# Euroopan unionin L 337/2017

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 337 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 60. vuosikerta19. joulukuuta 2017 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 337

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

60. vuosikerta19. joulukuuta 2017

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston asetus (EU) 2017/2360, annettu 11 päivänä joulukuuta 2017, eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Mustallamerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2018 | 1 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2017/2361, annettu 14 päivänä syyskuuta 2017, hallintomaksuja koskevasta lopullisesta järjestelmästä kriisinratkaisuneuvoston hallintomenojen kattamiseksi | 6 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/2362, annettu 5 päivänä joulukuuta 2017, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Lenticchia di Altamura (SMM)) | 15 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/2363, annettu 6 päivänä joulukuuta 2017, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Μελεκούνι (Melekouni) (SMM)) | 16 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2017/2364, annettu 18 päivänä joulukuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU muuttamisesta hankintasopimusten tekomenettelyihin sovellettavien kynnysarvojen osalta (
  1
  ) | 17 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2017/2365, annettu 18 päivänä joulukuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/24/EU muuttamisesta hankintasopimusten tekomenettelyihin sovellettavien kynnysarvojen osalta (
  1
  ) | 19 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2017/2366, annettu 18 päivänä joulukuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/23/EU muuttamisesta hankintasopimusten tekomenettelyihin sovellettavien kynnysarvojen osalta (
  1
  ) | 21 |
| | * | Komission asetus (EU) 2017/2367, annettu 18 päivänä joulukuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/81/EY muuttamisesta hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyihin sovellettavien kynnysarvojen osalta (
  1
  ) | 22 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/2368, annettu 18 päivänä joulukuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/325 muuttamisesta | 24 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/2369, annettu 18 päivänä joulukuuta 2017, suojatoimenpiteiden käyttöön ottamisesta Turkista peräisin olevien ihmisravinnoksi tarkoitettujen simpukoiden tuonnissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 743/2013 muuttamisesta sen soveltamisajan osalta (
  1
  ) | 26 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (YUTP) 2017/2370, annettu 18 päivänä joulukuuta 2017, Haagin käytännesäännöstön ja ballististen ohjusten leviämisen estämisen tukemisesta joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian täytäntöönpanon yhteydessä | 28 |
| | * | Neuvoston päätös (YUTP) 2017/2371, annettu 18 päivänä joulukuuta 2017, siviiliturvallisuusalan uudistamista koskevasta Euroopan unionin neuvontaoperaatiosta Ukrainassa (EUAM Ukraina) annetun päätöksen 2014/486/YUTP muuttamisesta | 34 |
| | * | Komission päätös (EU) 2017/2372, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2017, valtiontuesta SA.31250 – 2011/C (ex 2011/N), jonka Bulgaria aikoo toteuttaa BDZ Holding EAD SA:n, BDZ Passenger EOOD:n ja BDZ Cargo EOOD:n hyväksi, sekä muista toimenpiteistä
  (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 4051)

   (
  1
  ) | 35 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/2373, annettu 14 päivänä joulukuuta 2017, luvan antamisesta hydroksityrosolin saattamiseksi markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 8423) | 56 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/2374, annettu 15 päivänä joulukuuta 2017, edellytysten vahvistamisesta kolmansista maista peräisin olevien tiettyjen hedelmien ja niiden hybridien siirtämiselle, varastoinnille ja jalostukselle tiettyjen haitallisten organismien unioniin kulkeutumisen estämiseksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 8395) | 60 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/2375, annettu 15 päivänä joulukuuta 2017, luvan antamisesta N-asetyyli-D-neuramiinihapon saattamiseksi markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 8431) | 63 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/2376, annettu 15 päivänä joulukuuta 2017, täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2015/348 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Maltan, Bulgarian ja Puolan esittämiin muutettuihin kansallisiin tai toiminnallisia ilmatilan lohkoja koskeviin suunnitelmiin kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella sisällytettyjen tarkistettujen tavoitteiden yhteensopivuudesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 8433)

   (
  1
  ) | 68 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/2377, annettu 15 päivänä joulukuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 406/2009/EY soveltamisalaan kuuluvista vuoden 2015 kasvihuonekaasupäästöistä kunkin jäsenvaltion osalta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 8476) | 80 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/2378, annettu 15 päivänä joulukuuta 2017, vuoden 2017 maksuvyöhykkeiden yksikköhintojen vaatimustenmukaisuudesta täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 391/2013 17 artiklan perusteella
  (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 8501) | 83 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/2379, annettu 18 päivänä joulukuuta 2017, maatalouden raaka-aineiden viljelyn tyypilliset kasvihuonekaasupäästöt sisältävän Kanadan kertomuksen hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/28/EY mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 8801) | 86 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston asetus (EU) 2017/2360, annettu 11 päivänä joulukuuta 2017, eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Mustallamerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2018

1

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2017/2361, annettu 14 päivänä syyskuuta 2017, hallintomaksuja koskevasta lopullisesta järjestelmästä kriisinratkaisuneuvoston hallintomenojen kattamiseksi

6

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/2362, annettu 5 päivänä joulukuuta 2017, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Lenticchia di Altamura (SMM))

15

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/2363, annettu 6 päivänä joulukuuta 2017, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Μελεκούνι (Melekouni) (SMM))

16

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2017/2364, annettu 18 päivänä joulukuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU muuttamisesta hankintasopimusten tekomenettelyihin sovellettavien kynnysarvojen osalta (
  1
  )

1

17

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2017/2365, annettu 18 päivänä joulukuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/24/EU muuttamisesta hankintasopimusten tekomenettelyihin sovellettavien kynnysarvojen osalta (
  1
  )

1

19

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2017/2366, annettu 18 päivänä joulukuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/23/EU muuttamisesta hankintasopimusten tekomenettelyihin sovellettavien kynnysarvojen osalta (
  1
  )

1

21

*

Komission asetus (EU) 2017/2367, annettu 18 päivänä joulukuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/81/EY muuttamisesta hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyihin sovellettavien kynnysarvojen osalta (
  1
  )

1

22

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/2368, annettu 18 päivänä joulukuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/325 muuttamisesta

24

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/2369, annettu 18 päivänä joulukuuta 2017, suojatoimenpiteiden käyttöön ottamisesta Turkista peräisin olevien ihmisravinnoksi tarkoitettujen simpukoiden tuonnissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 743/2013 muuttamisesta sen soveltamisajan osalta (
  1
  )

1

26

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (YUTP) 2017/2370, annettu 18 päivänä joulukuuta 2017, Haagin käytännesäännöstön ja ballististen ohjusten leviämisen estämisen tukemisesta joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian täytäntöönpanon yhteydessä

28

*

Neuvoston päätös (YUTP) 2017/2371, annettu 18 päivänä joulukuuta 2017, siviiliturvallisuusalan uudistamista koskevasta Euroopan unionin neuvontaoperaatiosta Ukrainassa (EUAM Ukraina) annetun päätöksen 2014/486/YUTP muuttamisesta

34

*

Komission päätös (EU) 2017/2372, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2017, valtiontuesta SA.31250 – 2011/C (ex 2011/N), jonka Bulgaria aikoo toteuttaa BDZ Holding EAD SA:n, BDZ Passenger EOOD:n ja BDZ Cargo EOOD:n hyväksi, sekä muista toimenpiteistä
  (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 4051)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 4051)

1

35

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/2373, annettu 14 päivänä joulukuuta 2017, luvan antamisesta hydroksityrosolin saattamiseksi markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 8423)

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 8423)

56

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/2374, annettu 15 päivänä joulukuuta 2017, edellytysten vahvistamisesta kolmansista maista peräisin olevien tiettyjen hedelmien ja niiden hybridien siirtämiselle, varastoinnille ja jalostukselle tiettyjen haitallisten organismien unioniin kulkeutumisen estämiseksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 8395)

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 8395)

60

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/2375, annettu 15 päivänä joulukuuta 2017, luvan antamisesta N-asetyyli-D-neuramiinihapon saattamiseksi markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 8431)

N

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 8431)

63

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/2376, annettu 15 päivänä joulukuuta 2017, täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2015/348 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Maltan, Bulgarian ja Puolan esittämiin muutettuihin kansallisiin tai toiminnallisia ilmatilan lohkoja koskeviin suunnitelmiin kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella sisällytettyjen tarkistettujen tavoitteiden yhteensopivuudesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 8433)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 8433)

1

68

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/2377, annettu 15 päivänä joulukuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 406/2009/EY soveltamisalaan kuuluvista vuoden 2015 kasvihuonekaasupäästöistä kunkin jäsenvaltion osalta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 8476)

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 8476)

80

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/2378, annettu 15 päivänä joulukuuta 2017, vuoden 2017 maksuvyöhykkeiden yksikköhintojen vaatimustenmukaisuudesta täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 391/2013 17 artiklan perusteella
  (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 8501)

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 8501)

83

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/2379, annettu 18 päivänä joulukuuta 2017, maatalouden raaka-aineiden viljelyn tyypilliset kasvihuonekaasupäästöt sisältävän Kanadan kertomuksen hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/28/EY mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 8801)

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 8801)

86

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 19.12.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 337/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 337/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EU) 2017/2360,

annettu 11 päivänä joulukuuta 2017,

eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Mustallamerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2018

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Perussopimuksen 43 artiklan 3 kohdassa määrätään, että neuvosto hyväksyy komission ehdotuksesta kalastusmahdollisuuksien vahvistamiseen ja jakamiseen liittyvät toimenpiteet. |
| --- | --- |

(1)

Perussopimuksen 43 artiklan 3 kohdassa määrätään, että neuvosto hyväksyy komission ehdotuksesta kalastusmahdollisuuksien vahvistamiseen ja jakamiseen liittyvät toimenpiteet.

| (2) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1380/2013 (1) edellytetään, että säilyttämistoimenpiteet vahvistetaan ottaen huomioon käytettävissä olevat tieteelliset, tekniset ja taloudelliset lausunnot, mukaan lukien tarvittaessa tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) laatimat kertomukset. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1380/2013 (1) edellytetään, että säilyttämistoimenpiteet vahvistetaan ottaen huomioon käytettävissä olevat tieteelliset, tekniset ja taloudelliset lausunnot, mukaan lukien tarvittaessa tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) laatimat kertomukset.

| (3) | Neuvoston tehtävänä on hyväksyä Mustallamerellä sovellettavat kalastus- tai kalastusryhmäkohtaisten kalastusmahdollisuuksien vahvistamista ja jakamista koskevat toimenpiteet sekä tarvittaessa tietyt niihin toiminnallisesti liittyvät edellytykset. Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 1 ja 4 kohdan mukaisesti kalastusmahdollisuudet olisi jaettava jäsenvaltioille niin, että taataan kunkin jäsenvaltion kalastustoiminnan suhteellinen vakaus kunkin kalakannan tai kalastuksen osalta, ja mainitun asetuksen 2 artiklan 2 kohdassa vahvistettujen yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Neuvoston tehtävänä on hyväksyä Mustallamerellä sovellettavat kalastus- tai kalastusryhmäkohtaisten kalastusmahdollisuuksien vahvistamista ja jakamista koskevat toimenpiteet sekä tarvittaessa tietyt niihin toiminnallisesti liittyvät edellytykset. Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 1 ja 4 kohdan mukaisesti kalastusmahdollisuudet olisi jaettava jäsenvaltioille niin, että taataan kunkin jäsenvaltion kalastustoiminnan suhteellinen vakaus kunkin kalakannan tai kalastuksen osalta, ja mainitun asetuksen 2 artiklan 2 kohdassa vahvistettujen yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden mukaisesti.

