih držav, ki uresničujejo pravico do prostega gibanja (glej Prilogo 2 – pregled nacionalnih sistemov). |
| --- | --- |

—

zaprošena država uporablja izjemo glede na državljanstvo le za svoje državljane, zaradi česar lahko nastane morebitna diskriminacija med njenimi državljani in državljani drugih držav, ki uresničujejo pravico do prostega gibanja (glej Prilogo 2 – pregled nacionalnih sistemov).

b.   Osebno področje uporabe v zvezi s prošnjami za izročitev zaradi izvršitve kazni: za koga se uporablja sodba Raugevicius?

Obveznost enake obravnave v zvezi s tem se uporablja le, če so državljani zadevne države in državljani drugih držav v primerljivem položaju glede cilja preprečevanja tveganja nekaznovanosti. Ker izvršitev zaporne kazni v državi izvora zadevne osebe spodbuja ponovno vključitev te osebe v družbo po prestani kazni, primerljiv položaj obstaja le glede državljanov drugih držav, ki stalno prebivajo v zaprošeni državi in tako izkazujejo določeno stopnjo vključenosti v družbo te države.

Zato je Sodišče odločilo, da je osebno področje uporabe omejeno na državljane drugih držav, ki stalno prebivajo v zaprošeni državi in izkazujejo določeno stopnjo vključenosti v družbo te države (60), saj so v primerljivem položaju z državljani zaprošene države. Po drugi strani državljan države, prijet na letališču zaprošene države med tranzitom, ne izpolnjuje merila, da je v primerljivem položaju.

Če se za zahtevano osebo ne more šteti, da stalno prebiva v zaprošeni državi, se vprašanje njene izročitve reši v skladu z upoštevnim nacionalnim ali mednarodnim pravom (61).

2.2.2.   
  Koraki, ki jih morajo storiti pristojni organi, kadar se uporablja izjema glede na državljanstvo

V primerih prošnje za izročitev zaradi izvršitve kazni je ukrep, ki manj posega v uresničevanje pravice do prostega gibanja, da zaprošena država prevzame odgovornost za izvršitev kazni na svojem ozemlju, namesto da državljana druge države izroči tretji državi, kadar je taka možnost določena tudi za njene lastne državljane. Pričakuje se, da bo Sodišče v še nerešeni zadevi C-237/21 (62) še dodatno pojasnilo podrobne korake, ki jih je treba storiti (zlasti obseg obveznosti držav in ali je potrebno soglasje tretje države).

2.2.3.   
  Izmenjava informacij med zaprošeno državo in državo državljanstva

Člena 18 in 21 PDEU ne zahtevata, da mora zaprošena država obvestiti državo državljanstva o prošnji za izročitev zaradi izvršitve kazni ali ukrepa, ki vključuje odvzem prostosti, ki se obravnava. Vendar pa se zaprošena država kljub temu lahko obrne na državo državljanstva, da bi pridobila morebitne ustrezne informacije, ki ji lahko koristijo.

3.   SMERNICE, KI SE UPORABLJAJO ZA VSE DRŽAVE NE GLEDE NA IZJEMO GLEDE NA DRŽAVLJANSTVO

3.1.   Presoja temeljnih pravic pred izročitvijo

3.1.1.   Uporaba Listine

Sodišče je presodilo, da odločitev o izročitvi državljana Unije/Islandije/Norveške v položaju, ki spada na področje uporabe člena 18 PDEU in člena 21 PDEU ali člena 4 Sporazuma EGP v povezavi s členom 36 Sporazuma EGP, spada na področje uporabe prava EU za namene člena 51(1) Listine (63). Zato se za tako odločitev uporabljajo določbe Listine in zlasti njen člen 19.

Poleg tega obstoj mednarodnega sporazuma Unije o izročitvi zadostuje za uporabo Listine. Listina se torej uporablja tudi za prošnje za izročitev, ki jih izdajo ZDA ali Združeno kraljestvo v skladu s Sporazumom o izročitvi med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike (64) oziroma Sporazumom o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom na drugi strani (65), tudi če ni uresničevanja pravice do prostega gibanja na območju EGP. Poleg tega se v takih primerih Listina uporablja tudi za državljane tretjih držav in osebe brez državljanstva.

Kadar se uporablja Listina, mora zaprošena država najprej preveriti, ali izročitev posega v pravice iz člena 19 Listine (66).

V skladu s členom 19(2) Listine nihče ne sme biti odstranjen, izgnan ali izročen državi, v kateri obstaja zanj resna nevarnost, da bo podvržen smrtni kazni, mučenju ali drugemu nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju.

Sodišče je nadalje opredelilo, da zgolj „[o]bstoj deklaracij in pristop k mednarodnim pogodbam, s katerimi se načeloma zagotavlja spoštovanje temeljnih človekovih pravic, še ne zagotavljata primerne zaščite pred slabim ravnanjem, če zanesljivi viri poročajo o praksah, ki jih državni organi uporabljajo ali dopuščajo in ki so v očitnem nasprotju z načeli iz Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin.

Iz tega sledi, da če pristojni organ zaprošene države članice razpolaga z elementi, ki pričajo o dejanski nevarnosti nečloveškega ali ponižujočega ravnanja oseb v tretji državi prosilki, mora pri odločanju o izročitvi osebe tej državi presoditi o obstoju te nevarnosti (glej v tem smislu, v zvezi s členom 4 Listine, sodbo z dne 5. aprila 2016, Aranyosi in Căldăraru, C-404/15 in C-659/15 PPU, EU:C:2016:198, točka 88).

Pristojni organ zaprošene države članice mora svojo presojo utemeljiti na objektivnih, zanesljivih, natančnih in ustrezno posodobljenih elementih. Ti elementi lahko izhajajo zlasti iz mednarodnih sodnih odločb, kot so sodbe ESČP, iz sodnih odločb tretje države prosilke ter iz odločb, poročil in drugih dokumentov organov Sveta Evrope ali Združenih narodov (glej v tem smislu sodbo z dne 5. aprila 2016, Aranyosi in Căldăraru, C-404/15 in C-659/15 PPU, EU:C:2016:198, točka 89)“ (67).

3.1.2.   Uporaba Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin

Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP) se uporablja za izročitev iz držav v tretje države v primerih, za katere se Listina ne uporablja (68), kot je izročitev državljana Unije, ki ne uresničuje pravice do prostega gibanja, ali državljana tretje države tretji državi, s katero Unija ni sklenila sporazuma o izročitvi.

Zlasti sta relevantna člena 3 in 6 EKČP. Člen 3 EKČP določa:

„Nikogar se ne sme mučiti ali nečloveško in ponižujoče z njim ravnati ali ga kaznovati.“

Člen 6 EKČP (pravica do poštenega sojenja, domneva nedolžnosti in pravica do obrambe) določa:

| „1. | Vsakdo ima pravico, da o njegovih civilnih pravicah in obveznostih ali o kakršnihkoli kazenskih obtožbah zoper njega pravično in javno ter v razumnem roku odloča neodvisno in nepristransko z zakonom ustanovljeno sodišče. Sodba mora biti izrečena javno, toda tisk in javnost sta lahko izločena s sojenja deloma ali v celoti v interesu morale, javnega reda ali državne varnosti, če to v demokratični družbi zahtevajo koristi mladoletnikov ali varovanje zasebnega življenja strank, pa tudi tedaj, kadar bi po mnenju sodišča zaradi posebnih okoliščin javnost sojenja škodovala interesom pravičnosti. |
| --- | --- |

„1.

Vsakdo ima pravico, da o njegovih civilnih pravicah in obveznostih ali o kakršnihkoli kazenskih obtožbah zoper njega pravično in javno ter v razumnem roku odloča neodvisno in nepristransko z zakonom ustanovljeno sodišče. Sodba mora biti izrečena javno, toda tisk in javnost sta lahko izločena s sojenja deloma ali v celoti v interesu morale, javnega reda ali državne varnosti, če to v demokratični družbi zahtevajo koristi mladoletnikov ali varovanje zasebnega življenja strank, pa tudi tedaj, kadar bi po mnenju sodišča zaradi posebnih okoliščin javnost sojenja škodovala interesom pravičnosti.

| 2. | Kdor je obdolžen kaznivega dejanja, velja za nedolžnega, dokler ni v skladu z zakonom dokazana njegova krivda. |
| --- | --- |

2.

Kdor je obdolžen kaznivega dejanja, velja za nedolžnega, dokler ni v skladu z zakonom dokazana njegova krivda.

| 3. | Kdor je obdolžen kaznivega dejanja, ima naslednje minimalne pravice: a) da ga takoj in nadrobno seznanijo v jeziku, ki ga razume, z bistvom in vzroki obtožbe, ki ga bremeni; b) da ima primeren čas in možnosti za pripravo svoje obrambe; c) da se brani sam ali z zagovornikom po lastni izbiri ali če nima dovolj sredstev za plačilo zagovornika, da ga dobi brezplačno, če to zahtevajo interesi pravičnosti; d) da zaslišuje oziroma zahteva zaslišanje obremenilnih prič in da doseže navzočnost in zaslišanje razbremenilnih prič ob enakih pogojih, kot veljajo za obremenilne priče; e) da ima brezplačno pomoč tolmača, če ne razume ali ne govori jezika, ki se uporablja pred sodiščem.“ |
| --- | --- |

3.

Kdor je obdolžen kaznivega dejanja, ima naslednje minimalne pravice: a) da ga takoj in nadrobno seznanijo v jeziku, ki ga razume, z bistvom in vzroki obtožbe, ki ga bremeni; b) da ima primeren čas in možnosti za pripravo svoje obrambe; c) da se brani sam ali z zagovornikom po lastni izbiri ali če nima dovolj sredstev za plačilo zagovornika, da ga dobi brezplačno, če to zahtevajo interesi pravičnosti; d) da zaslišuje oziroma zahteva zaslišanje obremenilnih prič in da doseže navzočnost in zaslišanje razbremenilnih prič ob enakih pogojih, kot veljajo za obremenilne priče; e) da ima brezplačno pomoč tolmača, če ne razume ali ne govori jezika, ki se uporablja pred sodiščem.“

3.2.   Neutemeljene ali neustrezne, tudi politično motivirane rdeče mednarodne tiralice, nalogi za prijetje in prošnje za izročitev

Države se spoprijemajo s primeri neutemeljenih ali neustreznih, tudi politično motiviranih prošenj za izročitev in vzporednih Interpolovih rdečih mednarodnih tiralic. Zato bi se lahko ta oddelek uporabljal že v fazi, ko še ni bila izdana prošnja za izročitev ali ko oseba še ni bila prijeta na podlagi rdeče mednarodne tiralice (npr. kadar je država seznanjena z neustreznimi Interpolovimi rdečimi mednarodnimi tiralicami, lahko proaktivno obvesti druge informacijske točke, celo še preden gre zahtevana oseba v drugo državo).

3.2.1.   
  Obstoječi Interpolov mehanizem v zvezi z napačno uporabo rdečih mednarodnih tiralic

Za rdeče mednarodne tiralice (69) v okviru Interpola obstaja sistem samodejnega presejanja in odkrivanja, ki omogoča izločitev primerov napačne uporabe. Vsaka prejeta prošnja se preveri glede na kontrolni seznam, na katerem so prošnje, ki so bile že zavrnjene in se samodejno znova zavrnejo. Interpol si prizadeva za razvoj novih samodejnih zaščitnih ukrepov IT, da se okrepi ocenjevanje prejetih prošenj za objavo tiralic in razpisov ukrepov.

Poleg tega je bila v okviru Interpolovega generalnega sekretariata vzpostavljena posebna delovna skupina, sestavljalna iz pravnikov in policistov iz različnih držav članic Interpola. Delovna skupina preveri skladnost vseh prošenj za objavo tiralic in razpisov ukrepov, prejetih od držav članic Interpola, z zadevnim pravnim okvirom in zahtevami.

Interpolove rdeče mednarodne tiralice se lahko odstranijo iz številnih razlogov, in sicer s predložitvijo vloge pri neodvisni komisiji za nadzor zbirke (CCF), v kateri je navedeno, da kršijo statut Interpola in njegova Pravila o obdelavi podatkov. Države članice lahko svetujejo posamezniku, na katerega se nanaša neustrezna rdeča mednarodna tiralica, zlasti politično motivirana, naj uveljavlja svoje pravice pri komisiji za nadzor zbirke in jo vnaprej opozori ali prosi za izbris tiralic ali razpisov ukrepov.

Te dejavnosti podpira stalna svetovalna skupina za tiralice.

3.2.2.   
  Izmenjava informacij med informacijskimi točkami v zvezi z neutemeljenimi ali neustreznimi prošnjami za izročitev, zlasti politično motiviranimi

Država državljanstva ima pogosto precej pomembne informacije za odločanje o tem, ali je prošnja za izročitev morda neutemeljena ali neustrezna, zlasti če je politično motivirana. Zato sta lahko tesno sodelovanje in izmenjava informacij z državo državljanstva zahtevane osebe bistvenega pomena, kadar zaprošena država ocenjuje prošnjo za izročitev državljana druge države.

V primerih utemeljenega suma, da je prošnja za izročitev neustrezna, zlasti če je politično motivirana ali drugače neutemeljena (nezakonita), bi morala informacijska točka države, ki je od tretje države prejela prošnjo za izročitev državljana druge države, vedno obvestiti informacijsko točko države državljanstva. To omogoča izmenjavo informacij, pomembnih za sprejetje informirane odločitve o tem, ali je prošnja za izročitev politično motivirana ali drugače neutemeljena (nezakonita) (glej Prilogo 3 – predloga in Prilogo 8 – predloga).

Poleg tega bi morala vsaka informacijska točka v primeru utemeljenega suma, da je prošnja za izročitev neutemeljena ali neustrezna, zlasti če je politično motivirana, nemudoma in proaktivno obvestiti druge informacijske točke, Eurojust, Europol in Interpol ter se z njimi posvetovati (glej Prilogo 8 – predloga).

Ta mehanizem obveščanja med informacijskimi točkami v primerih neutemeljenih ali neustreznih, tudi politično motiviranih, prošenj za izročitev se uporablja za državljane držav ter državljane tretjih držav in osebe brez državljanstva.

4.   PRAKTIČNI VIDIKI MEHANIZMA PETRUHHIN IN POLITIČNO MOTIVIRANIH PROŠENJ ZA IZROČITEV

4.1.   Informacijske točke

Države so za namene uporabe mehanizma Petruhhin in obravnave neutemeljenih ali nezakonitih, zlasti politično motiviranih, prošenj za izročitev imenovale informacijske točke (npr. osrednje organe).

Posodobljen seznam informacijskih točk je na voljo na spletnem naslovu:

https://www.ejn-crimjust.europa.eu/ejn/AtlasChooseCountry/SL.

Država bi morala EJN nemudoma obvestiti o vsaki spremembi svoje informacijske točke.

Informacijske točke se lahko v primeru vprašanj posvetujejo z Eurojustom in EJN.

4.2.   Jezikovna ureditev in stroški

Kot jezikovna ureditev za dokumente, posredovane med zaprošeno državo in državo državljanstva, je predlagan uradni jezik države državljanstva.

Države lahko Komisijo uradno obvestijo tudi, če se odločijo sprejeti prevode v enega ali več uradnih jezikov EU, islandščino ali norveščino.

Zaprošena država in država državljanstva bi morali vsaka kriti svoje stroške (večinoma stroške prevoda).

4.3.   Ureditev varstva podatkov

Uporablja se Direktiva (EU) 2016/680 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov (70).

---

(1)  Evropska konvencija o izročitvi (CETS št. 24) in Dodatni protokol k tej konvenciji (CETS št. 086), Drugi dodatni protokol (CETS št. 098), Tretji dodatni protokol (CETS št. 209) in Četrti dodatni protokol k Evropski konvenciji o izročitvi (CETS št. 212).

(2)  Obveznost izročitve ali pregona.

(3)  Npr. Sporazum o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom na drugi strani (UL L 149, 30.4.2021, str. 10) v členu 603 določa izrecno obveznost glede načela aut dedere aut judicare.

(4)  Sodba Sodišča z dne 6. septembra 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630.

(5)  Člen 21(1) PDEU določa: „Vsak državljan Unije ima pravico prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic ob upoštevanju omejitev in pogojev, določenih s Pogodbama in ukrepi, ki so bili sprejeti za njuno uveljavitev.“

(6)  Na podlagi prepovedi diskriminacije glede na državljanstvo, določene v členu 18 PDEU, ki določa: „Kjer se uporabljata Pogodbi in brez poseganja v njune posebne določbe, je prepovedana vsakršna diskriminacija glede na državljanstvo.“

(7)  Sodba z dne 10. aprila 2018, Pisciotti, C-191/16, ECLI:EU:C:2018:222; sodba z dne 13. novembra 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898; sodba z dne 2. aprila 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262, in sodba z dne 17. decembra 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin, C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032.

(8)  Sodba z dne 2. aprila 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262.

(9)  Delovni dokument Sveta Evropske unije, neformalna videokonferenca ministrov za pravosodje, 4. junij 2020: priprava – izročitev državljanov EU tretjim državam – dokument za razpravo predsedstva, dokument WK 5231/2020 INIT.

(10)  Skupno poročilo Eurojusta in Evropske pravosodne mreže o izročitvi državljanov EU tretjim državam: https://www.eurojust.europa.eu/joint-report-eurojust-and-ejn-extradition-eu-citizens-third-countries

(11)  UL C 419, 4.12.2020, str. 23.

(12)  Sklep Sodišča z dne 6. septembra 2017, Schotthöfer & Steiner/Adelsmayr, C-473/15, ECLI:EU:C:2017:633, sodba Sodišča z dne 10. aprila 2018, Pisciotti, C-191/16, ECLI:EU:C:2018:222; sodba Sodišča z dne 13. novembra 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898; sodba Sodišča z dne 2. aprila 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262, in sodba Sodišča z dne 17. decembra 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin, C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032.