| (4) | Välimeren yleinen kalastuskomissio (GFCM) hyväksyi 41. vuosikokouksessaan vuonna 2017 suosituksen GFCM/40/2017/4 piikkikampelan kalastusta maantieteellisellä osa-alueella 29 (Mustameri) koskevasta monivuotisesta hoitosuunnitelmasta. Suosituksessa vahvistetaan piikkikampelan suurin sallittu saalis (TAC) kahdeksi vuodeksi (2018–2019) ja jaetaan väliaikaiset kiintiöt. Kyseinen toimenpide olisi pantava täytäntöön unionin oikeudessa. |
| --- | --- |

(4)

Välimeren yleinen kalastuskomissio (GFCM) hyväksyi 41. vuosikokouksessaan vuonna 2017 suosituksen GFCM/40/2017/4 piikkikampelan kalastusta maantieteellisellä osa-alueella 29 (Mustameri) koskevasta monivuotisesta hoitosuunnitelmasta. Suosituksessa vahvistetaan piikkikampelan suurin sallittu saalis (TAC) kahdeksi vuodeksi (2018–2019) ja jaetaan väliaikaiset kiintiöt. Kyseinen toimenpide olisi pantava täytäntöön unionin oikeudessa.

| (5) | Kalastusmahdollisuudet olisi vahvistettava saatavilla olevien tieteellisten lausuntojen perusteella sekä ottaen huomioon biologiset ja sosioekonomiset näkökohdat varmistaen samalla eri kalastussektorien välisen oikeudenmukaisen kohtelun ja ottaen huomioon myös sidosryhmiä kuultaessa esitetyt kannanotot. |
| --- | --- |

(5)

Kalastusmahdollisuudet olisi vahvistettava saatavilla olevien tieteellisten lausuntojen perusteella sekä ottaen huomioon biologiset ja sosioekonomiset näkökohdat varmistaen samalla eri kalastussektorien välisen oikeudenmukaisen kohtelun ja ottaen huomioon myös sidosryhmiä kuultaessa esitetyt kannanotot.

| (6) | Käytettävissä olevan STECF:n tieteellisen lausunnon mukaisesti on välttämätöntä säilyttää kalastuskuolevuus nykyisellä tasolla, jotta kilohailikantojen kestävyys Mustallamerellä voidaan taata. |
| --- | --- |

(6)

Käytettävissä olevan STECF:n tieteellisen lausunnon mukaisesti on välttämätöntä säilyttää kalastuskuolevuus nykyisellä tasolla, jotta kilohailikantojen kestävyys Mustallamerellä voidaan taata.

| (7) | Kilohailin kalastukseen sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua purkamisvelvoitetta 1 päivästä tammikuuta 2015. Piikkikampelan kalastukseen sovelletaan kyseisessä artiklassa tarkoitettua purkamisvelvoitetta 1 päivästä tammikuuta 2017. |
| --- | --- |

(7)

Kilohailin kalastukseen sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua purkamisvelvoitetta 1 päivästä tammikuuta 2015. Piikkikampelan kalastukseen sovelletaan kyseisessä artiklassa tarkoitettua purkamisvelvoitetta 1 päivästä tammikuuta 2017.

| (8) | Tässä asetuksessa vahvistettujen kalastusmahdollisuuksien käyttöön sovelletaan neuvoston asetusta (EY) N:o 1224/2009 (2) ja erityisesti sen 33 ja 34 artiklaa, jotka koskevat saaliiden kirjaamista ja kalastusmahdollisuuksien loppuun käyttämistä koskevien tietojen ilmoittamista. Sen vuoksi on tarpeen täsmentää koodit, joita jäsenvaltioiden on käytettävä lähettäessään komissiolle tietoja tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien kantojen puretuista saaliista. |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa vahvistettujen kalastusmahdollisuuksien käyttöön sovelletaan neuvoston asetusta (EY) N:o 1224/2009 (2) ja erityisesti sen 33 ja 34 artiklaa, jotka koskevat saaliiden kirjaamista ja kalastusmahdollisuuksien loppuun käyttämistä koskevien tietojen ilmoittamista. Sen vuoksi on tarpeen täsmentää koodit, joita jäsenvaltioiden on käytettävä lähettäessään komissiolle tietoja tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien kantojen puretuista saaliista.

| (9) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96 (3) 2 artiklan mukaisesti on määriteltävä kannat, joihin sovelletaan siinä tarkoitettuja eri toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(9)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96 (3) 2 artiklan mukaisesti on määriteltävä kannat, joihin sovelletaan siinä tarkoitettuja eri toimenpiteitä.

| (10) | Piikkikampelakantojen osalta olisi toteutettava lisää korjaavia toimenpiteitä. Nykyisin kahden kuukauden ajan eli 15 päivästä huhtikuuta 15 päivään kesäkuuta sovellettavan kalastuskiellon pitäminen voimassa suojaisi edelleen näitä kantoja piikkikampelan kutuaikana. Pyyntiponnistuksen hallinnointi ja kalastuspäivien rajoittaminen 180 päivään vuodessa vaikuttaisi myönteisesti piikkikampelakantojen säilymiseen. |
| --- | --- |

(10)

Piikkikampelakantojen osalta olisi toteutettava lisää korjaavia toimenpiteitä. Nykyisin kahden kuukauden ajan eli 15 päivästä huhtikuuta 15 päivään kesäkuuta sovellettavan kalastuskiellon pitäminen voimassa suojaisi edelleen näitä kantoja piikkikampelan kutuaikana. Pyyntiponnistuksen hallinnointi ja kalastuspäivien rajoittaminen 180 päivään vuodessa vaikuttaisi myönteisesti piikkikampelakantojen säilymiseen.

| (11) | Kalastusmahdollisuuksia käytettäessä olisi kaikilta osin noudatettava sovellettavaa unionin oikeutta. |
| --- | --- |

(11)

Kalastusmahdollisuuksia käytettäessä olisi kaikilta osin noudatettava sovellettavaa unionin oikeutta.

| (12) | Jotta kalastustoiminta ei keskeytyisi ja turvattaisiin unionin kalastajien toimeentulo, on tarpeen säätää, että kyseiset kalastukset voidaan aloittaa Mustallamerellä 1 päivästä tammikuuta 2018 alkaen. Asian kiireellisyyden vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan välittömästi sen jälkeen, kun se on julkaistu, |
| --- | --- |

(12)

Jotta kalastustoiminta ei keskeytyisi ja turvattaisiin unionin kalastajien toimeentulo, on tarpeen säätää, että kyseiset kalastukset voidaan aloittaa Mustallamerellä 1 päivästä tammikuuta 2018 alkaen. Asian kiireellisyyden vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan välittömästi sen jälkeen, kun se on julkaistu,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

KOHDE, SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan Bulgarian ja Romanian lippujen alla purjehtivien unionin kalastusalusten eräiden kalakantojen Mustallamerellä sovellettavat kalastusmahdollisuudet vuodeksi 2018:

| a) | piikkikampela (Psetta maxima); |
| --- | --- |

a)

piikkikampela (Psetta maxima);

Psetta maxima

| b) | kilohaili (Sprattus sprattus). |
| --- | --- |

b)

kilohaili (Sprattus sprattus).

Sprattus sprattus

2 artikla

Soveltamisala

Tätä asetusta sovelletaan Mustallamerellä toimiviin unionin kalastusaluksiin.

3 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

| a) | ’GFCM:llä’ Välimeren yleistä kalastuskomissiota; |
| --- | --- |

a)

’GFCM:llä’ Välimeren yleistä kalastuskomissiota;

| b) | ’Mustallamerellä’ Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1343/2011 (4) liitteessä I määriteltyä maantieteellistä osa-aluetta 29; |
| --- | --- |

b)

’Mustallamerellä’ Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1343/2011 (4) liitteessä I määriteltyä maantieteellistä osa-aluetta 29;

4

| c) | ’kalastusaluksella’ alusta, joka on varustettu meren elollisten luonnonvarojen kaupallista hyödyntämistä varten; |
| --- | --- |

c)

’kalastusaluksella’ alusta, joka on varustettu meren elollisten luonnonvarojen kaupallista hyödyntämistä varten;

| d) | ’unionin kalastusaluksella’ jonkin jäsenvaltion lipun alla purjehtivaa ja unionissa rekisteröityä kalastusalusta; |
| --- | --- |

d)

’unionin kalastusaluksella’ jonkin jäsenvaltion lipun alla purjehtivaa ja unionissa rekisteröityä kalastusalusta;

| e) | ’kannalla’ tietyllä kalastuksenhoitoalueella esiintyvää meren elollista luonnonvaraa; |
| --- | --- |

e)

’kannalla’ tietyllä kalastuksenhoitoalueella esiintyvää meren elollista luonnonvaraa;

| f) | ’unionin autonomisella kiintiöllä’ saalisrajaa, joka myönnetään unionin kalastusaluksille, jos sovittua suurinta sallittua saalista (TAC) ei ole; |
| --- | --- |

f)

’unionin autonomisella kiintiöllä’ saalisrajaa, joka myönnetään unionin kalastusaluksille, jos sovittua suurinta sallittua saalista (TAC) ei ole;

| g) | ’analyyttisellä kiintiöllä’ unionin autonomista kiintiötä, jonka osalta on käytettävissä analyyttinen arvio. |
| --- | --- |

g)

’analyyttisellä kiintiöllä’ unionin autonomista kiintiötä, jonka osalta on käytettävissä analyyttinen arvio.

II LUKU

KALASTUSMAHDOLLISUUDET

4 artikla

Kalastusmahdollisuuksien jakaminen

1.   Unionin autonominen kilohailin kiintiö, tämän kiintiön jakaminen jäsenvaltioiden kesken ja tarvittaessa siihen toiminnallisesti liittyvät edellytykset vahvistetaan liitteessä.

2.   Unionin vesillä unionin kalastusaluksiin sovellettava piikkikampelan suurin sallittu saalis (TAC) ja sen jakaminen jäsenvaltioiden kesken ja tarvittaessa siihen toiminnallisesti liittyvät edellytykset vahvistetaan liitteessä.

5 artikla

Jakamista koskevat erityiset säännökset

Tässä asetuksessa vahvistettu kalastusmahdollisuuksien jakaminen jäsenvaltioiden kesken ei rajoita seuraavien soveltamista:

| a) | asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 8 kohdan nojalla tehtävät vaihdot; |
| --- | --- |

a)

asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 8 kohdan nojalla tehtävät vaihdot;

| b) | asetuksen (EY) N:o 1224/2009 37 artiklan nojalla tehtävät vähennykset ja uudelleen jakamiset; |
| --- | --- |

b)

asetuksen (EY) N:o 1224/2009 37 artiklan nojalla tehtävät vähennykset ja uudelleen jakamiset;

| c) | asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 ja 107 artiklan nojalla tehtävät alentamiset. |
| --- | --- |

c)

asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 ja 107 artiklan nojalla tehtävät alentamiset.

6 artikla

Piikkikampelaan kohdistuvan pyyntiponnistuksen hallinnointi

Unionin kalastusaluksilla, joilla on lupa kalastaa piikkikampelaa Mustallamerellä, saa olla aluksen suurimmasta pituudesta riippumatta enintään 180 kalastuspäivää vuodessa.

III LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

7 artikla

Tietojen toimittaminen

Kun jäsenvaltiot lähettävät komissiolle pyydettyjen kantojen purettujen saaliiden määriin liittyviä tietoja asetuksen (EY) N:o 1224/2009 33 ja 34 artiklan mukaisesti, niiden on käytettävä tämän asetuksen liitteessä esitettyjä kantojen koodeja.

8 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2018.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä joulukuuta 2017.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

S. KIISLER

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).

1

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1224/2009, annettu 20 päivänä marraskuuta 2009, unionin valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, asetusten (EY) N:o 847/96, (EY) N:o 2371/2002, (EY) N:o 811/2004, (EY) N:o 768/2005, (EY) N:o 2115/2005, (EY) N:o 2166/2005, (EY) N:o 388/2006, (EY) N:o 509/2007, (EY) N:o 676/2007, (EY) N:o 1098/2007, (EY) N:o 1300/2008 ja (EY) N:o 1342/2008 muuttamisesta sekä asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1627/94 ja (EY) N:o 1966/2006 kumoamisesta (EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1).

2

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 847/96, annettu 6 päivänä toukokuuta 1996, TACien ja kiintiöiden vuotuiseen hallinnoimiseen liittyvien lisäedellytysten käyttöönottamisesta (EYVL L 115, 9.5.1996, s. 3).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1343/2011, annettu 13 päivänä joulukuuta 2011, eräistä kalastusta koskevista säännöksistä GFCM:n (Välimeren yleisen kalastuskomission) sopimusalueella ja kalavarojen kestävää hyödyntämistä koskevista hoitotoimenpiteistä Välimerellä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1967/2006 muuttamisesta (EUVL L 347, 30.12.2011, s. 44).

4

---

LIITE

| Laji: | Piikkikampela

  Psetta maxima | Alue: | Unionin vedet Mustallamerellä
  (TUR/F3742C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bulgaria | 57 | | |
| Romania | 57 | | |
| Unioni | 114 (*1) | | |
| TAC | 644 | | Analyyttinen TAC
  Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta.
  Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta. |

Laji:

Piikkikampela

Psetta maxima

Alue:

Unionin vedet Mustallamerellä

(TUR/F3742C)

Bulgaria

57

Romania

57

Unioni

114 (*1)

TAC

644

Analyyttinen TAC

Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta.

Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta.

| Laji: | Kilohaili

  Sprattus sprattus | Alue: | Unionin vedet Mustallamerellä
  (SPR/F3742C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bulgaria | 8 032,50 | | |
| Romania | 3 442,50 | | |
| Unioni | 11 475 | | |
| TAC | Ei sovelleta/Ei sovittu | | Analyyttinen kiintiö
  Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta.
  Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta. |

Laji:

Kilohaili

Sprattus sprattus

Alue:

Unionin vedet Mustallamerellä

(SPR/F3742C)

Bulgaria

8 032,50

Romania

3 442,50

Unioni

11 475

TAC

Ei sovelleta/Ei sovittu

Analyyttinen kiintiö

Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta.

Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta.

---

(*1)  Kalastus, mukaan lukien jälleenlaivaaminen, alukselle ottaminen, purkaminen ja ensimyynti, on kielletty 15.4.–15.6.2018.

---

| 19.12.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 337/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 337/6

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2017/2361,

annettu 14 päivänä syyskuuta 2017,

hallintomaksuja koskevasta lopullisesta järjestelmästä kriisinratkaisuneuvoston hallintomenojen kattamiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhdenmukaisten sääntöjen ja yhdenmukaisen menettelyn vahvistamisesta luottolaitosten ja tiettyjen sijoituspalveluyritysten kriisinratkaisua varten yhteisen kriisinratkaisumekanismin ja yhteisen kriisinratkaisurahaston puitteissa sekä asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta 15 päivänä heinäkuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 806/2014 (1) ja erityisesti sen 65 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Hallintomaksujen eriä koskeva väliaikainen järjestelmä kriisinratkaisuneuvoston hallintomenojen kattamiseksi, josta säädetään komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1310/2014 (2), perustui yksinkertaistettuun menetelmään ja kattoi vain rajatun yhteisöjen alaryhmän eli yhteisöt, joita Euroopan keskuspankki, jäljempänä ’EKP’, pitää merkittävinä, jäljempänä ’merkittävät yhteisöt’. Väliaikainen järjestelmä perustettiin riittävän rahoituksen varmistamiseksi kriisinratkaisuneuvoston, jonka rakenne ja toiminnallinen valmius olivat tuolloin rajalliset, perustamista varten ja sen hallinnollisen taakan minimoimiseksi. Väliaikaista järjestelmää oli tarkoitus soveltaa, kunnes komissio antaa säädöksen lopullisesta järjestelmästä, joka koskee hallintomenojen kattamiseksi tarvittavien hallintomaksujen määrittämistä ja keräämistä. |
| --- | --- |

(1)

Hallintomaksujen eriä koskeva väliaikainen järjestelmä kriisinratkaisuneuvoston hallintomenojen kattamiseksi, josta säädetään komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1310/2014 (2), perustui yksinkertaistettuun menetelmään ja kattoi vain rajatun yhteisöjen alaryhmän eli yhteisöt, joita Euroopan keskuspankki, jäljempänä ’EKP’, pitää merkittävinä, jäljempänä ’merkittävät yhteisöt’. Väliaikainen järjestelmä perustettiin riittävän rahoituksen varmistamiseksi kriisinratkaisuneuvoston, jonka rakenne ja toiminnallinen valmius olivat tuolloin rajalliset, perustamista varten ja sen hallinnollisen taakan minimoimiseksi. Väliaikaista järjestelmää oli tarkoitus soveltaa, kunnes komissio antaa säädöksen lopullisesta järjestelmästä, joka koskee hallintomenojen kattamiseksi tarvittavien hallintomaksujen määrittämistä ja keräämistä.

| (2) | Kriisinratkaisuneuvoston rakenne ja toiminnallinen valmius ovat vakiintuneet, joten nyt on asianmukaista vahvistaa vuotuisia hallintomaksuja koskeva lopullinen järjestelmä kriisinratkaisuneuvoston hallintomenojen kattamiseksi. Lopullisen järjestelmän on tarkoitus korvata delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1310/2014 säädetty väliaikainen järjestelmä. |
| --- | --- |

(2)

Kriisinratkaisuneuvoston rakenne ja toiminnallinen valmius ovat vakiintuneet, joten nyt on asianmukaista vahvistaa vuotuisia hallintomaksuja koskeva lopullinen järjestelmä kriisinratkaisuneuvoston hallintomenojen kattamiseksi. Lopullisen järjestelmän on tarkoitus korvata delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1310/2014 säädetty väliaikainen järjestelmä.

| (3) | Lopullisessa järjestelmässä olisi säädettävä hallintomaksujen määrittämisestä ja keräämisestä paitsi merkittävien yhteisöjen myös kaikkien niiden yhteisöjen osalta, joihin sovelletaan yhteistä kriisinratkaisumekanismia. Hallintomaksut olisi laskettava kyseisten yhteisöjen korkeimmalla konsolidointitasolla osallistuvissa jäsenvaltioissa, koska kaikki konsernin tytäryhtiöt, joihin sovelletaan konsolidointia, kuuluvat kriisinratkaisuneuvoston päätöksentekovaltuuksien soveltamisalaan, kun se hyväksyy konsernin kriisinratkaisusuunnitelmia, arvioi konsernien purkamis- tai uudelleenjärjestämismahdollisuuksia ja tekee konsernien kriisinratkaisupäätöksiä. Kyseisten tehtävien suorittaminen aiheuttaa kustannuksia kriisinratkaisuneuvostolle, kun se kerää ja analysoi tietoja, jotka liittyvät kuhunkin tytäryritykseen, johon sovelletaan konsolidointia. Nämä kustannukset liittyvät kriisinratkaisuneuvoston palveluihin niille yhteisöille, joihin sovelletaan yhteistä kriisinratkaisumekanismia, joten kyseisten yhteisöjen olisi maksettava ne, ja näin ollen hallintomaksut olisi laskettava niiden konsolidoidun tilinpäätöksen perusteella korkeimmalla konsolidointitasolla osallistuvissa jäsenvaltioissa, ja kutakin konsernia kohti olisi laskettava ainoastaan yksi hallintomaksu. |
| --- | --- |

(3)

Lopullisessa järjestelmässä olisi säädettävä hallintomaksujen määrittämisestä ja keräämisestä paitsi merkittävien yhteisöjen myös kaikkien niiden yhteisöjen osalta, joihin sovelletaan yhteistä kriisinratkaisumekanismia. Hallintomaksut olisi laskettava kyseisten yhteisöjen korkeimmalla konsolidointitasolla osallistuvissa jäsenvaltioissa, koska kaikki konsernin tytäryhtiöt, joihin sovelletaan konsolidointia, kuuluvat kriisinratkaisuneuvoston päätöksentekovaltuuksien soveltamisalaan, kun se hyväksyy konsernin kriisinratkaisusuunnitelmia, arvioi konsernien purkamis- tai uudelleenjärjestämismahdollisuuksia ja tekee konsernien kriisinratkaisupäätöksiä. Kyseisten tehtävien suorittaminen aiheuttaa kustannuksia kriisinratkaisuneuvostolle, kun se kerää ja analysoi tietoja, jotka liittyvät kuhunkin tytäryritykseen, johon sovelletaan konsolidointia. Nämä kustannukset liittyvät kriisinratkaisuneuvoston palveluihin niille yhteisöille, joihin sovelletaan yhteistä kriisinratkaisumekanismia, joten kyseisten yhteisöjen olisi maksettava ne, ja näin ollen hallintomaksut olisi laskettava niiden konsolidoidun tilinpäätöksen perusteella korkeimmalla konsolidointitasolla osallistuvissa jäsenvaltioissa, ja kutakin konsernia kohti olisi laskettava ainoastaan yksi hallintomaksu.