(13)  Sodba Sodišča z dne 6. septembra 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630.

(14)  Sodba z dne 13. novembra 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898.

(15)  Zadeva C-237/21, Generalstaatsanwaltschaft München.

(16)  Sodba Sodišča z dne 6. septembra 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630.

(17)  UL C 202, 7.6.2016, str. 389.

(18)  Člen 19(2) Listine določa: „Nihče se ne sme odstraniti, izgnati ali izročiti državi, v kateri obstaja zanj resna nevarnost, da bo podvržen smrtni kazni, mučenju ali drugemu nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju.“

(19)  Sklep Sodišča z dne 6. septembra 2017, Schotthöfer & Steiner/Adelsmayr, C-473/15, ECLI:EU:C:2017:633.

(20)  Člen 47 Listine določa: „Vsakdo, ki so mu kršene pravice in svoboščine, zagotovljene s pravom Unije, ima pravico do učinkovitega pravnega sredstva pred sodiščem v skladu s pogoji, določenimi v tem členu.

Vsakdo ima pravico, da o njegovi zadevi pravično, javno in v razumnem roku odloča neodvisno, nepristransko in z zakonom predhodno ustanovljeno sodišče. Vsakdo ima možnost svetovanja, obrambe in zastopanja.

Osebam, ki nimajo zadostnih sredstev, se odobri pravna pomoč, kolikor je ta potrebna za učinkovito zagotovitev dostopa do sodnega varstva.“

(21)  Sodba Sodišča z dne 10. aprila 2018, Pisciotti, C-191/16, ECLI:EU:C:2018:222.

(22)  Sporazum o izročitvi med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike (UL L 181, 19.7.2003, str. 27).

(23)  Sodba Sodišča z dne 2. aprila 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262.

(24)  UL L 292, 21.10.2006, str. 2.

(25)  Sodba Sodišča z dne 17. decembra 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (Izročitev Ukrajini), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032.

(26)  Sodba Sodišča z dne 12. maja 2021, WS, C-505/19, ECLI:EU:C:2021:376.

(27)  Konvencija o izvajanju schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 med vladami držav Gospodarske unije Beneluks, Zvezne republike Nemčije in Francoske republike o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah (UL L 239, 22.9.2000, str. 19).

(28)  Člen 54 Schengenske konvencije določa: „Oseba, proti kateri je bil sodni postopek v eni pogodbenici pravnomočno končan, se za ista dejanja ne sme preganjati v drugi pogodbenici, pod pogojem, da je bila izrečena kazen tudi izvršena, da je v postopku izvrševanja ali je po zakonodaji pogodbenice, ki jo je izrekla, ni več mogoče izvršiti.“

(29)  Člen 50 Listine določa: „Nihče ne sme biti ponovno v kazenskem postopku ali kaznovan zaradi kaznivega dejanja, za katero je bil v Uniji v skladu z zakonom s pravnomočno sodbo že oproščen ali obsojen.“

(30)  Sodba Sodišča z dne 12. maja 2021, WS, C-505/19, ECLI:EU:C:2021:376, točka 84.

(31)  Sodba Sodišča z dne 13. novembra 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898.

(32)  Ker je bila zahtevana oseba že obsojena v tretji državi.

(33)  Konvencija o transferju obsojenih oseb (CETS št. 112).

(34)  Evropska konvencija o izročitvi (CETS št. 24)

(35)  Za primerjavo, Finska je v skladu s členom 6 Evropske konvencije izročitvi podala naslednjo izjavo: „Za namene te konvencije izraz ‚državljani‘ pomeni državljane Finske, Danske, Islandije, Norveške in Švedske, pa tudi tujce s stalnim prebivališčem v teh državah.“

(36)  UL L 181, 19.7.2003, str. 27.

(37)  UL L 149, 30.4.2021, str. 10.

(38)  Člen 614(1) in (3) sporazuma o trgovini in sodelovanju določa: „1. Če dve ali več držav izda evropski nalog za prijetje ali nalog za prijetje za isto osebo, odločitev o tem, katerega od teh nalogov za prijetje je treba izvršiti, sprejme izvršitveni pravosodni organ ob ustreznem upoštevanju vseh okoliščin, predvsem sorazmerne teže in kraja kaznivih dejanj, datumov nalogov za prijetje ali evropskih nalogov za prijetje, dejstva, ali sta bila izdana zaradi izvedbe kazenskega pregona ali izvršitve zaporne kazni ali ukrepa odvzema prostosti ter pravnih obveznosti držav članic, ki izhajajo iz prava Unije, posebej glede načel svobode gibanja in nediskriminacije na podlagi državljanstva. 3. V primeru navzkrižja med nalogom za prijetje in prošnjo za izročitev, ki jo predloži tretja država, odločitev o tem, ali ima prednost nalog za prijetje ali prošnja za izročitev, sprejme pristojni organ izvršitvene države, pri čemer ustrezno upošteva vse okoliščine, posebej tiste iz odstavka 1 in tiste iz konvencije, ki se uporablja.“

(39)  Sodba Sodišča z dne 13. novembra 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898, točka 29, in sodba Sodišča z dne 17. decembra 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (Izročitev Ukrajini), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032, točka 32.

(40)  Sodba Sodišča z dne 17. decembra 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (Izročitev Ukrajini), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032, točka 31.

(41)  Sodba Sodišča z dne 2. aprila 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262.

(42)  Člen 4 Sporazuma EGP določa: „V okviru uporabe tega sporazuma in ne da bi to vplivalo na njegove posebne določbe, je prepovedana vsakršna diskriminacija glede na državljanstvo.“

(43)  Člen 36(1) Sporazuma EGP določa: „V okviru določb tega sporazuma ni omejitev svobode opravljanja storitev na ozemlju pogodbenic za državljane držav članic ES in držav Efte, ki imajo sedež v eni od držav članic ES ali držav Efte, vendar ne v državi osebe, ki so ji storitve namenjene.“

(44)  Sodba Sodišča z dne 2. aprila 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU (ECLI:EU:C:2020:262, točke 52).

(45)  Sodba Sodišča z dne 10. aprila 2018, Pisciotti, C-191/16, ECLI:EU:C:2018:222, točka 34.

(46)  Sodba Sodišča z dne 2. aprila 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262, točka 54.

(47)  Sodba Sodišča z dne 6. septembra 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630, točka 41.

(48)  Sodba Sodišča z dne 17. decembra 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (Izročitev Ukrajini), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032, točki 49 in 50.

(49)  Seznam nacionalnih informacijskih točk, ki so jih imenovale države članice EU 27, Norveška in Islandija, je objavljen na spletnem mestu EJN, glej točko 4.1.

(50)  Sodba Sodišča z dne 17. decembra 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (Izročitev Ukrajini), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032, točka 48.

(51)  Prav tam.

(52)  Prav tam, točka 49.

(53)  Prav tam, točka 51.

(54)  Prav tam, točka 48.

(55)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2014/41/EU z dne 3. aprila 2014 o evropskem preiskovalnem nalogu v kazenskih zadevah (UL L 130, 1.5.2014, str. 1).

(56)  Sodba Sodišča z dne 17. decembra 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (Izročitev Ukrajini), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032, točka 55.

(57)  Kot je imenovan v skladu s členom 6(1) okvirnega sklepa o ENP ali v skladu s členom 9(1) Sporazuma med Evropsko unijo ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o postopku predaje med državami članicami Evropske unije ter Islandijo in Norveško.

(58)  Sodba Sodišča z dne 10. aprila 2018, Pisciotti, C-191/16, ECLI:EU:C:2018:222, točka 54.

(59)  Sodba Sodišča z dne 17. decembra 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (Izročitev Ukrajini), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032, točki 53 in 54.

(60)  Sodba Sodišča z dne 13. novembra 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898, točka 46.

(61)  Prav tam, točka 48.

(62)  Zadeva C-237/21, Generalstaatsanwaltschaft München.

(63)  Sodba Sodišča z dne 6. septembra 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630, točki 52 in 53, ter sodba Sodišča z dne 2. aprila 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262, točka 63. Člen 51(1) Listine določa: „1. Določbe te listine se uporabljajo za institucije, organe, urade in agencije Unije ob spoštovanju načela subsidiarnosti, za države članice pa samo, ko izvajajo pravo Unije. Zato spoštujejo pravice, upoštevajo načela in spodbujajo njihovo uporabo v skladu s svojimi pristojnostmi in ob spoštovanju meja pristojnosti Unije, ki so ji dodeljene v Pogodbah.“

(64)  UL L 181, 19.7.2003, str. 27.

(65)  UL L 149, 30.4.2021, str. 10.

(66)  Sodba Sodišča z dne 6. septembra 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630, točka 60, sklep Sodišča z dne 6. septembra 2017, Schotthöfer & Steiner/Adelsmayr, C-473/15, ECLI:EU:C:2017:633, sodba Sodišča z dne 13. novembra 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898, točka 49, sodba Sodišča z dne 2. aprila 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262, točke 63 do 68.

(67)  Sodba Sodišča z dne 6. septembra 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630, točke 57, 58 in 59.

(68)  Glej točko 3.1.1.

(69)  Rdeča mednarodna tiralica ni ne prošnja za izročitev ne mednarodni nalog za prijetje. Je opozorilo organom za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj po vsem svetu, naj izsledijo in začasno primejo osebo do izročitve, predaje ali podobnega pravnega dejanja. Vendar se rdeča mednarodna tiralica nanaša na mednarodni nalog za prijetje ali sodno odločbo, podpira postopek izročitve in vsebuje nacionalne podatke o kaznivih dejanjih (razen če rdečo mednarodno tiralico izda mednarodno sodišče). V skladu s členom 82 Pravil INTERPOLA o obdelavi podatkov (IRPD, III/IRPD/GA/2011 (2019)) „se rdeče mednarodne tiralice razpišejo na zahtevo nacionalnega centralnega urada ali mednarodnega organa, pristojnega za preiskovanje in pregon v kazenskih zadevah, zaradi izsleditve iskane osebe in njenega pridržanja, prijetja ali omejitve gibanja zaradi izročitve, predaje ali podobnega zakonitega ukrepa“.

(70)  Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL L 119, 4.5.2016, str. 89).

---

PRILOGA 1

Ponazoritev korakov, ki jih je treba storiti v zvezi s prošnjami za izročitev zaradi kazenskega pregona – glavni koraki mehanizma Petruhhin

Image 1

---

PRILOGA 2

Pregled izjem glede na državljanstvo (informacije, kot so jih posredovale države)

| AT: | zvezni zakon z dne 4. decembra 1979 o izročitvi in medsebojni pomoči v kazenskih zadevah (zakon o izročitvi in medsebojni pomoči (ARHG)), člen 12 |
| --- | --- |
| BE: | zakon z dne 15. marca 1874 o izročitvah, člena 1 in 2 |
| BG: | ustava, člen 25(4) |
| CY: | ustava, člen 11(f) (izročitev državljana je dovoljena le v skladu z mednarodnim sporazumom, ki zavezuje republiko, če tak sporazum uporablja tudi sopogodbenica, in v povezavi z dejanji, ki so bila storjena po začetku veljavnosti 5. spremembe ustave leta 2006) |
| CZ: | listina o temeljnih pravicah in svoboščinah kot del ustavnega reda Češke republike, člen 14(4); izročitev češkega državljana tretji državi je mogoča, če državljan soglaša z izročitvijo taki državi (člen 91(1)(a) zakona o mednarodnem pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah) |
| DE: | ustava Zvezne republike Nemčije, člen 16(2) |
| EE: | ustava, člen 36 (razen če je izročitev dopustna na podlagi mednarodnega sporazuma) |
| EL: | zakonik o kazenskem postopku, člen 438 |
| ES: | zakon o pasivni izročitvi, 1985, člen 3 (razen če je tako določeno v sporazumu in v skladu z načelom vzajemnosti) |
| FI: | ustava, člen 9(3) (z zakonom se lahko določi, da se lahko finskega državljana zaradi kaznivega dejanja in za namene kazenskega postopka izroči državi, v kateri so zagotovljene njegove človekove pravice in pravno varstvo); zakon o izročitvi (456/1970), člen 2 (v zvezi s sodelovanjem z državami, ki niso države članice EU; finski državljan ne sme biti izročen; enako velja za Združeno kraljestvo) |
| FR: | zakonik o kazenskem postopku, člen 696-4 |
| HR: | ustava, člen 9 (razen če je izročitev dopustna na podlagi sporazuma) |
| HU: | zakon XXXVIII, 1996, o mednarodni pravni pomoči v kazenskih zadevah, člen 13 |
| IC: | zakon št. 13 iz leta 1984 o izročitvi storilcev kaznivih dejanj in drugi pomoči v kazenskih postopkih (se ne uporablja za prošnje Danske, Finske, Norveške in Švedske) |
| IE: | V skladu z irskim zakonom o izročitvi iz leta 1965 lahko Irska izroči svoje državljane, če obstaja sporazum o izročitvi s tretjo državo in če lahko taka tretja država izroči svoje državljane Irski. |
| IT: | ustava, člen 26(1) (razen če je izročitev dopustna na podlagi sporazuma) |
| LT: | ustava, člen 13 (razen če je izročitev dopustna na podlagi sporazuma) |
| LU: | spremenjeni zakon z dne 20. junija 2001, člen 7 |
| LV: | ustava, člen 98 (razen če je izročitev dopustna na podlagi sporazuma) |
| MT: | ustava, člen 43 (razen če je izročitev dopustna na podlagi sporazuma) |
| NL: | Uitleveringswet, člen 4 (izročitev je dopustna zaradi pregona, kadar so dana zagotovila) |
| NO: | zakon št. 39 z dne 13. junija 1975 o izročitvi storilcev kaznivih dejanj (se ne uporablja za prošnje držav v Evropski uniji in Islandije) |
| PL: | ustava, člen 55 |
| PT: | ustava, člen 33(1) (razen če je izročitev dopustna na podlagi sporazuma ali zagotovil in le zaradi kazenskega pregona) |
| RO: | ustava, člen 19(2) (razen če je izročitev dopustna na podlagi mednarodnih sporazumov, katerih pogodbenica je Romunija, v skladu z zakonodajo in na vzajemni podlagi) |
| SE: | zakon (1957:668) o izročitvi, člen 2 |
| SI: | ustava, člen 47 |
| SK: | zakonik o kazenskem postopku, člen 501 (razen kadar obveznost izročitve določa zakon, mednarodni sporazum ali odločba mednarodne organizacije, ki zavezuje Slovaško republiko) |
| | Država, ki izrecno ne določa izjeme glede na državljanstvo: |
| DK: | danski zakon o izročitvi, člen 18 (vendar določa strožja pravila za izročitev lastnih državljanov kot za druge državljane) |

AT:

zvezni zakon z dne 4. decembra 1979 o izročitvi in medsebojni pomoči v kazenskih zadevah (zakon o izročitvi in medsebojni pomoči (ARHG)), člen 12

BE:

zakon z dne 15. marca 1874 o izročitvah, člena 1 in 2

BG:

ustava, člen 25(4)

CY:

ustava, člen 11(f) (izročitev državljana je dovoljena le v skladu z mednarodnim sporazumom, ki zavezuje republiko, če tak sporazum uporablja tudi sopogodbenica, in v povezavi z dejanji, ki so bila storjena po začetku veljavnosti 5. spremembe ustave leta 2006)

CZ:

listina o temeljnih pravicah in svoboščinah kot del ustavnega reda Češke republike, člen 14(4); izročitev češkega državljana tretji državi je mogoča, če državljan soglaša z izročitvijo taki državi (člen 91(1)(a) zakona o mednarodnem pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah)

DE:

ustava Zvezne republike Nemčije, člen 16(2)

EE:

ustava, člen 36 (razen če je izročitev dopustna na podlagi mednarodnega sporazuma)

EL:

zakonik o kazenskem postopku, člen 438

ES:

zakon o pasivni izročitvi, 1985, člen 3 (razen če je tako določeno v sporazumu in v skladu z načelom vzajemnosti)

FI:

ustava, člen 9(3) (z zakonom se lahko določi, da se lahko finskega državljana zaradi kaznivega dejanja in za namene kazenskega postopka izroči državi, v kateri so zagotovljene njegove človekove pravice in pravno varstvo); zakon o izročitvi (456/1970), člen 2 (v zvezi s sodelovanjem z državami, ki niso države članice EU; finski državljan ne sme biti izročen; enako velja za Združeno kraljestvo)

FR:

zakonik o kazenskem postopku, člen 696-4

HR:

ustava, člen 9 (razen če je izročitev dopustna na podlagi sporazuma)

HU:

zakon XXXVIII, 1996, o mednarodni pravni pomoči v kazenskih zadevah, člen 13

IC:

zakon št. 13 iz leta 1984 o izročitvi storilcev kaznivih dejanj in drugi pomoči v kazenskih postopkih (se ne uporablja za prošnje Danske, Finske, Norveške in Švedske)

IE:

V skladu z irskim zakonom o izročitvi iz leta 1965 lahko Irska izroči svoje državljane, če obstaja sporazum o izročitvi s tretjo državo in če lahko taka tretja država izroči svoje državljane Irski.