| (4) | Asetuksen (EU) N:o 806/2014 65 artiklan 3 kohdan mukaan kriisinratkaisuneuvosto määrittää ja kerää hallintomaksut sekä varmistaa, että ne maksetaan täysimääräisesti ja ajallaan. Jotta kriisinratkaisuneuvosto voi täyttää edellä mainitut vaatimukset, olisi varmistettava, että on olemassa tehokas järjestelmä hallintomaksujen keräämiseksi asetuksen (EU) N:o 806/2014 2 artiklassa tarkoitetuilta laitoksilta ja yhteisöiltä. Kyseisiin laitoksiin ja yhteisöihin sovelletaan jo nyt lukuisia unionin lainsäädännössä vahvistettuja raportointivaatimuksia. Tarkemmin sanottuna EKP kerää tietoja kokonaisvaroista ja kokonaisriskistä valvontamaksujen laskemista varten Euroopan keskuspankin asetuksen (EU) N:o 1163/2014 (3) mukaisesti. Asetuksen (EU) N:o 1163/2014 mukaisesti kerättyjä tietoja voidaan järkevästi käyttää laskettaessa kriisinratkaisuneuvoston hallintomaksuja. Asetuksen (EU) N:o 806/2014 30 artiklan 2 kohdan mukaisesti kriisinratkaisuneuvoston ja EKP:n on omia tehtäviään hoitaessaan mainitun asetuksen nojalla tehtävä tiivistä yhteistyötä ja erityisesti niiden on toimitettava toisilleen kaikki tiedot, joita ne tarvitsevat tehtäviensä suorittamiseen. On tehokkaampaa pyytää EKP:tä toimittamaan kriisinratkaisuneuvostolle ne tiedot, jotka se on saanut ja todentanut suorittaessaan tehtäviään ja käyttäessään neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 (4) mukaisia toimivaltuuksiaan, kuin kaksinkertaistaa asianomaisille laitoksille ja yhteisöille koituvaa raportointitaakkaa. Tietojen jakaminen EKP:n ja kriisinratkaisuneuvoston välillä mahdollistaisi myös sen, että kriisinratkaisuneuvosto välttäisi päällekkäisen tietojen todentamisprosessin, ja se perustuu kriisinratkaisuneuvoston ja EKP:n velvoitteeseen tehdä tiivistä yhteistyötä suorittaessaan asetuksen (EU) N:o 806/2014 mukaisia tehtäviään. Tietojen raportointi- ja todentamismenettelyjen päällekkäisyys tarkoittaisi, että hallintomaksujen laskenta ja kerääminen veisi väistämättä enemmän aikaa, ja se johtaisi vähemmän tehokkaaseen järjestelmään. Tästä seuraa, että osana yhteistyövelvoitetta EKP olisi velvoitettava välittämään kriisinratkaisuneuvostolle asianomaisilta laitoksilta ja yhteisöiltä saamansa tiedot kriisinratkaisuneuvostolle maksettavien hallintomaksujen laskemista varten. Kriisinratkaisuneuvoston olisi käytettävä niin paljon kuin mahdollista EKP:n keräämiä tietoja. Kriisinratkaisuneuvoston tulisi voida käyttää edellä mainittuja tietoja siinä määrin, kuin on tarpeen sille tämän asetuksen nojalla kuuluvien tehtävien toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EU) N:o 806/2014 65 artiklan 3 kohdan mukaan kriisinratkaisuneuvosto määrittää ja kerää hallintomaksut sekä varmistaa, että ne maksetaan täysimääräisesti ja ajallaan. Jotta kriisinratkaisuneuvosto voi täyttää edellä mainitut vaatimukset, olisi varmistettava, että on olemassa tehokas järjestelmä hallintomaksujen keräämiseksi asetuksen (EU) N:o 806/2014 2 artiklassa tarkoitetuilta laitoksilta ja yhteisöiltä. Kyseisiin laitoksiin ja yhteisöihin sovelletaan jo nyt lukuisia unionin lainsäädännössä vahvistettuja raportointivaatimuksia. Tarkemmin sanottuna EKP kerää tietoja kokonaisvaroista ja kokonaisriskistä valvontamaksujen laskemista varten Euroopan keskuspankin asetuksen (EU) N:o 1163/2014 (3) mukaisesti. Asetuksen (EU) N:o 1163/2014 mukaisesti kerättyjä tietoja voidaan järkevästi käyttää laskettaessa kriisinratkaisuneuvoston hallintomaksuja. Asetuksen (EU) N:o 806/2014 30 artiklan 2 kohdan mukaisesti kriisinratkaisuneuvoston ja EKP:n on omia tehtäviään hoitaessaan mainitun asetuksen nojalla tehtävä tiivistä yhteistyötä ja erityisesti niiden on toimitettava toisilleen kaikki tiedot, joita ne tarvitsevat tehtäviensä suorittamiseen. On tehokkaampaa pyytää EKP:tä toimittamaan kriisinratkaisuneuvostolle ne tiedot, jotka se on saanut ja todentanut suorittaessaan tehtäviään ja käyttäessään neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 (4) mukaisia toimivaltuuksiaan, kuin kaksinkertaistaa asianomaisille laitoksille ja yhteisöille koituvaa raportointitaakkaa. Tietojen jakaminen EKP:n ja kriisinratkaisuneuvoston välillä mahdollistaisi myös sen, että kriisinratkaisuneuvosto välttäisi päällekkäisen tietojen todentamisprosessin, ja se perustuu kriisinratkaisuneuvoston ja EKP:n velvoitteeseen tehdä tiivistä yhteistyötä suorittaessaan asetuksen (EU) N:o 806/2014 mukaisia tehtäviään. Tietojen raportointi- ja todentamismenettelyjen päällekkäisyys tarkoittaisi, että hallintomaksujen laskenta ja kerääminen veisi väistämättä enemmän aikaa, ja se johtaisi vähemmän tehokkaaseen järjestelmään. Tästä seuraa, että osana yhteistyövelvoitetta EKP olisi velvoitettava välittämään kriisinratkaisuneuvostolle asianomaisilta laitoksilta ja yhteisöiltä saamansa tiedot kriisinratkaisuneuvostolle maksettavien hallintomaksujen laskemista varten. Kriisinratkaisuneuvoston olisi käytettävä niin paljon kuin mahdollista EKP:n keräämiä tietoja. Kriisinratkaisuneuvoston tulisi voida käyttää edellä mainittuja tietoja siinä määrin, kuin on tarpeen sille tämän asetuksen nojalla kuuluvien tehtävien toteuttamiseksi.

| (5) | Hallintomaksut olisi kohdennettava ottaen huomioon työmäärän ja vastaavien kustannusten erot, kun verrataan suoraan kriisinratkaisuneuvoston vastuulla olevia ja toisaalta kansallisten kriisinratkaisuviranomaisten vastuulla olevia yhteisöjä. Sen vuoksi tässä asetuksessa olisi määritettävä, miten hallintomaksut jakautuvat näiden kahden yhteisöryhmän välillä. Näiden kahden ryhmän sisällä tällä asetuksella perustetussa lopullisessa järjestelmässä olisi edellytettävä, että yhteisöt osallistuvat suhteessa niihin resurssitarpeisiin, jotka ne yksilöllisesti aiheuttavat kriisinratkaisuneuvostolle ja jotka arvioidaan havainnoitavissa olevien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(5)

Hallintomaksut olisi kohdennettava ottaen huomioon työmäärän ja vastaavien kustannusten erot, kun verrataan suoraan kriisinratkaisuneuvoston vastuulla olevia ja toisaalta kansallisten kriisinratkaisuviranomaisten vastuulla olevia yhteisöjä. Sen vuoksi tässä asetuksessa olisi määritettävä, miten hallintomaksut jakautuvat näiden kahden yhteisöryhmän välillä. Näiden kahden ryhmän sisällä tällä asetuksella perustetussa lopullisessa järjestelmässä olisi edellytettävä, että yhteisöt osallistuvat suhteessa niihin resurssitarpeisiin, jotka ne yksilöllisesti aiheuttavat kriisinratkaisuneuvostolle ja jotka arvioidaan havainnoitavissa olevien tietojen perusteella.

| (6) | Jotta kriisinratkaisuneuvostolle ja kyseisille yhteisöille voidaan antaa varmuus siitä, miten yksilöllisiä vuotuisia hallintomaksuja mukautetaan, jos laskennassa esiintyy virhe tai taustatiedot muuttuvat, tässä asetuksessa olisi säädettävä erityisistä säännöistä kyseisiä tilanteita varten. Jos kriisinratkaisuneuvosto tekee virheen laskiessaan vuotuista hallintomaksua, sen olisi oikaistava virhe. Kyseistä vaatimusta olisi sovellettava virheisiin, jotka esiintyvät sen vuoksi, että kriisinratkaisuneuvosto soveltaa väärin menetelmää yksilöllisten vuotuisten hallintomaksujen laskemiseksi. Tällöin kaikkia hallintomaksuja olisi muutettava. Kun yksilöllisen vuotuisen hallintomaksun laskemisessa käytetty tieto on virheellistä tai se muuttuu laskennan suorittamisen jälkeen, tilannetta ei sitä vastoin olisi pidettävä laskentavirheenä, ja sitä olisi sen vuoksi kohdeltava eri tavalla. Näissä tapauksissa olisi muutettava vain niiden yhteisöjen hallintomaksuja, joiden tiedot ovat olleet virheellisiä tai ovat muuttuneet. |
| --- | --- |

(6)

Jotta kriisinratkaisuneuvostolle ja kyseisille yhteisöille voidaan antaa varmuus siitä, miten yksilöllisiä vuotuisia hallintomaksuja mukautetaan, jos laskennassa esiintyy virhe tai taustatiedot muuttuvat, tässä asetuksessa olisi säädettävä erityisistä säännöistä kyseisiä tilanteita varten. Jos kriisinratkaisuneuvosto tekee virheen laskiessaan vuotuista hallintomaksua, sen olisi oikaistava virhe. Kyseistä vaatimusta olisi sovellettava virheisiin, jotka esiintyvät sen vuoksi, että kriisinratkaisuneuvosto soveltaa väärin menetelmää yksilöllisten vuotuisten hallintomaksujen laskemiseksi. Tällöin kaikkia hallintomaksuja olisi muutettava. Kun yksilöllisen vuotuisen hallintomaksun laskemisessa käytetty tieto on virheellistä tai se muuttuu laskennan suorittamisen jälkeen, tilannetta ei sitä vastoin olisi pidettävä laskentavirheenä, ja sitä olisi sen vuoksi kohdeltava eri tavalla. Näissä tapauksissa olisi muutettava vain niiden yhteisöjen hallintomaksuja, joiden tiedot ovat olleet virheellisiä tai ovat muuttuneet.

| (7) | Neuvoston asetuksen N:o 1 (5) 3 artiklan mukaan hallintomaksua koskevan ilmoituksen ja muun kriisinratkaisuneuvoston viestinnän kielen olisi oltava sen jäsenvaltion kieli, johon vastaanottava laitos on sijoittautunut. |
| --- | --- |

(7)

Neuvoston asetuksen N:o 1 (5) 3 artiklan mukaan hallintomaksua koskevan ilmoituksen ja muun kriisinratkaisuneuvoston viestinnän kielen olisi oltava sen jäsenvaltion kieli, johon vastaanottava laitos on sijoittautunut.

| (8) | Vuotuisten hallintomaksujen olisi oltava täytäntöönpanokelpoisia ja osittaiseen maksamiseen, maksun laiminlyöntiin tai hallintomaksua koskevassa ilmoituksessa mainittujen maksuehtojen noudattamatta jättämiseen olisi sovellettava viivästyskorkoa, jotta varmistetaan, että hallintomaksut maksetaan täysimääräisesti ja ajallaan. |
| --- | --- |

(8)

Vuotuisten hallintomaksujen olisi oltava täytäntöönpanokelpoisia ja osittaiseen maksamiseen, maksun laiminlyöntiin tai hallintomaksua koskevassa ilmoituksessa mainittujen maksuehtojen noudattamatta jättämiseen olisi sovellettava viivästyskorkoa, jotta varmistetaan, että hallintomaksut maksetaan täysimääräisesti ja ajallaan.

| (9) | Väliaikaisen järjestelmän piiriin kuuluvien merkittävien yhteisöjen hallintomaksut olisi arvioitava uudelleen niin, että huomioon otetaan kyseisten yhteisöjen väliaikaisen järjestelmän puitteissa maksamat määrät. Väliaikaisen järjestelmän perusteella suoritettujen maksuerien ja lopullisen järjestelmän mukaisesti laskettujen hallintomaksujen väliset mahdolliset erot olisi tasattava laskettaessa hallintomaksuja, joilla katetaan kriisinratkaisuneuvoston hallintomenot väliaikaisen jakson päättymistä seuraavalta vuodelta. |
| --- | --- |

(9)

Väliaikaisen järjestelmän piiriin kuuluvien merkittävien yhteisöjen hallintomaksut olisi arvioitava uudelleen niin, että huomioon otetaan kyseisten yhteisöjen väliaikaisen järjestelmän puitteissa maksamat määrät. Väliaikaisen järjestelmän perusteella suoritettujen maksuerien ja lopullisen järjestelmän mukaisesti laskettujen hallintomaksujen väliset mahdolliset erot olisi tasattava laskettaessa hallintomaksuja, joilla katetaan kriisinratkaisuneuvoston hallintomenot väliaikaisen jakson päättymistä seuraavalta vuodelta.

| (10) | Tällä asetuksella otetaan käyttöön vuotuisia hallintomaksuja koskeva lopullinen järjestelmä kriisinratkaisuneuvoston hallintomenojen kattamiseksi, joten väliaikaista järjestelmää koskeva asetus ei ole enää tarpeellinen ja se olisi kumottava, |
| --- | --- |

(10)

Tällä asetuksella otetaan käyttöön vuotuisia hallintomaksuja koskeva lopullinen järjestelmä kriisinratkaisuneuvoston hallintomenojen kattamiseksi, joten väliaikaista järjestelmää koskeva asetus ei ole enää tarpeellinen ja se olisi kumottava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt siitä, miten määritetään:

| 1. | lopullinen järjestelmä, jolla lasketaan ne hallintomaksut, jotka asetuksen (EU) N:o 806/2014 2 artiklassa tarkoitetut yhteisöt ovat velvolliset suorittamaan yhteisen kriisinratkaisuneuvoston, jäljempänä ’kriisinratkaisuneuvosto’, hallintomenojen kattamiseksi; |
| --- | --- |

1.

lopullinen järjestelmä, jolla lasketaan ne hallintomaksut, jotka asetuksen (EU) N:o 806/2014 2 artiklassa tarkoitetut yhteisöt ovat velvolliset suorittamaan yhteisen kriisinratkaisuneuvoston, jäljempänä ’kriisinratkaisuneuvosto’, hallintomenojen kattamiseksi;

| 2. | tapa, jolla hallintomaksut on maksettava; |
| --- | --- |

2.

tapa, jolla hallintomaksut on maksettava;

| 3. | rekisteröinti-, kirjanpito- ja raportointisäännöt ja muut säännöt, jotka ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että hallintomaksut maksetaan täysimääräisesti ja ajallaan; |
| --- | --- |

3.

rekisteröinti-, kirjanpito- ja raportointisäännöt ja muut säännöt, jotka ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että hallintomaksut maksetaan täysimääräisesti ja ajallaan;

| 4. | menetelmät, joita sovelletaan laskettaessa uudelleen ja mukautettaessa väliaikaiselta jaksolta maksettavia hallintomaksuja. |
| --- | --- |

4.

menetelmät, joita sovelletaan laskettaessa uudelleen ja mukautettaessa väliaikaiselta jaksolta maksettavia hallintomaksuja.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksessa (EU) N:o 1163/2014 vahvistettuja määritelmiä. Lisäksi sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 1. | ’kriisinratkaisuneuvoston hallintomenoilla’ tarkoitetaan asetuksen (EU) N:o 806/2014 59 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja kriisinratkaisuneuvoston talousarvion I osan menoja; |
| --- | --- |

1.

’kriisinratkaisuneuvoston hallintomenoilla’ tarkoitetaan asetuksen (EU) N:o 806/2014 59 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja kriisinratkaisuneuvoston talousarvion I osan menoja;

| 2. | ’vuotuisella hallintomaksulla’ tarkoitetaan hallintomaksua, joka kriisinratkaisuneuvoston on tämän asetuksen mukaisesti määrä kerätä tietyn varainhoitovuoden osalta kriisinratkaisuneuvoston hallintomenojen kattamiseksi; |
| --- | --- |

2.

’vuotuisella hallintomaksulla’ tarkoitetaan hallintomaksua, joka kriisinratkaisuneuvoston on tämän asetuksen mukaisesti määrä kerätä tietyn varainhoitovuoden osalta kriisinratkaisuneuvoston hallintomenojen kattamiseksi;

| 3. | ’hallintomaksuvelvollisella’ tarkoitetaan asetuksen (EU) N:o 1163/2014 4 artiklan mukaisesti valvontamaksun keräämistä varten määritettyä valvontamaksuvelvollista, joka kuuluu asetuksen (EU) N:o 806/2014 2 artiklan soveltamisalaan; |
| --- | --- |

3.

’hallintomaksuvelvollisella’ tarkoitetaan asetuksen (EU) N:o 1163/2014 4 artiklan mukaisesti valvontamaksun keräämistä varten määritettyä valvontamaksuvelvollista, joka kuuluu asetuksen (EU) N:o 806/2014 2 artiklan soveltamisalaan;

| 4. | ’väliaikaisella jaksolla’ tarkoitetaan ajanjaksoa, joka alkaa 19 päivänä elokuuta 2014 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2017. |
| --- | --- |

4.

’väliaikaisella jaksolla’ tarkoitetaan ajanjaksoa, joka alkaa 19 päivänä elokuuta 2014 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2017.

3 artikla

Kerättävien vuotuisten hallintomaksujen kokonaismäärän määrittäminen

Tietyn varainhoitovuoden osalta kerättävien vuotuisten hallintomaksujen kokonaismäärä lasketaan perustuen kriisinratkaisuneuvoston asetuksen (EU) N:o 806/2014 61 artiklan mukaisesti hyväksymän kyseistä varainhoitovuotta koskevan talousarvion I osaan, ja se mukautetaan ottaen huomioon viimeisimmän varainhoitovuoden, jonka lopullinen tilinpäätös on julkaistu kyseisen asetuksen 63 artiklan 7 kohdan mukaisesti, talousarvion toteutuma.

Kriisinratkaisuneuvoston on määritettävä vuotuisten hallintomaksujen kokonaismäärä niin, että kriisinratkaisuneuvoston talousarvion I osa on tasapainossa.

4 artikla

Vuotuisten hallintomaksujen kokonaismäärän kohdentaminen

1.   Kohdennetaan 3 artiklan mukaisesti kerättävä kokonaismäärä seuraavasti:

| a) | seuraaville yhteisöille ja konserneille 95 prosenttia:






  i) | asetuksen (EU) N:o 806/2014 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut yhteisöt ja konsernit; |
| --- | --- | --- |

a)

seuraaville yhteisöille ja konserneille 95 prosenttia:

i)

asetuksen (EU) N:o 806/2014 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut yhteisöt ja konsernit;

| ii) | yhteisöt ja konsernit, joiden osalta kriisinratkaisuneuvosto on päättänyt käyttää asetuksen (EU) N:o 806/2014 mukaisia toimivaltuuksia mainitun asetuksen 7 artiklan 4 kohdan b alakohdan nojalla; |
| --- | --- |

ii)

yhteisöt ja konsernit, joiden osalta kriisinratkaisuneuvosto on päättänyt käyttää asetuksen (EU) N:o 806/2014 mukaisia toimivaltuuksia mainitun asetuksen 7 artiklan 4 kohdan b alakohdan nojalla;

| iii) | yhteisöt ja konsernit, joiden osalta osallistuvat jäsenvaltiot ovat päättäneet asetuksen (EU) N:o 806/2014 7 artiklan 5 kohdan mukaisesti, että kriisinratkaisuneuvosto käyttää sille kyseisellä asetuksella annettuja toimivaltuuksia ja hoitaa sille kyseisellä asetuksella annettuja tehtäviä; |
| --- | --- |

iii)

yhteisöt ja konsernit, joiden osalta osallistuvat jäsenvaltiot ovat päättäneet asetuksen (EU) N:o 806/2014 7 artiklan 5 kohdan mukaisesti, että kriisinratkaisuneuvosto käyttää sille kyseisellä asetuksella annettuja toimivaltuuksia ja hoitaa sille kyseisellä asetuksella annettuja tehtäviä;

| b) | asetuksen (EU) N:o 806/2014 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuille yhteisöille ja konserneille 5 prosenttia. |
| --- | --- |

b)

asetuksen (EU) N:o 806/2014 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuille yhteisöille ja konserneille 5 prosenttia.

2.   Kriisinratkaisuneuvoston on osoitettava yhteisöt ja konsernit jompaankumpaan 1 kohdassa tarkoitetuista ryhmistä niiden tietojen perusteella, joita EKP toimittaa kriisinratkaisuneuvostolle tapauksesta riippuen 6 artiklan 1 kohdan tai 11 artiklan mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7 artiklan soveltamista.

3.   Jos yhteisöön sovelletaan 1 kohdan a alakohtaa, kaikki samaan konserniin kuuluvat yhteisöt on osoitettava samaan ryhmään.

4.   Kriisinratkaisuneuvoston on raportoitava vuosittain komissiolle 1 kohdassa säädetyn kohdentamisen asianmukaisuudesta, kun otetaan huomioon näiden kahden yhteisö- ja konserniryhmän kokoonpanon muuttuminen.

5 artikla

Yksilöllisten vuotuisten hallintomaksujen laskeminen

1.   Kriisinratkaisuneuvoston on laskettava kunkin varainhoitovuoden osalta maksettavat yksilölliset vuotuiset hallintomaksut vastaanottamiensa 6 artiklan mukaisten tietojen ja 3 artiklan mukaisesti määritellyn vuotuisten hallintomaksujen kokonaismäärän perusteella.