IT:

ustava, člen 26(1) (razen če je izročitev dopustna na podlagi sporazuma)

LT:

ustava, člen 13 (razen če je izročitev dopustna na podlagi sporazuma)

LU:

spremenjeni zakon z dne 20. junija 2001, člen 7

LV:

ustava, člen 98 (razen če je izročitev dopustna na podlagi sporazuma)

MT:

ustava, člen 43 (razen če je izročitev dopustna na podlagi sporazuma)

NL:

Uitleveringswet, člen 4 (izročitev je dopustna zaradi pregona, kadar so dana zagotovila)

NO:

zakon št. 39 z dne 13. junija 1975 o izročitvi storilcev kaznivih dejanj (se ne uporablja za prošnje držav v Evropski uniji in Islandije)

PL:

ustava, člen 55

PT:

ustava, člen 33(1) (razen če je izročitev dopustna na podlagi sporazuma ali zagotovil in le zaradi kazenskega pregona)

RO:

ustava, člen 19(2) (razen če je izročitev dopustna na podlagi mednarodnih sporazumov, katerih pogodbenica je Romunija, v skladu z zakonodajo in na vzajemni podlagi)

SE:

zakon (1957:668) o izročitvi, člen 2

SI:

ustava, člen 47

SK:

zakonik o kazenskem postopku, člen 501 (razen kadar obveznost izročitve določa zakon, mednarodni sporazum ali odločba mednarodne organizacije, ki zavezuje Slovaško republiko)

Država, ki izrecno ne določa izjeme glede na državljanstvo:

DK:

danski zakon o izročitvi, člen 18 (vendar določa strožja pravila za izročitev lastnih državljanov kot za druge državljane)

---

PRILOGA 3

Predloga za obvestitev države državljanstva

V vednost pristojnemu organu: ... [država(-e)]

S tem dokumentom vas uradno obveščamo, da je tretja država izdala nalog za prijetje / prošnjo za izročitev zaradi [označi okence]:

| ☐ | kazenskega pregona |
| --- | --- |

☐

kazenskega pregona

| ☐ | izvršitve zaporne kazni ali ukrepa, ki vključuje odvzem prostosti, |
| --- | --- |

☐

izvršitve zaporne kazni ali ukrepa, ki vključuje odvzem prostosti,

za državljana vaše države.

Podatki o identiteti zahtevane osebe

Priimek:

Ime(-na):

Dekliški priimek, če obstaja:

Vzdevki, če obstajajo:

Spol:

Državljanstvo:

Datum rojstva:

Kraj rojstva:

Stalno prebivališče in/ali znani naslov:

Jezik(-i), ki jih zahtevana oseba razume (če je znano):

Prepoznavna znamenja / opis zahtevane osebe:

Podatki o organu tretje države prosilke

Odreditvena tretja država:

(Pravosodni) organ, ki je izdal nalog za prijetje / prošnjo za izročitev:

Ime in priimek njegovega zastopnika:

Delovno mesto (naziv/položaj):

Številka zadeve:

Naslov:

Kontaktni podatki:

Informacije o kaznivih dejanjih, ki jih je zadevna oseba obdolžena

Prošnja za izročitev se nanaša na skupaj ... [število] kaznivih dejanj.

Opis okoliščin, v katerih so bila kazniva dejanja storjena, vključno s časom, krajem in stopnjo vpletenosti zahtevane osebe v kazniva dejanja:

| |
| --- |

Vrsta in pravna kvalifikacija kaznivih dejanj, vključno z zakonsko določbo/predpisom, ki se uporablja:

| |
| --- |

Dodatne informacije, ki jih je posredovala tretja država (po možnosti se dokumenti, ki jih je posredovala tretja država, priložijo temu obrazcu kot priloge):

| |
| --- |

Na podlagi zgornjih informacij pristojne organe države državljanstva pozivamo, naj sprejmejo odločitev o izdaji evropskega naloga za prijetje / naloga za prijetje EU-IC/NO zoper zadevno osebo zaradi njenega kazenskega pregona v zvezi z istim kaznivim dejanjem ali ravnanjem oziroma dejanji ali ravnanji, ki so predmet prošnje za izročitev.

Ta organ meni, da je ... [časovno obdobje] razumen rok, da se obvestilo o odločitvi pošlje do ... [ustrezni datum].

Če po izteku tega roka zaprošena država ne bo prejela odgovora države državljanstva, bo začela postopek izročitve:

Navedite vse ustrezne informacije v zvezi s prošnjo za izročitev zaradi izvršitve zaporne kazni ali ukrepa, ki vključuje odvzem prostosti:

| |
| --- |

Navedite in utemeljite, ali morda obstaja utemeljen sum, da je prošnja za izročitev politično motivirana:

| |
| --- |

Kontaktni podatki pristojnega organa, ki posreduje informacije o prošnji za izročitev

Država:

Pristojni organ:

Kontaktna oseba:

Delovno mesto:

Številka zadeve:

Kontaktni podatki (elektronski naslov / telefonske številke):

Datum in podpis

---

PRILOGA 4

Predloga za posredovanje dodatnih informacij državi državljanstva

V vednost pristojnemu organu: ...

Na podlagi uradnega obvestila, poslanega ... [datum] in v skladu z obveznostjo začeti postopek posvetovanja, kot je določen v sodbi Petruhhin (1) Sodišča Evropske unije, vam posredujemo dodatne informacije, ki so lahko koristne v zvezi z izdajo evropskega naloga za prijetje / naloga za prijetje EU-IC/NO.

Podatki o identiteti zahtevane osebe

Priimek:

Ime(-na):

Dekliški priimek, če obstaja:

Vzdevki, če obstajajo:

Spol:

Državljanstvo:

Datum rojstva:

Kraj rojstva:

Stalno prebivališče in/ali znani naslov:

Jezik(-i), ki jih zahtevana oseba razume (če je znano):

Prepoznavna znamenja / opis zahtevane osebe:

Podatki o organu tretje države prosilke

Odreditvena tretja država:

(Pravosodni) organ, ki je izdal nalog za prijetje / prošnjo za izročitev:

Ime in priimek njegovega zastopnika:

Delovno mesto (naziv/položaj):

Številka zadeve:

Naslov:

Kontaktni podatki:

Dodatne pomembne informacije:

| |
| --- |

Kontaktni podatki države, ki posreduje informacije o prošnji za izročitev

Država:

Pristojni organ:

Kontaktna oseba:

Delovno mesto:

Številka zadeve:

Kontaktni podatki (elektronski naslov / telefonske številke):

Osrednji organ:

Datum in podpis

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 6. septembra 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630.

---

PRILOGA 5

Predloga prošnje za podaljšanje roka, v katerem je mogoče zaprošeni organ obvestiti v skladu z mehanizmom Petruhhin

Na podlagi uradnega obvestila, ki smo ga od ... prejeli dne ... [datum], v zvezi s prošnjo za izročitev državljana naše države ... [ime in priimek zadevne osebe] zaradi kazenskega pregona, ki jo je izdala ... [tretja država], prosimo za podaljšanje roka, ki ga je zaprošena država določila za obvestitev o odločitvi o izdaji evropskega naloga za prijetje / naloga za prijetje EU-IC/NO na podlagi mehanizma Petruhhin.

Natančneje, prosimo za podaljšanje roka za ... [časovno obdobje/dni], tako da bomo zaprošeno državo o navedeni odločitvi obvestili do ... [date].

Navedite dodatne informacije glede potrebe po podaljšanju:

| |
| --- |

Pomembni kontaktni podatki

Država:

Pristojni organ:

Kontaktna oseba:

Delovno mesto:

Številka zadeve:

Kontaktni podatki (elektronski naslov / telefonske številke):

Datum in podpis

---

PRILOGA 6

Predloga odgovora na prošnjo za podaljšanje roka

Na podlagi prošnje vaše države za podaljšanje roka za prejem obvestila o odločitvi o izdaji evropskega naloga za prijetje / naloga za prijetje EU-IC/NO v skladu z mehanizmom Petruhhin ter v zvezi z uradnim obvestilom, ki smo vam ga poslali ... [datum], o prošnji za izročitev zaradi kazenskega pregona zoper ... [ime in priimek zadevne osebe], ki jo je izdala ... [tretja država],

zaprošena država [označi okence]:

| ☐ (a) | soglaša s podaljšanjem roka, kot ga predlaga država državljanstva; |
| --- | --- |

☐ (a)

soglaša s podaljšanjem roka, kot ga predlaga država državljanstva;

| ☐ (b) | soglaša s podaljšanjem roka za ... [časovno obdobje/dni]: informacije se posredujejo do ... [datum]; |
| --- | --- |

☐ (b)

soglaša s podaljšanjem roka za ... [časovno obdobje/dni]: informacije se posredujejo do ... [datum];

| ☐ (c) | ne more podaljšati roka, kot ga navaja država državljanstva. |
| --- | --- |

☐ (c)

ne more podaljšati roka, kot ga navaja država državljanstva.

Če je odgovor (c), pojasnite razloge za zavrnitev podaljšanja.

| |
| --- |

Pomembni kontaktni podatki

Država:

Pristojni organ:

Kontaktna oseba:

Delovno mesto:

Številka zadeve:

Kontaktni podatki (elektronski naslov / telefonske številke):

Datum in podpis

---

PRILOGA 7

Predloga odgovora države državljanstva zaprošeni državi

Na podlagi uradnega obvestila, ki smo ga dne ... [datum] prejeli od ...v zvezi s prošnjo za izročitev zaradi kazenskega pregona, ki jo je ... [tretja država] izdala zoper državljana te države, in v zvezi z informacijami iz obvestila, vas obveščamo, da [označi okence]:

| ☐ (a) | smo izdali evropski nalog za prijetje / nalog za prijetje EU-IC/NO zoper zadevno osebo v zvezi z istim kaznivim dejanjem ali ravnanjem oziroma dejanji ali ravnanji, kot so navedeni v prošnji za izročitev; |
| --- | --- |

☐ (a)

smo izdali evropski nalog za prijetje / nalog za prijetje EU-IC/NO zoper zadevno osebo v zvezi z istim kaznivim dejanjem ali ravnanjem oziroma dejanji ali ravnanji, kot so navedeni v prošnji za izročitev;

| ☐ (b) | ne bomo izdali evropskega naloga za prijetje / naloga za prijetje EU-IC/NO zoper zadevno osebo; |
| --- | --- |

☐ (b)

ne bomo izdali evropskega naloga za prijetje / naloga za prijetje EU-IC/NO zoper zadevno osebo;

| ☐ (c) | posredujemo več informacij, saj je prošnja za izročitev neutemeljena/neustrezna/politično motivirana: |
| --- | --- |

☐ (c)

posredujemo več informacij, saj je prošnja za izročitev neutemeljena/neustrezna/politično motivirana:

Podatki o zadevni osebi

Priimek:

Ime(-na):

Dekliški priimek, če obstaja:

Vzdevki, če obstajajo:

Spol:

Državljanstvo:

Datum rojstva:

Kraj rojstva:

Stalno prebivališče in/ali znani naslov:

Podatki o pristojnem organu

Odreditvena država:

Pristojni organ:

Ime in priimek njegovega zastopnika:

Delovno mesto (naziv/položaj):

Številka zadeve:

Naslov:

Kontaktni podatki:

Pristojni odreditveni pravosodni organ, če je ustrezno

Ime in priimek njegovega zastopnika:

Delovno mesto (naziv/položaj):

Številka zadeve:

Naslov:

Kontaktni podatki:

Uradna odločba o izdaji evropskega naloga za prijetje / naloga za prijetje EU-IC/NO (priložena kot priloga, če je bila že izdana):

| |
| --- |

Dodatne informacije:

| |
| --- |

Pomembni kontaktni podatki

Država:

Pristojni organ:

Kontaktna oseba:

Delovno mesto:

Številka zadeve:

Kontaktni podatki (elektronski naslov / telefonske številke):

Datum in podpis

---

PRILOGA 8

Predloga uradnega obvestila ali prošnje za informacije o neutemeljenih, neustreznih, zlasti politično motiviranih, prošnjah za izročitev in/ali prošnjah, ki vzbujajo pomisleke glede skladnosti z Listino/EKČP

V vednost [označi okence]:

| ☐ | imenovani informacijski točki ... država(-e)]; |
| --- | --- |

☐

imenovani informacijski točki ... država(-e)];

| ☐ | vsem 29 informacijskim točkam; |
| --- | --- |

☐

vsem 29 informacijskim točkam;

| ☐ | Eurojustu; |
| --- | --- |

☐

Eurojustu;

| ☐ | Europolu; |
| --- | --- |

☐

Europolu;

| ☐ | Interpolu. |
| --- | --- |

☐

Interpolu.

Ta dokument je namenjen prošnji za informacije ali uradnemu obvestilu o obstoju prošnje za izročitev tretji državi, ki se šteje za neutemeljeno ali neustrezno, zlasti politično motivirano.

Podatki o identiteti zahtevane osebe

Priimek:

Ime(-na):

Dekliški priimek, če obstaja:

Vzdevki, če obstajajo:

Spol:

Državljanstvo:

Datum rojstva:

Kraj rojstva:

Stalno prebivališče in/ali znani naslov:

Jezik(-i), ki jih zahtevana oseba razume (če je znano):

Prepoznavna znamenja / opis zahtevane osebe:

Podatki o organu tretje države prosilke in prošnji za izročitev

1.   Odreditvena tretja država:

(Pravosodni) organ, ki je izdal nalog za prijetje / prošnjo za izročitev:

Ime in priimek njegovega zastopnika:

Delovno mesto (naziv/položaj):

Številka zadeve:

Naslov:

Kontaktni podatki:

2.   Prošnja za izročitev [označi okence]:

| ☐ | zaradi kazenskega pregona; |
| --- | --- |

☐

zaradi kazenskega pregona;

| ☐ | zaradi izvršitve kazni ali ukrepa, ki vključuje odvzem prostosti. |
| --- | --- |

☐

zaradi izvršitve kazni ali ukrepa, ki vključuje odvzem prostosti.

Referenčna številka prošnje za izročitev:

3.   Informacije o kaznivih dejanjih, ki jih je zadevna oseba obdolžena:

Prošnja za izročitev se nanaša na skupaj ... [število] kaznivih dejanj.

Opis okoliščin, v katerih so bila kazniva dejanja storjena, vključno s časom, krajem in stopnjo vpletenosti zahtevane osebe v kazniva dejanja:

| |
| --- |

Vrsta in pravna kvalifikacija kaznivih dejanj, vključno z zakonsko določbo/predpisom, ki se uporablja:

| |
| --- |

Razlogi, da se prošnja za izročitev šteje za neutemeljeno ali neustrezno, zlasti politično motivirano, in/ali tako, ki vzbuja pomisleke glede skladnosti z Listino/EKČP:

(navedite):

| |
| --- |

Kontaktni podatki države, ki posreduje informacije o prošnji za izročitev

Država:

Pristojni organ:

Kontaktna oseba:

Delovno mesto:

Številka zadeve:

Kontaktni podatki (elektronski naslov / telefonske številke):

Datum in podpis

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 223/36 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 223/36

---

Menjalni tečaji eura (1)

7. junij 2022

(2022/C 223/02)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0662 |
| JPY | japonski jen | 141,66 |
| DKK | danska krona | 7,4395 |
| GBP | funt šterling | 0,85365 |
| SEK | švedska krona | 10,5039 |
| CHF | švicarski frank | 1,0423 |
| ISK | islandska krona | 138,90 |
| NOK | norveška krona | 10,1843 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,739 |
| HUF | madžarski forint | 389,33 |
| PLN | poljski zlot | 4,5813 |
| RON | romunski leu | 4,9426 |
| TRY | turška lira | 17,8702 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4884 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3437 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,3656 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6582 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4685 |
| KRW | južnokorejski won | 1 340,75 |
| ZAR | južnoafriški rand | 16,4059 |
| CNY | kitajski juan | 7,1146 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5244 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 412,37 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6865 |
| PHP | filipinski peso | 56,421 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 36,768 |
| BRL | brazilski real | 5,1256 |
| MXN | mehiški peso | 20,8435 |
| INR | indijska rupija | 82,8730 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0662

JPY

japonski jen

141,66

DKK

danska krona

7,4395

GBP

funt šterling

0,85365

SEK

švedska krona

10,5039

CHF

švicarski frank

1,0423

ISK

islandska krona

138,90

NOK

norveška krona

10,1843

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,739

HUF

madžarski forint

389,33

PLN

poljski zlot

4,5813

RON

romunski leu

4,9426

TRY

turška lira

17,8702

AUD

avstralski dolar

1,4884

CAD

kanadski dolar

1,3437

HKD

hongkonški dolar

8,3656

NZD

novozelandski dolar

1,6582

SGD

singapurski dolar

1,4685

KRW

južnokorejski won

1 340,75

ZAR

južnoafriški rand

16,4059

CNY

kitajski juan

7,1146

HRK

hrvaška kuna

7,5244

IDR

indonezijska rupija

15 412,37

MYR

malezijski ringit

4,6865

PHP

filipinski peso

56,421

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

36,768

BRL

brazilski real

5,1256

MXN

mehiški peso

20,8435

INR

indijska rupija

82,8730

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 223/37 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 223/37

---

Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protisubvencijskih ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

(2022/C 223/03)

Po objavi obvestila o bližnjem izteku (1) protisubvencijskih ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: zadevna država ali LRK), je Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) prejela zahtevek za pregled v skladu s členom 18 Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti protisubvencijskemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba).

1.   Zahtevek za pregled

Zahtevek je 9. marca 2022 vložilo združenje evropskih jeklarjev EUROFER (v nadaljnjem besedilu: vložnik) v imenu industrije Unije za nekatere vroče valjane ploščate izdelke iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla v smislu člena 10(6) osnovne uredbe.

Odprta različica zahtevka in analiza stopnje podpore zahtevku, ki so jo izrazili proizvajalci Unije, sta na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem. Oddelek 5.6 tega obvestila vsebuje informacije glede dostopa zainteresiranih strani do dokumentacije.