2.   Yksilöllisiä vuotuisia hallintomaksuja laskettaessa kriisinratkaisuneuvoston on sovellettava asetuksen (EU) N:o 1163/2014 10 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan ja 10 artiklan 6 kohdan a, b ja c alakohdan säännöksiä.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettuja säännöksiä sovellettaessa

| a) | ’vuosittaisella valvontamaksulla’ tarkoitetaan yksilöllistä vuotuista hallintomaksua; |
| --- | --- |

a)

’vuosittaisella valvontamaksulla’ tarkoitetaan yksilöllistä vuotuista hallintomaksua;

| b) | ’merkittävällä valvottavalla yhteisöllä’ tai ’merkittävällä valvottavalla ryhmittymällä’ tarkoitetaan 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua yhteisöä tai konsernia; |
| --- | --- |

b)

’merkittävällä valvottavalla yhteisöllä’ tai ’merkittävällä valvottavalla ryhmittymällä’ tarkoitetaan 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua yhteisöä tai konsernia;

| c) | ’vähemmän merkittävällä valvottavalla yhteisöllä’ tai ’vähemmän merkittävällä valvottavalla ryhmittymällä’ tarkoitetaan 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua yhteisöä tai konsernia; |
| --- | --- |

c)

’vähemmän merkittävällä valvottavalla yhteisöllä’ tai ’vähemmän merkittävällä valvottavalla ryhmittymällä’ tarkoitetaan 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua yhteisöä tai konsernia;

| d) | ’valvottavalla yhteisöllä’ tai ’valvottavalla ryhmittymällä’ tarkoitetaan mitä tahansa yhteisöä tai konsernia; |
| --- | --- |

d)

’valvottavalla yhteisöllä’ tai ’valvottavalla ryhmittymällä’ tarkoitetaan mitä tahansa yhteisöä tai konsernia;

| e) | ’valvontamaksuvelvollisella’ tarkoitetaan hallintomaksuvelvollista. |
| --- | --- |

e)

’valvontamaksuvelvollisella’ tarkoitetaan hallintomaksuvelvollista.

4.   Samaan konserniin kuuluvien asetuksen (EU) N:o 806/2014 2 artiklassa tarkoitettujen yhteisöjen maksettavat vuotuiset hallintomaksut on laskettava yhtenä hallintomaksuna.

5.   Jos kriisinratkaisuneuvosto tekee virheen laskiessaan yksilöllistä vuotuista hallintomaksua, sen on oikaistava virhe laskemalla uudelleen yksilöllinen vuotuinen hallintomaksu kullekin yhteisölle, jota virhe koskee. Kriisinratkaisuneuvoston on tasattava mahdollinen ero, joka ilmenee maksetun yksilöllisen vuotuisen hallintomaksun ja uudelleenlasketun määrän välillä, suurentamalla tai pienentämällä uudelleenlaskentaa seuraavan varainhoitovuoden osalta laskettua yksilöllistä hallintomaksua.

Uudelleenlaskentaa ei kuitenkaan ole suoritettava, jos kriisinratkaisuneuvosto saa tietää virheestä yli viiden vuoden kuluttua sen varainhoitovuoden lopusta, jolloin virhe tapahtui.

6 artikla

Yksilöllisten vuotuisten hallintomaksujen laskemiseksi tarvittavat tiedot

1.   Kunakin vuonna viiden työpäivän kuluessa siitä, kun valvontamaksuilmoitus on annettu asetuksen (EU) N:o 1163/2014 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja joka tapauksessa viimeistään 31 päivänä joulukuuta sinä vuonna, jolta valvontamaksuilmoitukset annetaan, EKP antaa kriisinratkaisuneuvostolle tiedot kustakin hallintomaksuvelvollisesta, sellaisina kuin EKP on ne kyseisenä vuonna kerännyt ja niitä on käytetty valvontamaksujen määrittämiseen asetuksen (EU) N:o 1163/2014 mukaisesti.

2.   Tietoihin on sisällyttävä vähintään seuraavat tekijät:

| a) | kunkin hallintomaksuvelvollisen, joka määritetään valvontamaksuja varten asetuksen (EU) N:o 1163/2014 4 artiklan mukaisesti, tunniste- ja yhteystiedot; |
| --- | --- |

a)

kunkin hallintomaksuvelvollisen, joka määritetään valvontamaksuja varten asetuksen (EU) N:o 1163/2014 4 artiklan mukaisesti, tunniste- ja yhteystiedot;

| b) | asetuksen (EU) N:o 1163/2014 10 artiklan mukaisesti määritetyt maksutekijät; |
| --- | --- |

b)

asetuksen (EU) N:o 1163/2014 10 artiklan mukaisesti määritetyt maksutekijät;

| c) | pidetäänkö hallintomaksuvelvollista merkittävänä asetuksen (EU) N:o 1024/2013 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti tai onko se yhteisö tai konserni, jonka osalta EKP on päättänyt asetuksen (EU) N:o 1024/2013 6 artiklan 5 kohdan b alakohdan mukaisesti käyttää suoraan kaikkia asiaankuuluvia toimivaltuuksia; |
| --- | --- |

c)

pidetäänkö hallintomaksuvelvollista merkittävänä asetuksen (EU) N:o 1024/2013 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti tai onko se yhteisö tai konserni, jonka osalta EKP on päättänyt asetuksen (EU) N:o 1024/2013 6 artiklan 5 kohdan b alakohdan mukaisesti käyttää suoraan kaikkia asiaankuuluvia toimivaltuuksia;

| d) | tiedot, jotka EKP on mahdollisesti määritellyt hallintomaksuvelvollisen raportointilaiminlyönnin vuoksi asetuksen (EU) N:o 1163/2014 10 artiklan 5 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

tiedot, jotka EKP on mahdollisesti määritellyt hallintomaksuvelvollisen raportointilaiminlyönnin vuoksi asetuksen (EU) N:o 1163/2014 10 artiklan 5 kohdan mukaisesti;

| e) | kunkin hallintomaksuvelvollisen maksun laskennan perustana oleva voimassaolopäivä, jonka avulla määritetään, miten kauan hallintomaksuvelvolliseen sovellettiin valvontamaksua, ja mahdolliset aseman muutokset asetuksen (EU) N:o 1163/2014 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tietyn valvontamaksukauden aikana. |
| --- | --- |

e)

kunkin hallintomaksuvelvollisen maksun laskennan perustana oleva voimassaolopäivä, jonka avulla määritetään, miten kauan hallintomaksuvelvolliseen sovellettiin valvontamaksua, ja mahdolliset aseman muutokset asetuksen (EU) N:o 1163/2014 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tietyn valvontamaksukauden aikana.

3.   Edellä olevan 2 kohdan a alakohtaa sovellettaessa kunkin hallintomaksuvelvollisen tunniste- ja yhteystietoihin kuuluvat kaikki Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 45/2001 (6) tarkoitetut henkilötiedot, jotka EKP kerää asetuksen (EU) N:o 1163/2014 mukaisten tehtäviensä suorittamista varten ja jotka ovat tarpeen kriisinratkaisuneuvostolle tämän asetuksen mukaisten tehtävien suorittamista varten.

4.   Jos kriisinratkaisuneuvoston on tätä asetusta sovellettaessa selvitettävä, kuuluuko yhteisö konserniin, joka on nimennyt tietyn hallintomaksuvelvollisen, EKP:n, kansallisten kriisinratkaisuviranomaisten ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on autettava kriisinratkaisuneuvostoa kaikilla asiaan liittyvillä tiedoilla.

5.   Jos EKP toimittaa lisälaskuja tai laskee uudelleen vuosittaisen valvontamaksun asetuksen (EU) N:o 1163/2014 7 artiklan mukaisesti, EKP ilmoittaa kriisinratkaisuneuvostolle uudet tiedot viiden päivän kuluessa siitä, kun valvontamaksuilmoitukset on annettu.

6.   Tiettynä varainhoitovuonna kerättävien yksilöllisten vuotuisten hallintomaksujen laskemista varten kriisinratkaisuneuvoston on käytettävä EKP:n edellisenä varainhoitovuonna asetuksen (EU) N:o 1163/2014 mukaisesti keräämiä tietoja, jotka on toimitettava kriisinratkaisuneuvostolle tapauksen mukaan tämän artiklan tai 11 artiklan mukaisesti.

7.   Jos EKP ei ole tietyn varainhoitovuoden aikana toimittanut kriisinratkaisuneuvostolle tässä artiklassa säädetyissä määräajoissa vuotuisten hallintomaksujen laskemiseksi tarvittavia tietoja, kriisinratkaisuneuvosto voi käyttää viimeisimpiä saatavilla olevia EKP:n sille toimittamia tietoja kyseistä laskentaa varten.

8.   Jos EKP:n toimittamia tietoja ei ole saatavilla, asianomaisen kansallisen toimivaltaisen viranomaisen on pyynnöstä annettava kriisinratkaisuneuvostolle hallussaan olevat tiedot.

9.   Jos kansallisen toimivaltaisen viranomaisen toimittamia tietoja ei ole saatavilla, hallintomaksuvelvollisen on pyynnöstä annettava kriisinratkaisuneuvostolle tarpeelliset tiedot kriisinratkaisuneuvoston asettamassa määräajassa. Jos hallintomaksuvelvollisen vastausta ei saada kriisinratkaisuneuvoston asettamaan määräaikaan mennessä, kriisinratkaisuneuvosto voi määrittää tiedot kohtuullisten oletusten perusteella.

10.   Kriisinratkaisuneuvosto käyttää tässä artiklassa tarkoitettuja tietoja ainoastaan tämän asetuksen tarkoituksia varten ja tämän asetuksen mukaisesti.

7 artikla

Soveltamisalan, aseman tai muiden tietojen muuttuminen

1.   Jos yhteisö tai konserni kuuluu asetuksen (EU) N:o 806/2014 2 artiklan soveltamisalaan vain osan varainhoitovuodesta, sen yksilöllinen vuotuinen hallintomaksu kyseiselle varainhoitovuodelle on laskettava niiden täysien kuukausien lukumäärän perusteella, joiden ajan se kuuluu kyseisen artiklan soveltamisalaan.

2.   Jos yhteisön tai konsernin asema muuttuu 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen ryhmien välillä varainhoitovuoden aikana, sen yksilöllinen vuotuinen hallintomaksu kyseiselle varainhoitovuodelle on laskettava niiden kuukausien lukumäärän perusteella, joiden viimeisenä päivänä yhteisö tai konserni kuului kyseiseen ryhmään.

3.   Jos esiintyy muita muutoksia yhteisön tai konsernin tietoihin, joita on käytetty varainhoitovuoden yksilöllisen vuotuisen hallintomaksun laskemiseen, kyseisen yhteisön tai konsernin kyseisen varainhoitovuoden yksilöllinen vuotuinen hallintomaksu on laskettava päivitettyjen tietojen perusteella.

4.   Jos EKP on ilmoittanut 1 ja 2 kohdassa tarkoitetusta muutoksesta tai jos esiintyy 3 kohdassa tarkoitettu muutos, kriisinratkaisuneuvoston on laskettava uudelleen ainoastaan kyseisen yhteisön tai konsernin yksilöllinen vuotuinen hallintomaksu kyseisille varainhoitovuosille. Jos 1, 2 tai 3 kohdassa tarkoitettuja muutoksia on esiintynyt useiden yhteisöjen tai konsernien osalta saman varainhoitovuoden aikana, kriisinratkaisuneuvoston on otettava yhteisön tai konsernin yksilöllisen vuotuisen hallintomaksun uudelleenlaskennassa huomioon ainoastaan muutokset, jotka koskevat kyseistä yksittäistä yhteisöä tai konsernia.

5.   Jos maksetun yksilöllisen vuotuisen hallintomaksun määrä on suurempi kuin 4 kohdan mukaisesti uudelleenlaskettu määrä, kriisinratkaisuneuvoston on palautettava erotus asianomaiselle yhteisölle tai konsernille. Jos maksetun yksilöllisen vuotuisen hallintomaksun määrä on pienempi kuin 4 kohdan mukaisesti uudelleenlaskettu määrä, asianomaisen yhteisön tai konsernin on maksettava erotus kriisinratkaisuneuvostolle. Tämän kohdan mukaisesti erääntyvän määrän palauttamiseksi tai keräämiseksi kriisinratkaisuneuvoston on vähennettävä tai lisättävä asianomaisen yhteisön tai konsernin yksilöllisen vuotuisen hallintomaksun määrää 4 kohdassa tarkoitettua uudelleenlaskentaa seuraavana varainhoitovuonna.