2.   Izdelek, ki se pregleduje

Izdelek, ki se pregleduje, so nekateri ploščato valjani izdelki iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla, v kolobarjih ali ne (vključno z „razrezanimi izdelki“ in „ozkimi trakovi“), vroče valjani, brez nadaljnje obdelave, neplatirani, neprevlečeni in neprekriti (v nadaljnjem besedilu: izdelek, ki se pregleduje).

Ta pregled ne obravnava naslednjih izdelkov:

| (i) | izdelkov iz nerjavnega jekla in zrnato usmerjenih izdelkov iz silicijevega jekla za elektropločevine; |
| --- | --- |

(i)

izdelkov iz nerjavnega jekla in zrnato usmerjenih izdelkov iz silicijevega jekla za elektropločevine;

| (ii) | izdelkov iz orodnega jekla in hitroreznega jekla; |
| --- | --- |

(ii)

izdelkov iz orodnega jekla in hitroreznega jekla;

| (iii) | izdelkov, ki niso v kolobarjih, brez reliefnih vzorcev, debeline več kot 10 mm in širine 600 mm ali več; ter |
| --- | --- |

(iii)

izdelkov, ki niso v kolobarjih, brez reliefnih vzorcev, debeline več kot 10 mm in širine 600 mm ali več; ter

| (iv) | izdelkov, ki niso v kolobarjih, brez reliefnih vzorcev, debeline 4,75 mm ali več, toda največ 10 mm, in širine 2 050 mm ali več. |
| --- | --- |

(iv)

izdelkov, ki niso v kolobarjih, brez reliefnih vzorcev, debeline 4,75 mm ali več, toda največ 10 mm, in širine 2 050 mm ali več.

Izdelek, ki se pregleduje, se trenutno uvršča pod oznake KN 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (oznaka TARIC 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (oznaka TARIC 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (oznaki TARIC 7226191091, 7226191095), 7226 91 91 in 7226 91 99. Te oznake KN in TARIC so zgolj informativne, njihova navedba pa ne vpliva na možnost sprememb teh oznak v prihodnjih fazah postopka.

3.   Obstoječi ukrepi

Trenutno veljavni ukrepi so dokončne protisubvencijske dajatve, uvedene z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/969 (3).

4.   Razlogi za pregled

Zahtevek temelji na izhodišču, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev subvencioniranja in ponovitev škode industriji Unije.

4.1   
  Trditev o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja

Vložnik je predložil zadostne dokaze, da je večina subvencijskih shem, proti katerim so bili v prvotni preiskavi uvedeni izravnalni ukrepi, še vedno v veljavi ter da so proizvajalci izdelka, ki se pregleduje, iz zadevne države deležni ugodnosti številnih subvencij, ki jih vlada Ljudske republike Kitajske dodeljuje na nacionalni ravni in na ravni provinc, in jih bodo najverjetneje deležni še naprej.

Vložnik je opredelil tudi dodatni subvencijski program, tj. programe zamenjave terjatev v lastniške deleže, ki v prvotni preiskavi niso bili preiskani. Zdi se, da se proti tej shemi lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

Vložnik ni natančno količinsko opredelil sedanje ravni subvencioniranja za vse subvencije. Vendar se na podlagi dokazov iz zahtevka zdi, da je stopnja subvencioniranja še vedno visoka.

Domnevne subvencijske prakse med drugim vključujejo (i) neposreden prenos sredstev; (ii) opustitev ali neizterjavo prihodka vlade; (iii) zagotavljanje blaga ali storitev s strani vlade za plačilo, ki je nižje od primernega, ter (iv) plačilo mehanizmu financiranja ali poveritev zasebnemu organu, da izvede eno ali več navedenih praks, oziroma usmerjanje zasebnega organa pri tem. Vložnik je med drugim trdil, da obstajajo na primer preferenčna posojila, nepovratna sredstva in neposredne davčne oprostitve. Trdil je tudi, da je vlada zagotovila zemljišča za plačilo, ki je nižje od primernega, in da se lahko uporablja program zamenjave terjatev v lastniške deleže. Proti nekaterim domnevnim subvencijskim praksam so bili izravnalni ukrepi uvedeni že v okviru prvotne preiskave, medtem ko nekatere druge predstavljajo dodatne ali nove subvencije, ki v prvotni preiskavi niso bile pregledane.

Vložnik trdi, da so opisani ukrepi subvencije, ker vključujejo finančni prispevek vlade zadevne države in pomenijo ugodnosti za proizvajalce izdelka, ki se pregleduje. Te subvencije naj bi bile specifične za podjetje ali industrijo, katere dejavnost se spodbuja in proti kateri se zato lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

V skladu s členom 18(2) osnovne uredbe je Komisija pripravila memorandum o zadostnosti dokazov, ki vsebuje oceno Komisije glede vseh dokazov, ki so ji na voljo in na podlagi katerih Komisija začne to preiskavo. Navedeni memorandum je na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem.

Komisija si pridržuje pravico do preiskave drugih zadevnih subvencijskih praks, ki bi jih odkrila med potekom preiskave.

4.2   
  Trditev o verjetnosti ponovitve škode

Vložnik trdi, da obstaja verjetnost ponovitve škode zaradi uvoza iz zadevne države. V zvezi s tem je vložnik predložil zadostne dokaze, da bi se lahko v primeru izteka ukrepov trenutna raven uvoza izdelka, ki se pregleduje, iz zadevne države v Unijo verjetno povečala zaradi znatnih neizrabljenih zmogljivosti v zadevni državi. Še en razlog za to je privlačnost trga Evropske unije v smislu velikosti in cen, saj so ravni izvoznih cen izdelka, ki se pregleduje, uvoženega iz zadevne države na trge drugih tretjih držav, nelojalno nižale cene industrije Unije.

Vložnik trdi, da je razlog za odpravo škode predvsem obstoj ukrepov in da bi povečanje uvoza po subvencioniranih cenah iz zadevne države verjetno ponovno škodovalo industriji Unije, če bi se veljavnost ukrepov iztekla.

5.   Postopek

Po posvetovanju z odborom, ustanovljenim na podlagi člena 25(1) osnovne uredbe, je bilo ugotovljeno, da obstajajo zadostni dokazi o verjetnosti subvencioniranja in škode, ki upravičujejo začetek pregleda zaradi izteka ukrepov, zato Komisija začenja pregled v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

S pregledom bo ugotovila, ali bi iztek veljavnosti ukrepov lahko privedel do nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja izdelka, ki se pregleduje, s poreklom iz zadevne države in nadaljevanja ali ponovitve škode, povzročene industriji Unije.

Vlada zadevne države je bila povabljena na posvetovanja v skladu s členom 10(7) osnovne uredbe.

Komisija strani opozarja tudi, da je bilo objavljeno Obvestilo (4) o posledicah, ki jih ima izbruh COVID-19 na protidampinške in protisubvencijske preiskave, na katero se je mogoče sklicevati v tem postopku.

Komisija strani nadalje opozarja na ločeno protidampinško preiskavo, ki zajema isti izdelek in poteka vzporedno (5). Proizvajalci izvozniki, industrija Unije in vse zainteresirane strani v navedeni protidampinški preiskavi so pozvani, naj se za to preiskavo registrirajo ločeno in predložijo ustrezne informacije v skladu z načini in časovnim razporedom, določenimi v tem obvestilu, ne glede na morebitne informacije, ki bi bile predložene v okviru protidampinške preiskave. Informacije ali pripombe, predložene v okviru protidampinške preiskave, se ne bodo samodejno upoštevale v tej preiskavi, strani pa bodo vse informacije v zvezi s to preiskavo načeloma morale predložiti posebej v okviru tega postopka.

5.1   
  Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo subvencioniranja bo zajela obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2021 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom). Proučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, bo zajemala obdobje od 1. januarja 2018 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

5.2   
  Pripombe o zahtevku in začetku preiskave

Vse zainteresirane strani, ki želijo podati pripombe o zahtevku (vključno z zadevami, ki se nanašajo na ponovitev škode in vzročno zvezo) ali o kakršnih koli vidikih v zvezi z začetkom preiskave (vključno s stopnjo podpore zahtevku), morajo to storiti v 37 dneh od datuma objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije (6).

Vsak zahtevek za zaslišanje v zvezi z začetkom preiskave je treba vložiti v 15 dneh od datuma objave tega obvestila.

5.3   
  Postopek za ugotavljanje verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja

V pregledu zaradi izteka ukrepov Komisija pregleda izvoz v Unijo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom in, ne glede na izvoz v Unijo, prouči, ali je položaj družb, ki proizvajajo in prodajajo izdelek, ki se pregleduje, v zadevni državi takšen, da bi se v primeru izteka ukrepov izvoz v Unijo po subvencioniranih cenah verjetno nadaljeval ali ponovil.

Zato so vsi proizvajalci (7) izdelka, ki se pregleduje, iz zadevne države, vključno s tistimi, ki niso sodelovali v preiskavi, ki je privedla do veljavnih ukrepov, pozvani k sodelovanju v preiskavi Komisije.

5.3.1   Preiskava proizvajalcev v zadevni državi

Ker lahko ta pregled zaradi izteka ukrepov vključuje veliko število proizvajalcev iz zadevne države in da bi se preiskava končala v predpisanih rokih, lahko Komisija izbere vzorec in tako ustrezno omeji število proizvajalcev, ki jih bo preiskala (postopek se imenuje „vzorčenje“). Vzorčenje bo izvedla v skladu s členom 27 osnovne uredbe.

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, poziva vse proizvajalce ali njihove predstavnike, vključno s tistimi, ki niso sodelovali v preiskavi, ki je privedla do ukrepov, obravnavanih v tem pregledu, naj se ji javijo in v sedmih dneh od datuma objave tega obvestila sporočijo informacije o svojih družbah. Te informacije je treba sporočiti prek platforme TRON.tdi z uporabo povezave:

https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R770_SAMPLING_FORM_FOR_EXPORTING_PRODUCER.

Podatki o dostopu do platforme TRON.tdi so na voljo v oddelkih 5.6 in 5.9.

Komisija se bo za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za izbor vzorca proizvajalcev, obrnila tudi na organe zadevne države, po potrebi pa tudi na vsa znana združenja proizvajalcev v zadevni državi.

Če bo vzorec potreben, bodo proizvajalci izbrani na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje, prodaje ali izvoza, ki ga je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Komisija bo o družbah, izbranih v vzorec, uradno obvestila vse znane proizvajalce, organe zadevne države in združenja proizvajalcev, po potrebi po organih zadevne države.

Ko bo Komisija prejela potrebne informacije za izbor vzorca proizvajalcev, bo zadevne strani obvestila o svoji odločitvi, ali so vključene v vzorec. Vzorčeni proizvajalci bodo morali predložiti izpolnjen vprašalnik v 30 dneh od datuma uradnega obvestila o njihovi vključitvi v vzorec, če ni določeno drugače.

Komisija bo k dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, dodala obvestilo, ki bo odražalo izbiro vzorca. Kakršne koli pripombe o izboru vzorca morajo prispeti v treh dneh od datuma uradnega obvestila o odločitvi glede vzorca.

Izvod vprašalnika za proizvajalce v zadevni državi je na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, in na spletišču GD za trgovino https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2594.

Brez poseganja v morebitno uporabo člena 28 osnovne uredbe se družbe, ki so se strinjale z možno vključitvijo v vzorec, vendar vanj niso bile izbrane, štejejo za sodelujoče.

5.3.2   Preiskava nepovezanih uvoznikov (8) (9)

Nepovezani uvozniki izdelka, ki se pregleduje, iz zadevne države v Unijo, vključno s tistimi, ki niso sodelovali v preiskavi, ki je privedla do veljavnih ukrepov, so pozvani k sodelovanju v tej preiskavi.

Ker lahko postopek vključuje veliko število nepovezanih uvoznikov in da bi se preiskava končala v predpisanih rokih, lahko Komisija izbere vzorec in tako ustrezno omeji število nepovezanih uvoznikov, ki jih bo preiskala (postopek se imenuje „vzorčenje“). Vzorčenje bo izvedla v skladu s členom 27 osnovne uredbe.

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, poziva vse nepovezane uvoznike ali njihove predstavnike, vključno s tistimi, ki niso sodelovali v preiskavi, ki je privedla do ukrepov, obravnavanih v tem pregledu, naj se ji javijo. Komisiji morajo v 7 dneh od datuma objave tega obvestila sporočiti informacije o svojih družbah, ki se zahtevajo v Prilogi k temu obvestilu.

Komisija se lahko za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za izbor vzorca nepovezanih uvoznikov, obrne tudi na vsa znana združenja uvoznikov.

Če je vzorec potreben, so uvozniki lahko izbrani na podlagi največjega reprezentativnega obsega prodaje izdelka, ki se pregleduje, iz zadevne države v Uniji, ki ga je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Komisija bo o družbah, izbranih v vzorec, uradno obvestila vse znane nepovezane uvoznike in združenja uvoznikov.

Komisija bo prav tako k dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, dodala obvestilo ki bo odražalo izbor vzorca. Kakršne koli pripombe o izboru vzorca morajo prispeti v treh dneh od datuma uradnega obvestila o odločitvi glede vzorca.

Komisija bo za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za preiskavo, poslala vprašalnike vzorčenim nepovezanim uvoznikom. Te strani morajo predložiti izpolnjen vprašalnik v 30 dneh od datuma uradnega obvestila o izboru vzorca, če ni določeno drugače.

Izvod vprašalnika za nepovezane uvoznike je na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, in na spletišču GD za trgovino https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2594.

5.4   
  Postopek za ugotavljanje verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode

Da se ugotovi verjetnost nadaljevanja ali ponovitve škode za industrijo Unije, so proizvajalci izdelka, ki se pregleduje, v Uniji pozvani k sodelovanju v preiskavi Komisije.

Preiskava proizvajalcev Unije

Ker pregled zaradi izteka ukrepov vključuje veliko število proizvajalcev Unije in da bi se preiskava končala v predpisanih rokih, se je Komisija odločila, da izbere vzorec in tako ustrezno omeji število proizvajalcev Unije, ki jih bo preiskala (postopek se imenuje „vzorčenje“). Vzorčenje bo izvedla v skladu s členom 27 osnovne uredbe.

Komisija je izbrala začasni vzorec proizvajalcev Unije. Podrobnosti so na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem.

Zainteresirane strani so pozvane, naj predložijo pripombe o začasnem vzorcu. Poleg tega morajo drugi proizvajalci Unije ali njihovi predstavniki, ki menijo, da bi morali biti iz določenega razloga vključeni v vzorec, stopiti v stik s Komisijo v sedmih dneh od datuma objave tega obvestila. Vse pripombe o začasnem vzorcu je treba poslati v sedmih dneh od datuma objave tega obvestila, če ni določeno drugače.

Komisija bo o družbah, izbranih v končni vzorec, uradno obvestila vse znane proizvajalce Unije in/ali združenja proizvajalcev Unije.

Vzorčeni proizvajalci Unije bodo morali predložiti izpolnjen vprašalnik v 30 dneh od datuma uradnega obvestila o njihovi vključitvi v vzorec, če ni določeno drugače.

Izvod vprašalnika za proizvajalce Unije je na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, in na spletišču GD za trgovino https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2594.

5.5   
  Postopek za oceno interesa Unije

Če bo v postopku potrjena verjetnost nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja in nadaljevanja ali ponovitve škode, bo v skladu s členom 31 osnovne uredbe odločeno, ali bi bila ohranitev izravnalnih ukrepov v nasprotju z interesom Unije.

Proizvajalci Unije, uvozniki in njihova reprezentativna združenja, uporabniki in njihova reprezentativna združenja, sindikati in reprezentativne potrošniške organizacije so pozvani, naj Komisiji predložijo informacije glede interesa Unije.

Informacije v zvezi z oceno interesa Unije je treba predložiti v 37 dneh od datuma objave tega obvestila, če ni določeno drugače. Te informacije se lahko predložijo v prosti obliki ali v izpolnjenem vprašalniku, ki ga pripravi Komisija.

Izvod vprašalnika, vključno z vprašalnikom za uporabnike izdelka, ki se pregleduje, je na voljo v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, in na spletišču GD za trgovino https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2594. V vsakem primeru se bodo informacije, predložene v skladu s členom 31 osnovne uredbe, upoštevale samo, če bodo podprte z dejanskimi dokazi, ki so veljavni v času predložitve in potrjujejo veljavnost teh informacij.

5.6   
  Zainteresirane strani

Da bi lahko zainteresirane strani sodelovale v preiskavi, na primer proizvajalci v zadevni državi, proizvajalci Unije, uvozniki in njihova reprezentativna združenja, uporabniki in njihova reprezentativna združenja, sindikati ter reprezentativne potrošniške organizacije, sodelovale v preiskavi, morajo najprej dokazati dejansko povezavo med svojimi dejavnostmi in izdelkom, ki se pregleduje.

Proizvajalci v zadevni državi, proizvajalci Unije, uvozniki in reprezentativna združenja, ki so dali na voljo informacije v skladu s postopki, ki so opisani v oddelkih 5.3.1, 5.3.2 in 5.4, bodo obravnavani kot zainteresirane strani, če obstaja dejanska povezava med njihovimi dejavnostmi in izdelkom, ki se pregleduje.

Druge strani bodo lahko sodelovale pri preiskavi kot zainteresirane strani od trenutka, ko se javijo, in pod pogojem, da obstaja dejanska povezava med njihovimi dejavnostmi in izdelkom, ki se pregleduje. Obravnava v smislu zainteresirane strani ne vpliva na uporabo člena 28 osnovne uredbe.

Dostop do dokumentacije, ki je na vpogled zainteresiranim stranem, je na voljo prek platforme TRON.tdi na spletnem naslovu: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Za dostop upoštevajte navodila na navedeni spletni strani (10).