6.   Yksilöllisiä vuotuisia hallintomaksuja ei mukauteta sellaisten yhteisöjen tai konsernien osalta, joita 1, 2 tai 3 kohdassa tarkoitetut muutokset eivät koske.

7.   Kriisinratkaisuneuvosto kohdistaa kaikkien 5 kohdan mukaisesti tehtyjen mukautusten vuoksi kertyneen yli- tai alijäämän 3 artiklan mukaisesti määritettävään vuotuisten hallintomaksujen kokonaismäärään sille varainhoitovuodelle, joka seuraa sitä varainhoitovuotta, jona mukautuksia sovelletaan.

8.   Kriisinratkaisuneuvoston on tehtävä tarpeelliseksi katsotut päätökset moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti pannakseen täytäntöön tässä artiklassa vahvistetut säännökset, mukaan lukien kriisinratkaisuneuvoston maksamien palautusten ja yhteisöiltä kerättävien lisämaksujen aikataulu.

8 artikla

Hallintomaksua koskeva ilmoitus, viestintä, maksut ja viivästyskorko

1.   Kriisinratkaisuneuvosto antaa hallintomaksuvelvollisille hallintomaksua koskevan ilmoituksen.

2.   Kriisinratkaisuneuvoston on annettava hallintomaksua koskevan ilmoituksen tiedoksi jollakin seuraavista tavoista:

| a) | sähköisesti tai vastaavilla viestintävälineillä; |
| --- | --- |

a)

sähköisesti tai vastaavilla viestintävälineillä;

| b) | faksilla; |
| --- | --- |

b)

faksilla;

| c) | lähettipalvelun välityksellä; |
| --- | --- |

c)

lähettipalvelun välityksellä;

| d) | kirjattuna kirjeenä vastaanottotodistuksella varustettuna; |
| --- | --- |

d)

kirjattuna kirjeenä vastaanottotodistuksella varustettuna;

| e) | toimittamalla hallintomaksua koskevan ilmoituksen henkilökohtaisesti. |
| --- | --- |

e)

toimittamalla hallintomaksua koskevan ilmoituksen henkilökohtaisesti.

Hallintomaksua koskeva ilmoitus on pätevä ilman allekirjoitusta.

3.   Hallintomaksua koskevassa ilmoituksessa on mainittava vuotuisen hallintomaksun määrä ja tapa, jolla se on maksettava. Se on perusteltava asianmukaisesti ottaen huomioon yksilöllistä hallintomaksua koskevan päätöksen tosiasialliset ja oikeudelliset näkökohdat.

4.   Kriisinratkaisuneuvoston on osoitettava mikä tahansa muu vuotuista hallintomaksua koskeva viestintä, myös 10 artiklan 8 kohdan mukainen tasausta koskeva päätös, hallintomaksuvelvolliselle.

5.   Hallintomaksu on maksettava euroina.

6.   Hallintomaksuvelvollisen on maksettava vuotuisen hallintomaksun määrä 35 kalenteripäivän kuluessa hallintomaksua koskevan ilmoituksen antamisesta. Hallintomaksuvelvollisen on noudatettava hallintomaksua koskevassa ilmoituksessa vahvistettuja vuotuisen hallintomaksun maksamista koskevia vaatimuksia. Maksupäivä on päivä, jolloin kriisinratkaisuneuvoston maksutiliä hyvitetään.

7.   Samaan konserniin kuuluvien asetuksen (EU) N:o 806/2014 2 artiklassa tarkoitettujen yhteisöjen maksettava vuotuinen hallintomaksu kerätään kyseisen konsernin hallintomaksuvelvolliselta.

8.   Jos hallintomaksu maksetaan vain osittain tai sitä ei makseta lainkaan tai jos hallintomaksua koskevassa ilmoituksessa mainittuja maksuehtoja ei ole noudatettu, vuotuisen hallintomaksun maksamatta olevalle määrälle kertyy maksun erääntymispäivästä päivittäin korkoa, jonka suuruus on EKP:n perusrahoitusoperaatioiden korko lisättynä 8 prosenttiyksiköllä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita kriisinratkaisuneuvoston käytettävissä olevia keinoja.

9.   Jos hallintomaksuvelvollinen maksaa hallintomaksun vain osittain tai ei lainkaan tai jos se ei noudata hallintomaksua koskevassa ilmoituksessa mainittuja maksuehtoja, kriisinratkaisuneuvosto ilmoittaa asiasta sen osallistuvan jäsenvaltion kansalliselle kriisinratkaisuviranomaiselle, johon hallintomaksuvelvollinen on sijoittautunut.

9 artikla

Täytäntöönpano

1.   Erääntyneet vuotuisen hallintomaksun maksuerät ja 8 artiklan 8 kohdan mukainen mahdollinen viivästyskorko ovat täytäntöönpanokelpoisia.

2.   Täytäntöönpanoon sovelletaan siinä osallistuvassa jäsenvaltiossa voimassa olevia menettelysääntöjä, jonka alueella täytäntöönpano tapahtuu.

3.   Kunkin osallistuvan jäsenvaltion hallitus nimeää viranomaisen, jonka tehtävänä on tutkia yksilöllisten hallintomaksua koskevien päätösten oikeaperäisyys, ja ilmoittaa sen kriisinratkaisuneuvostolle ja Euroopan unionin tuomioistuimelle.

4.   Täytäntöönpanomääräys on liitettävä jokaiseen yksilölliseen hallintomaksua koskevaan päätökseen. Täytäntöönpanon ehdoksi ei saa asettaa mitään muuta kuin 3 kohdan mukaisesti nimetyn viranomaisen suorittama päätöksen oikeaperäisyyden tutkiminen.

5.   Kansallisten kriisinratkaisuviranomaisten on autettava kriisinratkaisuneuvostoa täytäntöönpanomenettelyssä, johon sovelletaan osallistuvassa jäsenvaltiossa sovellettavia menettelysääntöjä.

10 artikla

Väliaikaiselta jaksolta maksettavaksi kuuluvien hallintomaksujen uudelleenlaskeminen ja tasaaminen

1.   Väliaikaiselta jaksolta maksettavaksi kuuluvien hallintomaksujen uudelleenlaskemista ja tasaamista varten vuoden 2014 marras- ja joulukuu katsotaan kuuluvaksi varainhoitovuoteen 2015.

2.   Kriisinratkaisuneuvoston on laskettava tässä asetuksessa säädettyjen säännösten mukaisesti uudelleen niiden hallintomaksujen määrä, jotka kukin asetuksen (EU) N:o 806/2014 2 artiklassa tarkoitettu yhteisö on velvollinen maksamaan kriisinratkaisuneuvoston hallintomenojen kattamiseksi väliaikaisen jakson aikana.

3.   Niiden hallintomaksujen määrän, jotka kukin yhteisö on velvollinen maksamaan väliaikaiseen jaksoon kuuluvina varainhoitovuosina, uudelleenlaskemista varten kriisinratkaisuneuvosto käyttää EKP:n kyseisinä varainhoitovuosina asetuksen (EU) N:o 1163/2014 mukaisesti keräämiä tietoja, jotka on toimitettu kriisinratkaisuneuvostolle 11 artiklan mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 artiklan 4 kohdan soveltamista.

4.   Jos merkittävien yhteisöjen delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1310/2014 vahvistetun väliaikaisen järjestelmän perusteella suorittamien maksuerien ja 2 kohdassa tarkoitettujen hallintomaksujen välillä on eroja, ne on tasattava laskettaessa väliaikaisen jakson päättymistä seuraavaan varainhoitovuoteen liittyviä vuotuisia hallintomaksuja. Tasaus tehdään pienentämällä tai suurentamalla vuotuisia hallintomaksuja kyseiseltä varainhoitovuodelta.

5.   Asetuksen (EU) N:o 806/2014 2 artiklassa tarkoitettujen yhteisöjen, joiden osalta hallintomaksujen laskentaa ja keräämistä lykättiin väliaikaisella jaksolla, on maksettava 2 kohdan mukaisesti laskettavat hallintomaksut väliaikaiseen jaksoon kuuluvilta vuosilta. Kyseiset hallintomaksut lisäävät väliaikaisen jakson päättymistä seuraavan varainhoitovuoden vuotuisia hallintomaksuja.

6.   Edellä olevaa 4 kohtaa sovellettaessa ’merkittävillä yhteisöillä’ tarkoitetaan yhteisöjä, joille EKP on antanut tiedoksi korkeimmalla konsolidointitasolla osallistuvissa jäsenvaltioissa EKP:n päätöksen, jonka mukaan niitä pidetään merkittävinä asetuksen (EU) N:o 1024/2013 6 artiklan 4 kohdan ja Euroopan keskuspankin asetuksen (EU) N:o 468/2014 (7) 147 artiklan 1 kohdan mukaisessa merkityksessä, ja jotka mainitaan EKP:n verkkosivuilla 4 päivänä syyskuuta 2014 julkaistussa luettelossa, lukuun ottamatta sellaisia merkittäviä yhteisöjä, jotka ovat jo tässä määritelmässä huomioon otettujen konsernien tytäryrityksiä, ja sivuliikkeitä, jotka osallistumattomiin jäsenvaltioihin sijoittautuneet luottolaitokset ovat perustaneet osallistuviin jäsenvaltioihin.

7.   Jos 4 kohdassa tarkoitettu ero tai 5 kohdassa tarkoitetut väliaikaiseen jaksoon kuuluviin vuosiin liittyvät hallintomaksut ovat suurempia kuin väliaikaisen jakson päättymistä seuraavan varainhoitovuoden vuotuiset hallintomaksut, mukautus jatkuu seuraavina varainhoitovuosina.

8.   Jos samaan konserniin kuuluviin vähintään kahteen yhteisöön sovelletaan 4 tai 5 kohdan mukaisia tasauksia, kriisinratkaisuneuvosto voi kuitata maksettavat hallintomaksut takaisinmaksua vastaan kyseisen konsernin yhteisöjen osalta.

11 artikla

Väliaikaiseen jaksoon kuuluvien varainhoitovuosien hallintomaksujen uudelleenlaskentaa varten tarvittavat tiedot

EKP:n on toimitettava 30 päivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta kriisinratkaisuneuvostolle 6 artiklassa täsmennetyt ja EKP:n väliaikaiseen jaksoon kuuluvina varainhoitovuosina asetuksen (EU) N:o 1163/2014 mukaisesti keräämät tiedot.

12 artikla

Ulkoistaminen

1.   Kriisinratkaisuneuvosto voi päättää ulkoistaa kokonaan tai osittain tässä asetuksessa säädettyjä erityisiä tehtäviä.

2.   Kriisinratkaisuneuvoston on rajoitettava mahdollinen ulkoistaminen teknisiin tehtäviin, jotka liittyvät hallintomaksujen keräämiseen ja joihin ei liity sen toimivallan käyttöä hallintomaksujen määrittämisen osalta.