5.7   
  Druga pisna stališča

Ob upoštevanju določb tega obvestila so vse zainteresirane strani pozvane, da izrazijo svoja stališča ter predložijo informacije in dokaze. Komisija mora te informacije in dokaze prejeti v 37 dneh od datuma objave tega obvestila, če ni določeno drugače.

5.8   
  Možnost zaslišanja s strani preiskovalnih služb Komisije

Vse zainteresirane strani lahko zahtevajo, da jih zaslišijo preiskovalne službe Komisije. Zahtevek za zaslišanje je treba vložiti pisno in navesti razloge zanj ter predložiti povzetek tega, o čemer želi zainteresirana stran razpravljati na zaslišanju. Zaslišanje bo omejeno na vprašanja, ki so jih zainteresirane strani vnaprej pisno določile.

Načeloma se na zaslišanjih ne bodo predložile informacije o dejstvih, ki jih dokumentacija še ne vsebuje. Da bi službe Komisije lahko napredovale pri preiskavi in v interesu dobrega upravljanja se lahko zainteresiranim stranem ne glede na to omogoči predložitev novih informacij o dejstvih po zaslišanju.

5.9   
  Navodila za predložitev pisnih stališč in izpolnjenih vprašalnikov ter korespondenco

Za informacije, ki se predložijo Komisiji za namen preiskav trgovinske zaščite, ni mogoče uveljavljati avtorskih pravic. Preden zainteresirane strani Komisiji predložijo informacije in/ali podatke, za katere veljajo avtorske pravice tretje osebe, morajo imetnika avtorskih pravic zaprositi za posebno dovoljenje, s katerim ta Komisiji izrecno dovoli (a) uporabo informacij in podatkov za namen tega postopka trgovinske zaščite in (b) predložitev informacij in/ali podatkov zainteresiranim stranem v tej preiskavi v obliki, ki jim omogoča, da uveljavljajo svojo pravico do obrambe.

Vsa pisna stališča, vključno z informacijami, ki jih zahteva to obvestilo, izpolnjenimi vprašalniki in korespondenco, ki jih zainteresirane strani predložijo kot zaupne, se označijo s „Sensitive“ (11). Zainteresirane strani, ki bodo predložile informacije v tej preiskavi, so pozvane, naj obrazložijo svoj zahtevek za zaupno obravnavo.

Če zainteresirane strani predložijo informacije z oznako „Sensitive“, jim morajo v skladu s členom 29(2) osnovne uredbe priložiti nezaupni povzetek in ga označiti s „For inspection by interested parties“. Ti povzetki morajo biti dovolj podrobni, da omogočajo primerno razumevanje bistvene vsebine zaupno predloženih informacij. Če zainteresirana stran, ki je predložila zaupne informacije, ne utemelji svojega zahtevka za zaupno obravnavo ali ne priloži nezaupnega povzetka v predpisani obliki in zahtevane kakovosti, lahko Komisija zanemari take informacije, razen če je mogoče na podlagi ustreznega vira zadovoljivo dokazati, da so informacije pravilne.

Zainteresirane strani so pozvane, naj prek platforme TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI) pošljejo vsa stališča in zahtevke, tudi skenirane kopije pooblastil in potrdil. Če zainteresirane strani uporabijo platformo TRON.tdi ali elektronsko pošto, pomeni, da se strinjajo s pravili, ki veljajo za elektronsko pošiljanje, kot so navedena v dokumentu „KORESPONDENCA Z EVROPSKO KOMISIJO V ZADEVAH GLEDE TRGOVINSKE ZAŠČITE“, ki je objavljen na spletišču Generalnega direktorata za trgovino: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Zainteresirane strani morajo v sporočilu navesti svoje ime, naslov, telefonsko številko in veljaven elektronski naslov ter zagotoviti, da gre za uraden in delujoč poslovni elektronski naslov podjetja, ki se pregleduje vsak dan. Komisija bo po prejemu kontaktnih podatkov z zainteresiranimi stranmi komunicirala zgolj prek platforme TRON.tdi ali po elektronski pošti, razen če te izrecno zaprosijo za prejemanje vseh dokumentov Komisije po drugi poti ali če vrsta dokumenta zahteva uporabo priporočene pošte. Zainteresirane strani lahko nadaljnja pravila in informacije v zvezi s korespondenco s Komisijo, vključno z veljavnimi načeli za predložitev stališč prek platforme TRON.tdi in po elektronski pošti, najdejo v zgoraj navedenih navodilih za komuniciranje z zainteresiranimi stranmi.

Naslov Komisije za korespondenco:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

TRON.tdi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi.

E-naslova:

TRADE-R770-HRF-SUBSIDY@ec.europa.eu

TRADE-R770-HRF-INJURY@ec.europa.eu

6.   Časovni okvir preiskave

Preiskava se v skladu s členom 22(1) osnovne uredbe običajno zaključi v 12 mesecih, v nobenem primeru pa ne pozneje kot v 15 mesecih po objavi tega obvestila.

7.   Predložitev informacij

Praviloma lahko zainteresirane strani predložijo informacije le v rokih, določenih v oddelku 5 tega obvestila.

Da bi Komisija lahko zaključila preiskavo v predpisanih rokih, ne bo sprejemala stališč zainteresiranih strani po izteku roka za predložitev pripomb o dokončnem razkritju ali, če je ustrezno, po izteku roka za predložitev pripomb o dodatnem dokončnem razkritju.

8.   Možnost za predložitev pripomb o stališčih drugih strani

Da se zagotovi pravica do obrambe, bi morale imeti zainteresirane strani možnost, da predložijo pripombe o informacijah, ki so jih predložile druge zainteresirane strani. Pri tem lahko zainteresirane strani obravnavajo le vprašanja v zvezi s stališči drugih zainteresiranih strani in ne smejo sprožiti novih vprašanj.

Pripombe o informacijah, ki so jih druge zainteresirane strani predložile v zvezi z razkritjem dokončnih ugotovitev, je treba predložiti v petih dneh po izteku roka za predložitev pripomb o dokončnih ugotovitvah, če ni določeno drugače. Če se izvede dodatno dokončno razkritje, je treba pripombe, ki so jih druge zainteresirane strani predložile v zvezi s tem razkritjem, predložiti v enem dnevu po izteku roka za predložitev pripomb o tem razkritju, če ni določeno drugače.

Navedeni časovni okvir ne posega v pravico Komisije, da v ustrezno utemeljenih primerih od zainteresiranih strani zahteva dodatne informacije.

9.   Podaljšanje rokov iz tega obvestila

Podaljšanja rokov iz tega obvestila se lahko odobrijo na ustrezno utemeljeno zahtevo zainteresiranih strani.

Kakršno koli podaljšanje rokov iz tega obvestila se lahko zahteva le v izjemnih okoliščinah in se odobri le, če je ustrezno utemeljeno. Kakršno koli podaljšanje roka za izpolnitev vprašalnikov bo v vsakem primeru običajno omejeno na tri dni in praviloma ne bo presegalo sedmih dni. V zvezi z roki za predložitev drugih informacij iz obvestila o začetku je podaljšanje omejeno na tri dni, razen če so dokazane izjemne okoliščine.

10.   Nesodelovanje

Če katera koli zainteresirana stran zavrne dostop do potrebnih informacij, jih ne predloži v predpisanih rokih ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 28 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo ugotovitve, in sicer pozitivne ali negativne.

Če se ugotovi, da je katera koli zainteresirana stran predložila napačne ali zavajajoče informacije, se te morda ne bodo upoštevale, uporabijo pa se lahko razpoložljiva dejstva.

Če zainteresirana stran ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in zato ugotovitve temeljijo na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 28 osnovne uredbe, je lahko izid za to stran manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.

Če se odgovor ne predloži v računalniški obliki, se to ne šteje za nesodelovanje, če zainteresirana stran dokaže, da bi ji predložitev odgovora v zahtevani obliki povzročila nerazumno dodatno obremenitev ali nerazumne dodatne stroške. Zainteresirana stran mora o tem takoj obvestiti Komisijo.

11.   Pooblaščenec za zaslišanje

Zainteresirane strani lahko zahtevajo posredovanje pooblaščenca za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Pooblaščenec za zaslišanje obravnava zahtevke za dostop do dokumentacije, nestrinjanja z zaupnostjo podatkov, zahtevke za podaljšanje rokov in vse druge zahtevke v zvezi s pravico do obrambe zainteresiranih strani ter zahtevke tretjih oseb, ki se lahko vložijo med postopkom.

Pooblaščenec za zaslišanje lahko organizira zaslišanje ter nastopi kot posrednik med zainteresiranimi stranmi in službami Komisije, da se v celoti upoštevajo pravice zainteresiranih strani do obrambe. Zahtevek za zaslišanje pri pooblaščencu za zaslišanje je treba vložiti pisno in navesti razloge zanj. Pooblaščenec za zaslišanje preuči razloge za zahtevek. Tako zaslišanje bi se moralo izvesti le, če vprašanja še niso bila pravočasno urejena s službami Komisije.

Vsak zahtevek je treba predložiti pravočasno in hitro, da se ne ogrozi pravilno vodenje postopka. V ta namen bi morale zainteresirane strani zaprositi za posredovanje pooblaščenca za zaslišanje v najkrajšem možnem času po nastanku dogodka, ki upravičuje tako posredovanje. Kadar so zahtevki za zaslišanja predloženi po ustreznih rokih, pooblaščenec za zaslišanje preuči tudi razloge za pozno prispele zahtevke, vrsto vprašanj in vpliv, ki ga imajo ta vprašanja na pravico do obrambe, in sicer ob ustreznem upoštevanju interesov dobrega upravljanja in pravočasnega zaključka preiskave.

Dodatne informacije in kontaktni podatki so zainteresiranim stranem na voljo na spletnih straneh pooblaščenca za zaslišanje na spletišču GD za trgovino: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

12.   Možnost zahtevka za pregled v skladu s členom 19 osnovne uredbe

Ker se je ta pregled zaradi izteka ukrepov začel v skladu z določbami člena 18 osnovne uredbe, njegove ugotovitve ne bodo povzročile spremembe obstoječih ukrepov, ampak njihovo razveljavitev ali ohranitev v skladu s členom 22(3) osnovne uredbe.

Če katera od zainteresiranih strani meni, da je potreben pregled ukrepov, ki bi omogočil njihovo spremembo, lahko zahteva pregled v skladu s členom 19 osnovne uredbe.

Strani, ki želijo zahtevati takšen pregled, ki bi se izvedel neodvisno od pregleda zaradi izteka ukrepa iz tega obvestila, lahko stopijo v stik s Komisijo na zgoraj navedenem naslovu.

13.   Obdelava osebnih podatkov

Vsi osebni podatki, zbrani v tej preiskavi, bodo obdelani v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (12).

Obvestilo o varstvu podatkov, ki vse posameznike obvešča o obdelavi osebnih podatkov v okviru dejavnosti Komisije na področju trgovinske zaščite, je na voljo na spletišču GD za trgovino: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/.

---

(1)  UL C 372, 16.9.2021, str. 10.

(2)  UL L 176, 30.6.2016, str. 55.

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/969 o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev na uvoz nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 146, 9.6.2017, str. 17).

(4)  Obvestilo o posledicah, ki jih ima izbruh COVID-19 na protidampinške in protisubvencijske preiskave (UL C 86, 16.3.2020, str. 6).

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/PDF/?uri=CELEX:52022XC0405%2801%29&from=EN

(6)  Vsi sklici na objavo tega obvestila so sklici na objavo tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, če ni določeno drugače.

(7)  Proizvajalec je družba v zadevni državi, ki proizvaja izdelek, ki se pregleduje, vključno s katero koli od njenih povezanih družb, vključenih v proizvodnjo, domačo prodajo ali izvoz izdelka, ki se pregleduje.

(8)  Vzorčeni so lahko samo uvozniki, ki niso povezani s proizvajalci izvozniki. Uvozniki, ki so povezani s proizvajalci izvozniki, morajo izpolniti Prilogo k vprašalniku za te proizvajalce izvoznike. V skladu s členom 127 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije se osebi štejeta za povezani samo, če: (a) je ena od njiju član vodstva ali uprave podjetja druge; (b) pravno nastopata kot družbenika; (c) sta delodajalec in delojemalec; (d) tretja oseba neposredno ali posredno poseduje, nadzoruje ali ima v lasti 5 % ali več deležev z glasovalno pravico ali delnic obeh oseb; (e) ena od njiju neposredno ali posredno nadzira drugo; (f) obe neposredno ali posredno nadzira tretja oseba; (g) skupaj neposredno ali posredno nadzirata tretjo osebo; ali (h) sta člana iste družine (UL L 343, 29.12.2015, str. 558). Osebi se štejeta za člana iste družine, če sta v enem od naslednjih sorodstvenih razmerij: (i) žena in mož, (ii) starš in otrok, (iii) brat in sestra (tudi polbrat in polsestra), (iv) stari starš in vnuk, (v) stric ali teta in nečak ali nečakinja, (vi) tast in tašča ter zet ali snaha, (vii) svak in svakinja. V skladu s členom 5(4) Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije „oseba“ pomeni fizično in pravno osebo ter katero koli združenje oseb, ki ni pravna oseba, vendar mu je v okviru prava Unije ali nacionalnega prava priznana sposobnost opravljanja pravnih dejanj (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

(9)  Podatki, ki jih predložijo nepovezani uvozniki, se lahko poleg ugotavljanja interesa Unije uporabijo tudi za druge vidike te preiskave.

(10)  V primeru tehničnih težav se obrnite na službo za pomoč uporabnikom GD za trgovino po elektronski pošti na trade-service-desk@ec.europa.eu ali po telefonu na +32 22979797.

(11)  Dokument z oznako „Sensitive“ se šteje za zaupen dokument v skladu s členom 29 osnovne uredbe in členom 12 Sporazuma STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih (Sporazum SCM). Poleg tega je dokument zaščiten v skladu s členom 4 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

(12)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

---

PRILOGA

| ☐ | Občutljiva različica („Sensitive“) |
| --- | --- |
| ☐ | Nezaupna različica („For inspection by interested parties“) |
| (označite ustrezno okence) |

☐

Občutljiva različica („Sensitive“)

☐

Nezaupna različica („For inspection by interested parties“)

(označite ustrezno okence)

PREGLED ZARADI IZTEKA PROTISUBVENCIJSKIH UKREPOV, KI SE UPORABLJAJO ZA UVOZ NEKATERIH VROČE VALJANIH PLOŠČATIH IZDELKOV IZ ŽELEZA, NELEGIRANEGA JEKLA ALI DRUGEGA LEGIRANEGA JEKLA S POREKLOM IZ LJUDSKE REPUBLIKE KITAJSKE

INFORMACIJE ZA IZBOR VZORCA NEPOVEZANIH UVOZNIKOV

Ta obrazec je v pomoč nepovezanim uvoznikom pri predložitvi informacij za vzorčenje, ki se zahtevajo v točki 5.3.2 obvestila o začetku.

Različici „Sensitive“ in „For inspection by interested parties“ je treba vrniti Komisiji, kot je navedeno v obvestilu o začetku.

1.   OSNOVNI IN KONTAKTNI PODATKI

Predložite naslednje podatke o svoji družbi:

| Ime družbe | |
| --- | --- |
| Naslov | |
| Kontaktna oseba | |
| Elektronski naslov | |
| Telefon | |

Ime družbe

Naslov

Kontaktna oseba

Elektronski naslov

Telefon

2.   PRIHODKI OD PRODAJE IN OBSEG PRODAJE

Navedite skupne prihodke od prodaje družbe v eurih (EUR), vrednost v eurih (EUR) in količino v tonah za uvoz ter nadaljnjo prodajo na trgu Unije po uvozu iz Ljudske republike Kitajske v obdobju preiskave v zvezi s pregledom za izdelek, ki se pregleduje, kot je opredeljen v obvestilu o začetku.

| | Količina v tonah | Vrednost v eurih (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Skupni prihodki od prodaje družbe v eurih (EUR) | | |
| Uvoz izdelka, ki se pregleduje, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | | |
| Uvoz izdelka, ki se pregleduje (ne glede na poreklo) | | |
| Nadaljnja prodaja izdelka, ki se pregleduje, na trgu Unije po uvozu iz Ljudske republike Kitajske | | |

Količina v tonah

Vrednost v eurih (EUR)

Skupni prihodki od prodaje družbe v eurih (EUR)

Uvoz izdelka, ki se pregleduje, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

Uvoz izdelka, ki se pregleduje (ne glede na poreklo)

Nadaljnja prodaja izdelka, ki se pregleduje, na trgu Unije po uvozu iz Ljudske republike Kitajske

3.   DEJAVNOSTI VAŠE DRUŽBE IN POVEZANIH DRUŽB (1)

Natančno opišite dejavnosti družbe in vseh povezanih družb (navedite njihova imena in opredelite povezavo s svojo družbo), ki so vključene v proizvodnjo in/ali prodajo (izvoz in/ali domačo prodajo) izdelka, ki se pregleduje. Take dejavnosti lahko med drugim vključujejo nakup izdelka, ki se pregleduje, njegovo proizvodnjo po pogodbi s podizvajalci, njegovo predelavo, trgovanje itd.

| Ime in sedež družbe | Dejavnosti | Povezava |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Ime in sedež družbe

Dejavnosti

Povezava

4.   DRUGE INFORMACIJE

| | Navedite kakršne koli druge pomembne informacije, ki bi po mnenju družbe Komisiji pomagale pri izbiri vzorca. |
| --- | --- |

Navedite kakršne koli druge pomembne informacije, ki bi po mnenju družbe Komisiji pomagale pri izbiri vzorca.

5.   POTRDITEV

S predložitvijo zgoraj navedenih informacij se družba strinja z možno vključitvijo v vzorec. Če je družba izbrana v vzorec, izpolni vprašalnik in se strinja z obiskom v svojih prostorih zaradi preverjanja odgovorov. Če družba navede, da se ne strinja z možno vključitvijo v vzorec, se šteje, da ni sodelovala v preiskavi. Ugotovitve Komisije v zvezi z nesodelujočimi uvozniki temeljijo na razpoložljivih dejstvih in izid za to družbo je lahko manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.

Podpis pooblaščenega uradnika:

Ime in naziv pooblaščenega uradnika:

Datum:

---

(1)  V skladu s členom 127 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije se osebi štejeta za povezani samo, če: (a) ena od njiju je član vodstva ali uprave podjetja drugega in obratno; (b) pravno nastopata kot družbenika; (c) sta delodajalec in delojemalec; (d) tretja oseba neposredno ali posredno poseduje, nadzoruje ali ima v lasti 5 % ali več deležev z glasovalno pravico ali delnic obeh oseb; (e) ena od njiju neposredno ali posredno nadzira drugo; (f) obe neposredno ali posredno nadzira tretja oseba; (g) skupaj neposredno ali posredno nadzirata tretjo osebo; ali (h) sta člana iste družine (UL L 343, 29.12.2015, str. 558). Osebi se štejeta za člane iste družine, če sta v enem od naslednjih sorodstvenih razmerij: (i) žena in mož, (ii) starš in otrok, (iii) brat in sestra (tudi polbrat in polsestra), (iv) stari starš in vnuk, (v) stric ali teta in nečak ali nečakinja, (vi) tast in tašča ter zet ali snaha, (vii) svak in svakinja. V skladu s členom 5(4) Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije „oseba“ pomeni fizično in pravno osebo ter katero koli združenje oseb, ki ni pravna oseba, vendar mu je v okviru prava Unije ali nacionalnega prava priznana sposobnost opravljanja pravnih dejanj (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 223/48 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 223/48

---

Predhodna priglasitev koncentracije

Zadeva: M.10762 – H&F / IRI

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 223/04)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Hellman & Friedman Capital Partners X, L.P. in njegovi vzporedni skladi („H&F“, Združene države), |
| --- | --- |

—

Hellman & Friedman Capital Partners X, L.P. in njegovi vzporedni skladi („H&F“, Združene države),

| — | NPD Group, L.P., portfeljska družba pod nadzorom podjetja Hellman & Friedman („NPD“, Združene države), |
| --- | --- |

—

NPD Group, L.P., portfeljska družba pod nadzorom podjetja Hellman & Friedman („NPD“, Združene države),

| — | Information Resources, Inc. („IRI“, Združene države). |
| --- | --- |

—

Information Resources, Inc. („IRI“, Združene države).

Podjetje H&F pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah posredni izključni nadzor nad podjetjem IRI s sporazumom o združitvi podjetja IRI s podjetjem NPD.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za podjetje H&F: zasebno kapitalsko podjetje, |
| --- | --- |

—

za podjetje H&F: zasebno kapitalsko podjetje,

| — | za podjetje NPD: podjetje za tržne raziskave, |
| --- | --- |

—

za podjetje NPD: podjetje za tržne raziskave,

| — | za podjetje IRI: podjetje za tržne raziskave, ki zagotavlja informacije in analize potrošnikov, kupcev in maloprodajnih trgov ter se osredotoča na pakirano potrošniško blago. |
| --- | --- |

—

za podjetje IRI: podjetje za tržne raziskave, ki zagotavlja informacije in analize potrošnikov, kupcev in maloprodajnih trgov ter se osredotoča na pakirano potrošniško blago.

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10762 – H&F / IRI

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

---

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 223/50 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 223/50

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva: M.10664 – XLCEE / DEROT / BLACK RED WHITE)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 223/05)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | XLCEE-Holding GmbH („XLCEE“, Avstrija), ki pripada skupini XXXLutz Group („XXXLutz“, Avstrija), |
| --- | --- |

—

XLCEE-Holding GmbH („XLCEE“, Avstrija), ki pripada skupini XXXLutz Group („XXXLutz“, Avstrija),

| — | Derot Fund S.Ż R.L. („Derot“, Luksemburg), ki ga obvladuje g. Formela, |
| --- | --- |

—

Derot Fund S.Ż R.L. („Derot“, Luksemburg), ki ga obvladuje g. Formela,

| — | Black RED WHITE S.A. („BRW“, Poljska), ki ga obvladuje podjetje Derot. |
| --- | --- |

—

Black RED WHITE S.A. („BRW“, Poljska), ki ga obvladuje podjetje Derot.

Podjetji XLCEE in Derot pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad celotnim podjetjem BRW.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za podjetje XLCEE: investicijski holding v skupini XXXLutz Group. XXLutz Group je dejavna predvsem na področju upravljanja maloprodaje v fizičnih in spletnih trgovinah pohištva, notranje opreme in gospodinjskih izdelkov v Evropi, |
| --- | --- |

—

za podjetje XLCEE: investicijski holding v skupini XXXLutz Group. XXLutz Group je dejavna predvsem na področju upravljanja maloprodaje v fizičnih in spletnih trgovinah pohištva, notranje opreme in gospodinjskih izdelkov v Evropi,

| — | za podjetje Derot: investicijski holding, ki ga obvladuje g. Formela. Gospod Formela nadzira tudi družbo BRW Trading Company (Belorusija), ki v Belorusiji upravlja štiri prodajalne pohištva, notranje opreme in gospodinjskih izdelkov, |
| --- | --- |

—

za podjetje Derot: investicijski holding, ki ga obvladuje g. Formela. Gospod Formela nadzira tudi družbo BRW Trading Company (Belorusija), ki v Belorusiji upravlja štiri prodajalne pohištva, notranje opreme in gospodinjskih izdelkov,

| — | za podjetje BRW: podjetje za proizvodnjo pohištva in maloprodajo, dejavno na področju proizvodnje pohištva in upravljanja fizičnih prodajaln pohištva, notranje opreme in gospodinjskih izdelkov, predvsem na Poljskem ter v manjšem obsegu na Slovaškem in v Belorusiji. |
| --- | --- |

—

za podjetje BRW: podjetje za proizvodnjo pohištva in maloprodajo, dejavno na področju proizvodnje pohištva in upravljanja fizičnih prodajaln pohištva, notranje opreme in gospodinjskih izdelkov, predvsem na Poljskem ter v manjšem obsegu na Slovaškem in v Belorusiji.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10664 – XLCEE / DEROT / BLACK RED WHITE

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 223/52 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 223/52

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10575 – BOUYGUES / EQUANS)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 223/06)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Bouygues S.A. („Bouygues“, Francija), |
| --- | --- |

—

Bouygues S.A. („Bouygues“, Francija),

| — | Equans S.A.S. („Equans“, Francija). |
| --- | --- |

—

Equans S.A.S. („Equans“, Francija).

Podjetje Bouygues pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnim podjetjem Equans.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | Bouygues je holding diverzificirane industrijske skupine, dejavne na področju gradbeništva, gradnje in vzdrževanja prometne infrastrukture, razvoja nepremičnin, medijev in telekomunikacij. Podjetje Bouygues zagotavlja tudi storitve elektrotehnike prek podjetja Colas Rail, hčerinske družbe v 100-odstotni lasti podjetja Colas. Podjetje Colas Rail zagotavlja elektrotehnične storitve za železniško infrastrukturo, vključno z elektrifikacijo železnic (namestitev in vzdrževanje voznih vodov) in železniško signalizacijo, |
| --- | --- |

—

Bouygues je holding diverzificirane industrijske skupine, dejavne na področju gradbeništva, gradnje in vzdrževanja prometne infrastrukture, razvoja nepremičnin, medijev in telekomunikacij. Podjetje Bouygues zagotavlja tudi storitve elektrotehnike prek podjetja Colas Rail, hčerinske družbe v 100-odstotni lasti podjetja Colas. Podjetje Colas Rail zagotavlja elektrotehnične storitve za železniško infrastrukturo, vključno z elektrifikacijo železnic (namestitev in vzdrževanje voznih vodov) in železniško signalizacijo,

| — | Equans je globalno podjetje, dejavno v sektorju večtehničnih storitev. Dejavnosti podjetja Equans se osredotočajo na električno, mehansko in toplotno tehnologijo, prezračevanje in klimatizacijo, rešitve za hlajenje, upravljanje objektov in digitalizacijo ter informacijsko in komunikacijsko tehnologijo. Družba Equans zagotavlja tudi storitve elektrifikacije železnic (namestitev in vzdrževanje voznih vodov) prek Powerlines, Ineo SCLE Ferroviaire in Fabricom. |
| --- | --- |

—

Equans je globalno podjetje, dejavno v sektorju večtehničnih storitev. Dejavnosti podjetja Equans se osredotočajo na električno, mehansko in toplotno tehnologijo, prezračevanje in klimatizacijo, rešitve za hlajenje, upravljanje objektov in digitalizacijo ter informacijsko in komunikacijsko tehnologijo. Družba Equans zagotavlja tudi storitve elektrifikacije železnic (namestitev in vzdrževanje voznih vodov) prek Powerlines, Ineo SCLE Ferroviaire in Fabricom.

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10575 – BOUYGUES / EQUANS

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 223/54 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 223/54

---

Objava spremenjenega enotnega dokumenta po odobritvi manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

(2022/C 223/07)

Evropska komisija je odobrila to manjšo spremembo v skladu s tretjim pododstavkom člena 6(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 (1).

Zahtevek za odobritev te manjše spremembe je na voljo za vpogled v zbirki podatkov Komisije eAmbrosia.

ENOTNI DOKUMENT

„Aceite Campo de Calatrava“

EU št.: PDO-ES-0642-AM01 – 10. januar 2022

ZOP (X) ZGO ( )

1.   Ime

„Aceite Campo de Calatrava“

2.   Država članica

Španija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Skupina 1.5 Olja in masti (maslo, margarina, olje itn.)

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Ekstra deviško oljčno olje se pridobiva iz plodov oljk (Olea europea L.) sorte cornicabra ali picual, in sicer samostojno ali v kombinaciji s sortami arbosana, hojiblanca, arbequina, koroneiki in lecciana kot možnimi sekundarnimi sortami v deležu, ki ne presega 15 %. Olje se pridobiva z mehanskimi ali drugimi fizikalnimi postopki, s katerimi se olje nikakor ne spremeni, ohranijo pa se okus, aroma in lastnosti plodov, iz katerih je iztisnjeno.

Oljke se obirajo neposredno z dreves, ko je indeks zrelosti med 3 in 6.

Najvišje dovoljene vrednosti za ekstra deviška oljčna olja z označbo porekla „Aceite Campo de Calatrava“ so:

najmanjša vsebnost oleinske kisline: 70 %;

kislost: največ 0,5°;

peroksidno število: največ 15 mekv O2/kg;

K232: največ 2;

K270: največ 0,15°;

organoleptična ocena:

mediana napake: Md = 0;

mediana sadežnosti: Mf > 3.

Z organoleptičnega vidika je v oljih zaznati prispevek vsake od vključenih sort, ki zagotavljajo senzorične lastnosti z jasno zaznavno kompleksno in intenzivno sadežnostjo. Iz tega sledi, da mora biti intenzivnost sadežnosti olj „Campo de Calatrava“ najmanj 3 točke. Grenkost in pikantnost sta opazni in uravnoteženi, njuna intenzivnost je med 3 in 6 točkami, od sadežnosti pa se ne razlikuje za več kot 2 točki.

Za ekstra deviška oljčna olja, pridelana v regiji Campo de Calatrava, je značilna tudi zelena sadežnost oljk in drugega svežega sadja, saj morajo olja vsebovati vsaj te pozitivne lastnosti.

Olja „Campo de Calatrava“ vsebujejo 79,64 % oleinskih maščobnih kislin, medtem ko je njihov delež v oljih z drugih območij pridelave od 56,9- do 78,4-odstoten (Uceda, El cultivo del Olivo [Pridelava oljk]). Najmanjša dovoljena vsebnost je 70 %.

3.3.   Surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

—

3.5.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

—

3.6.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

Da bi se v vsaki fazi ohranile značilnosti tega olja in zagotovilo upoštevanje verige kakovosti olj z zaščitenim poreklom, je treba olja polniti na razmejenem geografskem območju. Nadzorni organi lahko tako v celoti obvladujejo proizvodnjo in zagotavljajo, da za končno obdelavo proizvoda poskrbijo izkušeni proizvajalci v regiji. Ti najbolje vedo, kako se ta olja odzivajo na različne postopke polnjenja, kot so trajanje in način dekantiranja, postopki filtriranja in uporaba filtrirnih materialov (platen iz tekstila, vlaken, papirja, celuloze, filtrirne zemlje, perlita in diatomejske zemlje), temperatura pri polnjenju, odziv olja na mraz in skladiščenje. Glavni cilj je ohraniti posebne značilnosti proizvoda. Z ustrezno filtracijo se zagotovi, da je proizvod primerno predstavljen potrošnikom in da pogoji shranjevanja ostanejo optimalni. Filtracija odstrani raztopljene trdne ostanke in vlažnost, ki onemogočajo pravilno uporabo olja za kuhanje in spodbujajo nastanek usedlin, ki povzročajo anaerobno fermentacijo ogljikovih hidratov in beljakovinskih snovi.

Polnilnice morajo imeti sisteme, ki omogočajo polnjenje olj z ZOP ločeno od drugih olj.

Prav tako morajo imeti atestirane sisteme za meritve olja.

Olje se polni v vsebnike iz stekla, PET, prevlečene kovine, tetrabrika ali steklene keramike, ki se uporabljajo za živila.

3.7.   Posebna pravila za označevanje

Na etiketah na embalaži olja je poleg imena podjetja logotip zaščitene označbe porekla z navedbo Zaščitena označba porekla (ali ZOP) „Aceite Campo de Calatrava“.

Vsebniki, v katerih se trži olje z zaščitenim poreklom, so poleg glavne etikete opremljeni s certifikacijsko etiketo, na kateri je navedena zaščitena označba porekla. Certifikacijske etikete morajo biti oštevilčene, izdati in nadzirati pa jih mora nadzorni organ, tako da se prepreči vsakršna ponovna uporaba. Število oštevilčenih etiket, ki jih nadzorni organ razdeli proizvajalcem olja, je omejeno na količino oljčnega olja, ki je certificirano in priglašeno za polnjenje.

Označevanje mora biti v skladu s splošnimi pravili o označevanju.

4.   Kratka opredelitev geografskega območja

Območje pridelave, priprave in polnjenja je na jugu pokrajine Kastilja – Manča, obsega pa osrednje območje province Ciudad Real, tako da sestavlja popolnoma enotno morfološko, geografsko in zgodovinsko enoto. Sestavljajo ga občine Aldea del Rey, Almagro, Argamasilla de Calatrava, Ballesteros de Calatrava, Bolaños de Calatrava, Calzada de Calatrava, Cañada de Calatrava, Carrión de Calatrava, Granátula de Calatrava, Miguelturra, Moral de Calatrava, Pozuelo de Calatrava, Torralba de Calatrava, Valenzuela de Calatrava, Villanueva de San Carlos in Villar del Pozo.

5.   Povezava z geografskim območjem

5.1.   Posebnost geografskega območja

Regija Campo de Calatrava je na južni planoti Pirenejskega polotoka, kjer je povprečna nadmorska višina nad 600 metrov.

Pogosta navzočnost območij z visokim zračnim tlakom v povezavi z učinki celinskega podnebja odločilno vpliva na temperature, saj so te zelo nizke ob zimskih anticiklonih in zelo visoke ob poletnih anticiklonih.

Padavine niso posebno obilne, saj regija ni na območju, ki ga prehajajo fronte in nevihte z jugozahoda ali iz Gibraltarske ožine, ki prinašajo večji del padavin. V regiji Campo de Calatrava padavine redko dosežejo 500 mm.

Tla so srednje globoka in bazična.

Vulkanski material na tem ozemlju je bazičen, ta posebnost tal pa je dodatni dejavnik, po katerem se to ozemlje razlikuje od drugih območij pridelave in ki vpliva na sestavo teh posebnih olj.

Temna barva tal v regiji Campo de Calatrava absorbira veliko sončnega sevanja, zaradi česar je temperatura tal višja, tako da ta z agronomskega vidika omogočajo zgodnejši razvoj pridelka.

5.2.   Posebnost proizvoda

Značilnosti oljčnega olja „Aceite Campo de Calatrava“ so:

| — | najmanj 85 % olja je pridobljenega iz sort cornicabra in/ali picual, preostalih 15 % pa, kjer je ustrezno, iz sort arbosana, hojiblanca, arbequina, koroneiki in lecciana; |
| --- | --- |

—

najmanj 85 % olja je pridobljenega iz sort cornicabra in/ali picual, preostalih 15 % pa, kjer je ustrezno, iz sort arbosana, hojiblanca, arbequina, koroneiki in lecciana;

| — | visoka vsebnost oleinskih kislin, katerih najnižja vrednost za ta olja je 70 %; |
| --- | --- |

—

visoka vsebnost oleinskih kislin, katerih najnižja vrednost za ta olja je 70 %;

| — | ocena sadežnosti presega 3 točke, prisotne pa so vsaj lastnosti zelenih oljk in drugih svežih sadežev; |
| --- | --- |

—

ocena sadežnosti presega 3 točke, prisotne pa so vsaj lastnosti zelenih oljk in drugih svežih sadežev;

| — | senzorične lastnosti so dopolnjene z očitnim okusom grenkosti in pikantnosti z vrednostjo od 3 do 6 točk, ki se od sadežnosti ne sme razlikovati za več kot 2 točki; |
| --- | --- |

—

senzorične lastnosti so dopolnjene z očitnim okusom grenkosti in pikantnosti z vrednostjo od 3 do 6 točk, ki se od sadežnosti ne sme razlikovati za več kot 2 točki;

| — | to olje se razlikuje od drugih olj z zaščiteno označbo porekla, saj je edino, ki je pridobljeno večinoma iz sort cornicabra in/ali picual. |
| --- | --- |

—

to olje se razlikuje od drugih olj z zaščiteno označbo porekla, saj je edino, ki je pridobljeno večinoma iz sort cornicabra in/ali picual.

5.3.   Vzročna povezava med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Srednje globoka apnenčasta tla, vulkanski material, nizka raven vode z majhnimi količinami padavin, vroča poletja, dolga obdobja zmrzali pozimi in tla, ki se zgodaj segrejejo, oblikujejo večinoma suh ekosistem, v katerem sta se skozi stoletja z naravnim izborom ohranili sorti cornicabra in picual, ki sta se odlično prilagodili okolju in dajeta končni proizvod s tipičnimi značilnostmi, po katerih se razlikuje od proizvodov iz drugih regij, v katerih se pridelujejo oljke. Te pedoklimatske razmere so vzrok za večjo koncentracijo oleinskih maščobnih kislin (Civantos, 1999), katerih najnižja vrednost je 70 %, zaradi česar imajo ta olja večjo oksidacijsko stabilnost.

Olje „Campo de Calatrava“ ima zaradi suhih bazičnih tal in majhnih količin padavin sadežne senzorične lastnosti (zelena sadežnost oljk in drugih svežih sadežev) z vrednostjo najmanj 3 točk.

Pomanjkanje vode med zorenjem plodov zaradi zelo majhnih količin padavin je razlog za opazno in uravnoteženo grenkost in pikantnost, katerih intenzivnost je med 3 in 6 točkami, od sadežnosti pa se ne razlikuje za več kot 2 točki.

Sklic na objavo specifikacije

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/PC_AM01_AceiteCC.pdf

---

(1)  UL L 179, 19.6.2014, str. 17.

---

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 223/58 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 223/58

---

Objava spremenjenega enotnega dokumenta po odobritvi manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

(2022/C 223/08)

Evropska komisija je odobrila to manjšo spremembo v skladu s tretjim pododstavkom člena 6(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 (1).

Zahtevek za odobritev te manjše spremembe je na voljo za vpogled v zbirki podatkov Komisije eAmbrosia.

ENOTNI DOKUMENT

„Chorizo Riojano“

EU št.: PGI-ES-0654-AM01 – 27.10.2021

ZOP ( ) ZGO (X)

1.   Ime

„Chorizo Riojano“

2.   Država članica ali tretja država

Španija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Skupina 1.2 Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itn.)

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Proizvod „Chorizo Riojano“ je klobasa chorizo podkvaste oblike brez aditivov, proizvedena v avtonomni skupnosti Rioja, kategorije kakovosti „ekstra“. Proizvod ima naslednje lastnosti:

3.3.   Morfološke lastnosti

Klobase chorizo z ZGO imajo podkvasto obliko, pretežno valjasto, s premerom 30–40 mm in tehtajo najmanj 200 g. So čvrste in kompaktne konsistence ter običajno nagubanega videza. Ob razrezu se gladko režejo, njihova vsebina pa je dobro vezana. Klobase so brez nenavadne obarvanosti, koščki mesa in maščobe pa so jasno ločeni.

Fizikalne in kemične lastnosti

| Vlaga: | največ 45 % |
| --- | --- |
| Razmerje kolagen/beljakovine: | največ 14 % |
| Vsebnost maščob v suhi snovi: | največ 57,0 % |
| Nitrati, izraženi kot NaNO3: | največ 100 ppm |
| Nitriti, izraženi kot NaNO2: | največ 20 ppm |
| Skupna vsebnost fosfatov, izraženih kot P2O5: | največ 7 500  ppm |

Vlaga:

največ 45 %

Razmerje kolagen/beljakovine:

največ 14 %

Vsebnost maščob v suhi snovi:

največ 57,0 %

Nitrati, izraženi kot NaNO3:

največ 100 ppm

Nitriti, izraženi kot NaNO2:

največ 20 ppm

Skupna vsebnost fosfatov, izraženih kot P2O5:

največ 7 500  ppm

(naravna vsebnost prašičjega mesa, brez dodanih fosfatov)

Organoleptične lastnosti

Uravnotežen, intenziven in dolgotrajen okus, zlasti po papriki in rahlo po česnu. Brez žarkega ali trpkega vonja. Okus je intenziven in dolgotrajen, z uravnoteženim deležem pustega mesa in maščobe. Je nekoliko kiselkast ter brez žarkega ali nenavadnega priokusa. Klobase chorizo, ki jim je dodana pekoča paprika, so pikantne. Imajo uravnoteženo teksturo, so čvrste, zlahka žvečljive in nekoliko gumijaste.

Surovine

Prašičje meso in maščoba, ki sta zlasti primerna za sušenje, vključujeta pusto prašičje meso brez vezivnega tkiva, iz kastriranega samca prašiča ali samice prašiča, in prašičji trebuh brez kože ali puste kose mesa lardeo [ime, ki se uporablja za svinjske obreznine, iz katerih proizvajajo suhomesnate proizvode], začinjena z drobno suho soljo, papriko kategorije kakovosti „ekstra“ in sveže olupljenim česnom ter vse skupaj napolnjeno v naravna prašičja čreva.

Maščoba prašičjega mesa, dodana mešanici, mora biti čvrsta. Proizvod ne sme biti proizveden iz mehke, maslene trebušne maščobe, ki bi pri rezanju na kocke postala lepljiva ter s katere bi se med zorenjem in sušenjem cedila maščoba. Omejena mora biti tudi količina dodane maščobe, ki ne sme nikoli presegati 57 % suhe snovi. To je eden glavnih dejavnikov, po katerem se proizvod „Chorizo Riojano“ razlikuje od drugih klobas chorizo, ki so izpostavljene nenadnim spremembam vrednosti pH, zaradi česar je njihovo ustrezno zorenje in poznejše konzerviranje težje.

3.4.   Krma in surovine

—

3.5.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Priprava surovin

V obratih za predelavo mesa, v katerih se proizvajajo klobase „Chorizo Riojano“, je treba imeti zmogljivosti za sprejemanje trupel poginulih živali in/ali kosov mesa ter z njimi ustrezno ravnati, da bi preprečili morebiten padec vrednosti pH ali spremembo barve in/ali teksture, ter ob sprejemu pregledati in preveriti neoporečnost trupel poginulih živali in/ali kosov mesa.

Razčetverjenje, izkoščevanje in rezanje je treba izvesti čim prej, da se meso ne kopiči na območju, kjer se opravljajo te dejavnosti.

Prostor, v katerem se predeluje meso, mora biti klimatiziran, temperatura pa ne sme presegati 12 oC.

Ohlajevanje mesa in maščobe pred mletjem

Hladilnice, kjer se hranijo ohlajena trupla poginulih živali, morajo biti opremljene z opremo za obešanje mesa, s čimer se prepreči stik med trupli.

Mletje mesa in maščobe v velikost, zahtevano za proizvode

Proizvodnja klobase „Chorizo Riojano“ se opravi časovno in lokacijsko ločeno od vseh drugih proizvodov, vključno z drugimi klobasami chorizo različnih kategorij.

Ko je meso pripravljeno za predelavo, mora biti zrelo, okisano in nezamrznjeno, z vrednostjo pH manjšo od 6,3, da lažje zori in nadev v sredini klobase ostane suh.

Enako pomembno je zagotoviti, da meso ni vlažno, zato je treba iz kosov prašičjega mesa po potrebi odcediti sokove.

Ko sta meso in maščoba pripravljena, sledi razmeroma intenziven postopek mletja in rezanja na kocke. Meso in maščoba morata biti narezana gladko, da se čim manj poškodujejo proteinska struktura tkiva in maščobne celice, kar omogoča, da se mesni koščki tesno sprimejo, ustrezno posušijo ter nazadnje dajejo narezani klobasi chorizo značilen videz in barvo.

Vsi proizvodni prostori morajo biti klimatizirani, relativna vlaga, kroženje zraka in prezračevanje pa morajo izpolnjevati tehnološke, sanitarne in higienske pogoje.

Dodajanje soli ter drugih sestavin in začimb

Ko sta meso in maščoba zmleta, se dodajo drobna suha sol, sveže olupljen česen in paprika kategorije kakovosti „ekstra“, v pikantno klobaso chorizo pa tudi kajenski poper.

Mešanje in gnetenje sestavin

Ko so surovine zmlete in dodane preostale sestavine, se zmešajo skupaj tako, da v zmesi ni zračnih žepkov, da se lahko vse sestavine spojijo in klobasa chorizo pri rezanju ne razpade.

Naslednji korak, gnetenje v vakuumskem mešalniku, je bistven za doseganje optimalne začinjenosti mešanice mletega mesa.

Počivanje in ohlajanje mešanice

Po mletju, mešanju in gnetenju mora mešanica počivati 12–24 ur, preden se napolni v črevo.

Hladilne naprave, ki se uporabljajo v ta namen, so ločene od ostalih in naravnane na temperaturo 0–6 oC.

Polnjenje v naravno prašičje črevo

Ko je mešanica pripravljena, se napolni v naravno prašičje črevo. Nastavek mora biti gladek in ne predolg, da se prepreči dvig temperature. Iz istega razloga je treba mešanico napolniti v črevo z zadostnim pritiskom, sicer bi v klobasah nastali prazni žepki, ki bi spremenili barvo ali povzročili nastanek plesni v mešanici.

Naravno prašičje črevo mora biti popolnoma čisto, neoporečno, brez znakov poškodb ali bolezni, zaradi česar bi bilo neprimerno za prehrano ljudi.

Črevo je treba predhodno oprati, da postane bolj elastično in tesno ovija nadev, ne da bi od njega odstopalo ali se gubalo.

Vezanje

Ko je črevo napolnjeno z mešanico mesa, se zveže z belo – ali pri pikantni klobasi chorizo z rdečo – bombažno vrvico.

Razmeroma dolgotrajno zorenje

Pri zorenju morajo klobase chorizo viseti v zračnih prostorih s temperaturo 16 oC ali manj, primerno relativno stopnjo vlage in primerno prezračenostjo, da se proizvod postopoma suši in pridobi značilne konsistenco, vonj, barvo in okus; temperatura se lahko dvigne do 20 oC, če zorenje poteka v secadero natural (tj. prostorih, zasnovanih tako, da pri sušenju izkoriščajo naravne okoljske pogoje).

Da bi bilo mogoče spremljati pogoje zorenja (temperaturo, relativno vlažnost in zračenje) in jih ohranjati na enaki ravni, se lahko uporabijo posebni prostori, kjer se ti dejavniki uravnavajo samodejno.

Med fermentacijo ali zorenjem morajo obrati imeti na voljo viden in dostopen prostor ter opremo za spremljanje, s katerimi se lahko kadar koli preverita temperatura in vlažnost ter spremlja razvoj proizvoda.

Sušenje v klimatiziranih prostorih ali naravnem okolju

Po končanem zorenju se klobase chorizo prenesejo v prostore za obešanje in sušenje, kjer poteka faza dodatnega zorenja in sušenja ter v katerih ostanejo do konca te zadnje faze, v kateri se nadaljujejo mikrobni in encimski postopki zorenja, ki stabilizirajo barvo in vonj klobase chorizo. Obdobje sušenja klobase „Chorizo Riojano“ niha glede na dolžino in/ali premer proizvoda. Vsaka klobasa chorizo, ki je nagubana, ima zračne mehurčke ali druge napake, se zavrže.

3.6.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.7.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Proizvod je opremljen z oštevilčeno certifikacijsko oznako, ki jo izda upravni odbor, ter ima napis Indicación Geográfica Protegida [zaščitena geografska označba] „Chorizo Riojano“ in logotip proizvoda. Certifikacijsko oznako mora pritrditi registriran proizvodni obrat, in sicer tako, da je ni mogoče ponovno uporabiti.

Predelovalni obrati, ki so pooblaščeni za pridelavo klobase z ZGO „Chorizo Riojano“, morajo biti navedeni v ustreznih registrih in so odgovorni za skladnost z vsemi pravili, določenimi za proizvod.

Upravni odbor je odgovoren za nenehno posodabljanje registra.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje proizvodnje, zorenja, sušenja in označevanja je v avtonomni skupnosti Rioja.

5.   Povezava z geografskim območjem

Posebnosti geografskega območja

Kar zadeva naravne dejavnike, se na opredeljenem geografskem območju prepletajo trije različni podnebni tipi. Zaradi kombinacije podnebij je Rioja idealno področje za naravno zorenje in sušenje klobas chorizo, saj omogoča ustrezen postopek postopne fizične in kemične preobrazbe, s čimer se izboljša videz narezane klobase chorizo, njen okus in značilen vonj.

Danes podnebni dejavniki niso tako pomembni, ker se zadnje faze proizvodnega postopka odvijajo v klimatiziranih prostorih, kjer se zračenje, vlažnost in temperatura lahko uravnavajo. Pri tem postopku se sicer še vedno upoštevajo prevladujoči podnebni pogoji, zato je podnebje še vedno pomemben dejavnik.

Kar zadeva človeški dejavnik, se proizvod „Chorizo Riojano“ od drugih klobas chorizo razlikuje po tradicionalni dolgoletni proizvodni metodi, ki je bila uspešno prenesena v obrate za predelavo mesa, v katerih se proizvajajo klobase „Chorizo Riojano“.

Posebnost proizvoda

Zaščitena geografska označba „Chorizo Riojano“ se lahko uporablja le za klobase chorizo kategorije kakovosti „ekstra“, ki se pridelujejo skladno s tradicionalno metodo v registriranih obratih, kjer poteka učinkovit nadzor vseh faz proizvodnje, zorenja, sušenja in označevanja ter tudi nadzor kakovosti vseh surovin in ravnanja z njimi. Izključno klobase chorizo, ki imajo opravljene vse faze nadzora, se lahko tržijo kot „Chorizo Riojano“ z logotipom ZGO kot potrdilom o izvoru.

Vzročna povezava med geografskim območjem, kakovostjo in slovesom

Opis zgodovinske tradicije in slovesa proizvoda. V preteklosti je nastop mraza v gorskem območju Rioja napovedala začetek letne tradicije zakola prašičev in predelavo mesa v klobase chorizo, ki so morale zadostovati za celo leto in so se lahko ohranile vse do naslednje jesenske žetve. Zato je bilo zelo pomembno znanje lokalnega prebivalstva o proizvodnji in zorenju tega proizvoda, ki ga je težko proizvajati in ustrezno hraniti. Danes so po Rioji so še vedno predeli, zlasti v gorskem območju, kjer se te prakse še vedno uporabljajo.

V devetnajstem stoletju so klobaso chorizo v Rioji začeli prvič industrijsko proizvajati, pri čemer so se pojavila prva družinska podjetja, ki so prodajala svoje proizvode v domačih krajih in bližnji okolici. Po navedbah v mestnem zgodovinskem arhivu se „obrat za proizvodnjo klobas v Logroñu“ prvič omenja leta 1890. V dokumentu iz istega leta industrialec in odvetnik Julio Farias opisuje, kako je „v pločevinkah, popolnoma napolnjenih s svinjsko mastjo in zapečatenih v vodni kopeli, da so prenesle temperature brez najmanjših sprememb“ poslal klobase chorizo iz La Rioje na Kubo, da so prispele v dobrem stanju; že takrat je pripravil reklamni material (tj. prospekte, okrožnice in druge načine oglaševanja) ter izkazal zaupanje v kakovost klobas chorizo: „[...] čeprav Združene države predstavljajo močno konkurenco zaradi cene proizvoda, je kakovost našega proizvoda neprimerno višja, kar dokazujejo tudi najrevnejši, ki ga imajo raje, čeprav je dražji“.

Drug primer izhaja iz knjige Javierja Herca Galarrete, v kateri so zbrani različni članki, objavljeni v časopisu La Gaceta del Norte iz leta 1979. V VII. poglavju o prašičjem mesu je zapisal: „Prašičje meso je v Rioji zelo pomembno, vendar ne le sveže meso: šunka, klobase chorizo in krvavice so temelj značilne proizvodne ponudbe tega območja, po obliki podobni tisti iz drugih regij, vendar sta njihova okus in uporaba drugačna. Najbolj prepoznaven je verjetno proizvod ‚Chorizo Riojano‘: gladka, aromatična klobasa chorizo s pridihom začimb in živo barvo, ki se precej razlikuje od tistih, ki jih proizvajajo drugje. Pomembnost prašičjega mesa in proizvodov v Rioji je jasno razvidna iz števila obratov za predelavo in sušenje mesa po vsej regiji, pri čemer so nekatera območja, kot so Baños de Río Tobía, Laguna de Cameros in novejše Albelda de Iregua, postala prava središča, ki so razmeroma enako pomembna kot proizvodnja vina in konzerviranje svežih proizvodov.“ Regijo Rioja je zaradi gurmanske industrije, tj. sušene klobase na območju Sierre, vina v regiji Rioja Alta in konzerviranih svežih proizvodov v regiji Rioja Baja, mogoče obravnavati kot tri regije v enem edinstvenem okolju.

Gospodarska depresija v tridesetih letih dvajsetega stoletja in nenehna plačilna nesposobnost strank sta povzročili zaprtje številnih obratov, edini sledovi o njihovem obstoju pa so zapisi v občinskih davčnih registrih obratov. Zaradi teh gospodarskih sprememb je Baños de Río Tobía postal vozlišče te industrije. Čeprav lahko iščemo različne razloge, zakaj so se potomci industrialcev odločili za vzpostavitev svojih obratov prav tam, so verjetno poglaviten razlog za to bile ugodne podnebne razmere. Miguel Ángel Villoslada navaja: „Najprej so bili obrati postavljeni na območjih, kjer je bilo podnebje ugodno, suho in mrzlo, vendar brez večjih temperaturnih nihanj. Zato jih je toliko v Bañosu [de Río Tobía]. Naše mesto se nahaja na višini 500 metrov, prav ob vznožju Sierre de la Demanda in vstopni točki v celotno regijo Urbión. Zaščiteno je pred izjemno mrzlimi vetrovi, ki pihajo z gora Sierra de Herrera, prav tako ni velikih sprememb temperature ali vlage.“

Tradicionalni letni zakol prašičev ter obrtna proizvodnja in ohranitev klobas chorizo so prakse, ki se v majhnem obsegu ohranjajo še danes, medtem ko proizvodnja klobas chorizo in drugih mesnih proizvodov poteka v obratih za predelavo mesa, ki se običajno nahajajo na območju. V teh obratih je, ne da bi zanemarili dolgoletne tradicionalne proizvodne metode, z ustrezno zasnovanimi prostori in napravami tudi v primeru neustreznih atmosferskih pogojev mogoče zorenje proizvoda.

Baños de Río Tobía je še vedno kraj z največjo koncentracijo obratov za predelavo mesa v regiji. Ker podnebje danes nima več tako odločilne vloge, je ta koncentracija v veliki meri posledica podedovane tradicije sušenja mesa: „Tukaj so skoraj vsi udeleženci v mesni industriji v sorodu, saj imajo skupne korenine“. Kljub temu pa se obrat za predelavo mesa z najvišjim prihodkom v Rioji nahaja v Albeldi de Iregua. Njegovi začetki segajo v leto 1960, ko so odprli lokalno mesarijo, in leto 1983, ko je bil ustanovljen prvi obrat za predelavo mesa, ki je tržil izključno klobaso chorizo podkvaste oblike in je kmalu postal vodilni proizvajalec v državi.

Glavni obrati industrije za predelavo mesa zunaj Rioje želijo ta sloves proizvoda izkoristiti in svoje klobase chorizo poimenujejo „Chorizo Riojano“, čeprav niso v ničemer podobni proizvodu, ki nosi oznako zaščitene geografske označbe.

Poleg tega se tradicija in sloves, zaradi katerih je proizvod „Chorizo Riojano“ pridobil izjemen ugled, odražata tudi v nekaterih najbolj znanih regionalnih jedeh, kot so patatas con chorizo (krompir s klobaso chorizo), calderete (jagnječja enolončnica), choricillo asado al sarmiento (na žaru pečene klobase chorizo z vitico) in preñaditos (žemljice s klobaso chorizo), pri čemer ne smemo pozabiti, da je klobasa chorizo tudi sestavina skoraj vsake enolončnice iz stročnic.

Nazadnje je zanimivo tudi, da je klobasa „Chorizo Riojano“ omenjena tudi v Inventario Español de Productos Tradicionales [Španski inventar tradicionalnih proizvodov], na straneh 110 in 111.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

Pod Pliegos de condiciones [Specifikacije proizvoda] na:

https://www.larioja.org/agricultura/es/calidad-agroalimentaria

---

(1)  UL L 179, 19.6.2014, str. 17.

---

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 223/63 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 223/63

---

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2022/C 223/09)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Bardejovský Med / Med z Bardejova“

EU št.: PDO-SK-02778 – 28.6.2021

ZOP (X)ZGO ( )

1.   Ime [ZOP ali ZGO]

„Bardejovský Med / Med z Bardejova“

2.   Država članica ali tretja država

Slovaška

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Skupina 1.4 Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itn.)

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Bardejovský Med / Med z Bardejova“ so trije ločeni proizvodi:

| | hojev med; |
| --- | --- |

hojev med;

| | lipov med in |
| --- | --- |

lipov med in

| | manin med. |
| --- | --- |

manin med.

Proizvod je prisoten na trgu v tekoči ali kristalizirani obliki.

Hojev med

Fizikalno-kemijske lastnosti

Vsebnost vode: največ 18 % na površini v posodi po usedanju

Vsebnost hidroksimetilfurfurala (HMF):

| | največ 5 mg/kg v neraztopljenem medu po centrifugiranju |
| --- | --- |

največ 5 mg/kg v neraztopljenem medu po centrifugiranju

| | največ 15 mg/kg v raztopljenem medu po kristalizaciji |
| --- | --- |

največ 15 mg/kg v raztopljenem medu po kristalizaciji

Vsebnost saharoze: največ 5 g/100 g

Vsebnost glukoze in fruktoze: najmanj 60 %

Vsebnost elementov v sledovih: več kot 1 %

Električna prevodnost: najmanj 100 mS/m

Vsebuje zelo veliko mineralov in elementov v sledovih.

Organoleptične lastnosti

Videz

| Barva | : | bistra, temna do črna, z rahlim zelenim odtenkom po kristalizaciji
  95–114 mm na lestvici Pfund |
| --- | --- | --- |
| Kristalizacija | : | med kristalizacijo nastanejo zelo drobni kristali, ki se med raztapljanjem medu pri nizki temperaturi hitro raztopijo |
| Vonj | : | blag, ne pretirano izrazit, nežno sladek maslen vonj |
| Okus | : | nežno sladek z blago, ne pretirano izrazito masleno aromo |

Barva

:

bistra, temna do črna, z rahlim zelenim odtenkom po kristalizaciji

95–114 mm na lestvici Pfund

Kristalizacija

:

med kristalizacijo nastanejo zelo drobni kristali, ki se med raztapljanjem medu pri nizki temperaturi hitro raztopijo

Vonj

:

blag, ne pretirano izrazit, nežno sladek maslen vonj

Okus

:

nežno sladek z blago, ne pretirano izrazito masleno aromo

Lipov med

Fizikalno-kemijske lastnosti

Vsebnost vode:največ 18 % na površini v posodi po usedanju

Vsebnost hidroksimetilfurfurala (HMF):

| | največ 5 mg/kg v neraztopljenem medu po centrifugiranju |
| --- | --- |

največ 5 mg/kg v neraztopljenem medu po centrifugiranju

| | največ 15 mg/kg v raztopljenem medu po kristalizaciji |
| --- | --- |

največ 15 mg/kg v raztopljenem medu po kristalizaciji

Vsebnost saharoze: največ 5 g/100 g

Vsebnost glukoze in fruktoze: najmanj 60 %

Vsebnost elementov v sledovih: več kot 1 %

Električna prevodnost: najmanj 90 mS/m

Organoleptične lastnosti

Videz

| Barva | : | bistra, temno rjava do črna, z rahlim zelenim odtenkom po kristalizaciji
  95–110 mm na lestvici Pfund |
| --- | --- | --- |
| Kristalizacija | : | kristalizacija lipovega medu je relativno hitra v primerjavi s kristalizacijo drugih vrst; kristali so precej veliki in spominjajo na groba zrna peska |
| Vonj | : | po zeliščih, z močnim vonjem lipovega cvetja |
| Okus | : | blago zeliščen, s prepoznavno aromo, ki spominja na mentol |

Barva

:

bistra, temno rjava do črna, z rahlim zelenim odtenkom po kristalizaciji

95–110 mm na lestvici Pfund

Kristalizacija

:

kristalizacija lipovega medu je relativno hitra v primerjavi s kristalizacijo drugih vrst; kristali so precej veliki in spominjajo na groba zrna peska

Vonj

:

po zeliščih, z močnim vonjem lipovega cvetja

Okus

:

blago zeliščen, s prepoznavno aromo, ki spominja na mentol

Manin med

Fizikalno-kemijske lastnosti

Vsebnost vode: največ 18 % na površini v posodi po usedanju

Vsebnost hidroksimetilfurfurala (HMF):

| | največ 5 mg/kg v neraztopljenem medu po centrifugiranju |
| --- | --- |

največ 5 mg/kg v neraztopljenem medu po centrifugiranju

| | največ 15 mg/kg v raztopljenem medu po kristalizaciji |
| --- | --- |

največ 15 mg/kg v raztopljenem medu po kristalizaciji

Vsebnost saharoze: največ 5 g/100 g

Vsebnost glukoze in fruktoze: najmanj 60 %

Vsebnost elementov v sledovih: več kot 1 %

Električna prevodnost: najmanj 95 mS/m

Organoleptične lastnosti

Videz

| Barva | : | bistra, rjavo rdeča, rjava do temno rjava
  95–110 mm na lestvici Pfund |
| --- | --- | --- |
| Kristalizacija | : | hitra, nastajajo precej debeli kristali |
| Vonj | : | blago zeliščen |
| Okus | : | blago maslen in po zeliščih z značilno aromo mane |

Barva

:

bistra, rjavo rdeča, rjava do temno rjava

95–110 mm na lestvici Pfund

Kristalizacija

:

hitra, nastajajo precej debeli kristali

Vonj

:

blago zeliščen

Okus

:

blago maslen in po zeliščih z značilno aromo mane

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze proizvodnje medu „Bardejovský Med / Med z Bardejova“, od nameščanja panjev do polnjenja kozarcev, morajo potekati na opredeljenem geografskem območju.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Med „Bardejovský Med / Med z Bardejova“ mora biti pakiran na opredeljenem geografskem območju iz točke 4, da se bolje zaščitita pristnost in kakovost medu „Bardejovský Med / Med z Bardejova“ ter zagotovita sledljivost in nadzor proizvoda.

To je edini način za ohranjanje kakovosti ter preprečevanje sprememb fizikalno-kemijskih in organoleptičnih lastnosti. Zaradi prevoza blaga na novo lokacijo se spremenijo temperature in vlažnost ter absorbira tuj vonj in poveča količina HMF ter zmanjša količina distaz. S pakiranjem proizvoda na opredeljenem geografskem območju se zmanjša tveganje mešanja z medom, proizvedenim zunaj območja iz točke 4.

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

„Bardejovský Med / Med z Bardejova“ se prideluje na območju gorovja Čergov v okrožju Bardejov v občinah Hertník, Šiba, Hervartov, Richvald, Kríže, Tarnov, Rokytov in Mokroluh ter v naslednjih predelih mesta Bardejov: Koligrund, Bardejovská zábava, Poštárka in Bardejov-Mihaľov.

5.   Povezava z geografskim območjem

Zahtevek za registracijo označbe porekla „Bardejovský Med/med z Bardejova“ temelji izključno na posebni kakovosti in lastnostih proizvoda, ki so posledica naravnih ter človeških dejavnikov na geografskem območju.

Gorovje Čergov leži na severovzhodu Slovaške. Gorovje se je izoblikovalo na podlagi iz fliša s peščenjakom in skrilavcem. Površino prekrivajo mešani gozdovi, v katerih uspevajo večinoma bukve, jelke in smreke. V predelu gorovja v okrožju Bardejov uspevajo homogeni sestavi jelk, ki se jim na določenih območjih pridružijo tudi lipovci in bukve. Delež jelk v gozdovih na tem opredeljenem geografskem območju je zelo visok – ocenjen je na 70 %. Jelke pokrivajo približno 6 000 hektarjev gozda, na teh območjih pa so stalno ali začasno nameščeni tudi čebelji panji.

Celotno gorovje Čergov leži v hladnem podnebnem območju s povprečnimi zimskimi temperaturami od –3 °C do –6 °C in povprečnimi poletnimi temperaturami od 14 °C do 16 °C. V letu je od 120 do 160 dni s snežno odejo. Od 10 do 30 dni na leto se temperatura na območju povzpne do 25 °C ali več. Podnebje je precej hladno in vlažno, zaradi česar so razmere primerne za življenjski cikel zelene hojeve ušice (Cinara pectinatae) iz družine Lachnidea ter za njeno razmnoževanje v velike kolonije. Ušica izloča mano, ki je glavni vir za proizvodnjo medu „Bardejovský Med / Med z Bardejova“.

Ušice se hranijo tako, da preluknjajo veje jelk ali liste drugih listnatih ali iglastih gozdov in iz njih srkajo floemski sok. Ker njihova presnova ne more predelati nekaterih sestavnih delov floemskega soka, ga izločajo v obliki sladkih kapljic, ki jih čebele odnesejo v čebelnjake in jih obogatijo s posebnimi snovmi (encimi), da se zgostijo, nato pa jih shranijo v satovje v panjih ter iz njih pridelujejo med. Na tem območju že dolgo prebiva kranjska čebela (Apis mellifera carnica), ki se je prilagodila na lokalne podnebne razmere in nabira mano.

Čebele pridelujejo „Bardejovský Med / Med z Bardejova“ v panjih, ki so za stalno nameščeni v čebelnjakih, ali v nomadskih panjih v opredeljenem geografskem območju. Panji morajo biti izdelani iz naravnega materiala: lesa. Čebel se ne sme gojiti v panjih iz plastike ali polistirena.

Med se iz satovja pridobiva s centrifugiranjem v točilu za med. Centrifugiranje se izvede, ko je med zrel in vsebnost vode ne presega 18 %. Satje, v katerem je čebelji zarod, se ne sme centrifugirati. Med čebelarsko sezono se v panjih ne smejo uporabljati kemijska zdravila. Vsebnost vode v medu se ne sme zmanjšati s pomočjo tehničnega izhlapevanja. Med se po centrifugiranju filtrira v sitih, da se odstranijo nečistoče (vosek, čebele itd.). Iz medu se lahko odstranijo le nečistoče in ničesar se ne sme dodati vanj. Med se nato skladišči v temu namenjenih zabojnikih ali pa se takoj zapakira v steklene kozarce, namenjene za prodajo končnemu potrošniku. Če je bil po centrifugiranju med skladiščen v zabojnikih, se lahko raztopi le pri temperaturah do 45 oC. Postopek centrifugiranja ter pakiranja medu se lahko odvija le v temu namenjenemu obratu, ki ga je odobrila zadevna regionalna uprava za veterinarstvo in živila ter ki mora biti na opredeljenem območju.

Čebelarji nabirajo med na tradicionalen obrtniški način, ki je tesno povezan z območjem. Lokalni čebelarji so vešči izbire lokacij, kamor namestijo panje, in načina pridobivanja, centrifugiranja, shranjevanja ter pretakanja medu. V kadilnici se uporablja le star, gnijoč les lokalnih dreves, ki ustvarja neškodljiv in nedražeč dim. Med čebelarsko sezono se čebele ne smejo hraniti s sladkorjem ali drugo krmo. Odkrivanje satovja poteka na tradicionalen način s pomočjo čebelarskih vilic. Med se izloči iz okvirov s centrifugiranjem, brez toplote. Med ni pasteriziran.

„Bardejovský med / Med z Bardejova“ je poseben predvsem zato, ker lipov in manin med vsebujeta tudi hojevo mano, kar vpliva na njegovo temno rjavo do črno barvo, njegov okus pa je zelo nežen. Poleg navedene sestave k njegovi posebni kakovosti prispevajo tudi visoke vsebnosti flavonoidov, mineralov ter elementov v sledovih. Med, pridobljen na ta način, je precej gost, nežnega okusa, temne barve in ima značilen vonj. Vsebuje zelo veliko mineralov in elementov v sledovih.

Kakovosten med „Bardejovský Med / Med z Bardejova“, proizveden na čistih naravnih lokacijah, je prejel številne nagrade na prestižnih svetovnih sejmih. Kakovost proizvoda dokazuje tudi besedilo, ki je bilo 5. julija 2016 objavljeno v časopisu Pravda: „Pred nekaj časa so manin med z območja Bardejov razglasili za referenčni proizvod svoje vrste.“ V časopisu Nový čas z dne 14. oktobra 2012 je bil objavljen članek z naslovom „Med z območja Bardejov je najboljši med na svetu: čebelar Jozef je osvojil zlato medaljo“.

„Bardejovský Med/med z Bardejova“ je tesno povezan s svojim območjem porekla. Posebne lastnosti proizvoda so povezane z geografskim območjem. Homogeni sestavi jelk uspevajo le v zelo ugodnem in čistem okolju. Mikroklimatske razmere, nadmorska višina nad morsko gladino, podnebje in vlažnost opredeljenega območja ustvarjajo ugodne pogoje za razmnoževanje ušic, kar vpliva na proizvodnjo mane. Panji so nameščeni v gostih jelkovih gozdovih.

Električna prevodnost maninega medu na opredeljenem geografskem območju je bistveno višja od njegove običajne prevodnosti na drugih območjih. Električna prevodnost povzroča visoko vsebnost elementov v sledovih in mineralov, kot so magnezij, mangan, železo, baker, kobalt, kalcij, fosfor in drugi elementi. „Bardejovský Med / Med z Bardejova“ je svoje posebne lastnosti in kakovost dobil prav zaradi prisotnosti teh mineralov in elementov v sledovih v lokalnem podtalju, kjer uspevajo sestavi jelk. Te redke snovi vstopijo v veje jelk skozi koreninski sistem, nato pa jih izločijo ušice, ki se hranijo z njihovim floemskim sokom. Čebele jih nato prenesejo v svoje panje, kjer se proizvaja med. To vpliva na njegovo sestavo in kakovost, kar medu z območja Bardejov daje njegove značilne lastnosti.

Hojev med se na tem območju pridobiva že zelo dolgo in neprekinjeno. Izkušnje in veščine lokalnih čebelarjev se odražajo v postopku pridelave medu. Čebelarji lahko zaradi visoke ravni svojega znanja in spretnosti izpolnjujejo številne zahteve, ki veljajo za proizvodnjo medu, ter proizvajajo med s posebnimi lastnostmi, ki izhajajo iz izjemnih naravnih lastnosti tega geografskega območja.

Sklic na objavo specifikacije

https://www.indprop.gov.sk/swift_data/source/pdf/specifikacie_op_oz/Specifikacia_Bardejov.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---