3.   Tehtävien ulkoistamisen yhteydessä palveluntarjoajalle annetussa toimeksiannossa on selkeästi ilmoitettava toimeksiannon kesto ja ulkoistetut erityiset tehtävät, ja siinä on myös vahvistettava järjestelmä, jonka avulla palveluntarjoaja raportoi säännöllisesti kriisinratkaisuneuvostolle.

4.   Kriisinratkaisuneuvoston ja palveluntarjoajan välillä tehdyssä sopimuksessa, joka koskee 1 kohdan mukaista tehtävien ulkoistamista, on oltava määräykset, jotka koskevat kriisinratkaisuneuvoston peruuttamisoikeutta, palveluntarjoajan oikeutta käyttää alihankkijoita ja palveluntarjoajan sopimusrikkomusta.

5.   Vaikka kriisinratkaisuneuvosto ulkoistaa tehtäviään kokonaan tai osittain 1 kohdan mukaisesti, sillä on edelleen täysi vastuu kaikista asetuksen (EU) N:o 806/2014 ja tämän asetuksen mukaisista velvoitteistaan.

6.   Jos kriisinratkaisuneuvosto ulkoistaa tehtäviään kokonaan tai osittain 1 kohdan mukaisesti, sen on varmistettava aina, että

| a) | ulkoistamissopimuksessa ei määrätä kriisinratkaisuneuvoston vastuun siirtämisestä; |
| --- | --- |

a)

ulkoistamissopimuksessa ei määrätä kriisinratkaisuneuvoston vastuun siirtämisestä;

| b) | ulkoistamissopimuksessa ei määrätä kriisinratkaisuneuvoston asetuksen (EU) N:o 806/2014 45 artiklassa ja 46 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun vastuuvelvollisuuden tai saman asetuksen 47 artiklassa tarkoitetun riippumattomuuden poissulkemisesta; |
| --- | --- |

b)

ulkoistamissopimuksessa ei määrätä kriisinratkaisuneuvoston asetuksen (EU) N:o 806/2014 45 artiklassa ja 46 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun vastuuvelvollisuuden tai saman asetuksen 47 artiklassa tarkoitetun riippumattomuuden poissulkemisesta;

| c) | ulkoistamisella ei viedä kriisinratkaisuneuvostolta riskienhallintaan tarvittavia järjestelmiä ja valvontamenetelmiä; |
| --- | --- |

c)

ulkoistamisella ei viedä kriisinratkaisuneuvostolta riskienhallintaan tarvittavia järjestelmiä ja valvontamenetelmiä;

| d) | palveluntarjoajalla on vastaavat toiminnan jatkuvuutta koskevat järjestelyt kuin kriisinratkaisuneuvostolla; |
| --- | --- |

d)

palveluntarjoajalla on vastaavat toiminnan jatkuvuutta koskevat järjestelyt kuin kriisinratkaisuneuvostolla;

| e) | kriisinratkaisuneuvosto säilyttää tarpeellisen asiantuntemuksen ja resurssit, joiden avulla se voi arvioida toimitettujen palvelujen laatua sekä palveluntarjoajan organisaatiorakenteen asianmukaisuutta; kriisinratkaisuneuvosto valvoo ulkoistettuja toimintoja tehokkaasti ja hallitsee ulkoistamiseen liittyviä riskejä jatkuvasti; |
| --- | --- |

e)

kriisinratkaisuneuvosto säilyttää tarpeellisen asiantuntemuksen ja resurssit, joiden avulla se voi arvioida toimitettujen palvelujen laatua sekä palveluntarjoajan organisaatiorakenteen asianmukaisuutta; kriisinratkaisuneuvosto valvoo ulkoistettuja toimintoja tehokkaasti ja hallitsee ulkoistamiseen liittyviä riskejä jatkuvasti;

| f) | kriisinratkaisuneuvostolla on suora pääsy asiaankuuluviin tietoihin, joiden avulla se voi suorittaa ulkoistettujen tehtävien tarpeellista valvontaa. |
| --- | --- |

f)

kriisinratkaisuneuvostolla on suora pääsy asiaankuuluviin tietoihin, joiden avulla se voi suorittaa ulkoistettujen tehtävien tarpeellista valvontaa.

7.   Jos kriisinratkaisuneuvosto ulkoistaa tehtäviään kokonaan tai osittain 1 kohdan mukaisesti, sen on varmistettava, että palveluntarjoaja on velvoitettu noudattamaan kriisinratkaisuneuvoston sisäisiä oikeudellisia vaatimuksia ja periaatteita, jotka koskevat turvallisuutta ja luottamuksellisuutta. Mahdollisia luottamuksellisia tietoja, jotka liittyvät kriisinratkaisuneuvostoon ja joihin palveluntarjoajalla on pääsy, voidaan käyttää vain siinä määrin, kuin on tarpeen kriisinratkaisuneuvoston antaman toimeksiannon toteuttamiseksi.

8.   Kriisinratkaisuneuvoston on ennen ulkoistamispäätöksen tekemistä hankittava EKP:n suostumus EKP:n toimittamien tietojen jakamisesta palveluntarjoajan kanssa sovellettavien luottamuksellisuutta koskevien säännösten mukaisesti.

13 artikla

Kansallisten kriisinratkaisuviranomaisten avustaminen

Kriisinratkaisuneuvosto voi pyytää kansallisia kriisinratkaisuviranomaisia avuksi vuotuisten hallintomaksujen keräämistä koskevassa menettelyssä, jos tällainen pyyntö on perusteltu yksittäisen tapauksen olosuhteissa.

14 artikla

Kumoaminen

Kumotaan delegoitu asetus (EU) N:o 1310/2014.

15 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä syyskuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 225, 30.7.2014, s. 1.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1310/2014, annettu 8 päivänä lokakuuta 2014, hallintomaksujen eriä koskevasta väliaikaisesta järjestelmästä kriisinratkaisuneuvoston hallintomenojen kattamiseksi väliaikaisen jakson aikana (EUVL L 354, 11.12.2014, s. 1).

2

(3)  Euroopan keskuspankin asetus (EU) N:o 1163/2014, annettu 22 päivänä lokakuuta 2014, valvontamaksuista (EKP/2014/41) (EUVL L 311, 31.10.2014, s. 23).

3

(4)  Neuvoston asetus (EU) N:o 1024/2013, annettu 15 päivänä lokakuuta 2013, luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille (EUVL L 287, 29.10.2013, s. 63).

4

(5)  Neuvoston asetus N:o 1 Euroopan talousyhteisössä käytettäviä kieliä koskevista järjestelyistä (EYVL 17, 6.10.1958, s. 385).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 45/2001, annettu 18 päivänä joulukuuta 2000, yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1).

6

(7)  Euroopan keskuspankin asetus (EU) N:o 468/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, kehyksen perustamisesta YVM:n puitteissa tehtävälle yhteistyölle EKP:n ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten välillä sekä kansallisten nimettyjen viranomaisten kanssa (YVM-kehysasetus) (EKP/2014/17) (EUVL L 141, 14.5.2014, s. 1).

7

---

| 19.12.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 337/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 337/15

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/2362,

annettu 5 päivänä joulukuuta 2017,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (”Lenticchia di Altamura” (SMM))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Italian hakemus nimityksen ”Lenticchia di Altamura” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Italian hakemus nimityksen ”Lenticchia di Altamura” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 501/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Lenticchia di Altamura” olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 501/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Lenticchia di Altamura” olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään nimitys ”Lenticchia di Altamura” (SMM).

Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu nimitys liittyy komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 668/2014 (3) liitteessä XI mainitun luokan 1.6 ”Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina” tuotteeseen.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 5 päivänä joulukuuta 2017.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Phil HOGAN

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUVL C 280, 24.8.2017, s. 4.

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 668/2014, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2014, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 19.12.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 337/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 337/16

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/2363,

annettu 6 päivänä joulukuuta 2017,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (”Μελεκούνι” (Melekouni) (SMM))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kreikan hakemus nimityksen ”Μελεκούνι” (Melekouni) rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Kreikan hakemus nimityksen ”Μελεκούνι” (Melekouni) rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Μελεκούνι” (Melekouni) olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Μελεκούνι” (Melekouni) olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään nimitys ”Μελεκούνι” (Melekouni) (SMM).

Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu nimitys liittyy komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 668/2014 (3) liitteessä XI mainitun luokan 2.3 ”Leipomo-, konditoria-, makeis- ja keksituotteet” tuotteeseen.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 6 päivänä joulukuuta 2017.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Phil HOGAN

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUVL C 280, 24.8.2017, s. 7.

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 668/2014, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2014, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 19.12.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 337/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 337/17

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2017/2364,

annettu 18 päivänä joulukuuta 2017,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU muuttamisesta hankintasopimusten tekomenettelyihin sovellettavien kynnysarvojen osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta 26 päivänä helmikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU (1) ja erityisesti sen 17 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi päätöksellä 2014/115/EU (2) Maailman kauppajärjestön puitteissa tehdyn julkisia hankintoja koskevan sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’ (3), muuttamista koskevan pöytäkirjan. Sopimus on monenvälinen väline, ja sen tavoitteena on avata julkisten hankintojen markkinoita vastavuoroisesti sen osapuolten välillä. Sitä sovelletaan kaikissa hankintasopimuksissa, joiden arvo on yhtä suuri tai suurempi kuin siinä vahvistetut määrät, jäljempänä ’kynnysarvot’, jotka ilmaistaan erityisnosto-oikeuksina. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi päätöksellä 2014/115/EU (2) Maailman kauppajärjestön puitteissa tehdyn julkisia hankintoja koskevan sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’ (3), muuttamista koskevan pöytäkirjan. Sopimus on monenvälinen väline, ja sen tavoitteena on avata julkisten hankintojen markkinoita vastavuoroisesti sen osapuolten välillä. Sitä sovelletaan kaikissa hankintasopimuksissa, joiden arvo on yhtä suuri tai suurempi kuin siinä vahvistetut määrät, jäljempänä ’kynnysarvot’, jotka ilmaistaan erityisnosto-oikeuksina.

| (2) | Yksi direktiivin 2014/25/EU tavoitteista on se, että kyseistä direktiiviä soveltavat hankintayksiköt voivat samanaikaisesti noudattaa sopimuksessa olevia velvoitteita. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi julkisille hankinnoille, jotka kuuluvat sopimuksen soveltamisalaan, kyseisessä direktiivissä vahvistetut kynnysarvot olisi yhdenmukaistettava sen varmistamiseksi, että ne vastaavat sopimuksessa vahvistettujen kynnysarvojen euromääräisiä vasta-arvoja pyöristettynä alaspäin lähimpään tuhanteen euroon. |
| --- | --- |

(2)

Yksi direktiivin 2014/25/EU tavoitteista on se, että kyseistä direktiiviä soveltavat hankintayksiköt voivat samanaikaisesti noudattaa sopimuksessa olevia velvoitteita. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi julkisille hankinnoille, jotka kuuluvat sopimuksen soveltamisalaan, kyseisessä direktiivissä vahvistetut kynnysarvot olisi yhdenmukaistettava sen varmistamiseksi, että ne vastaavat sopimuksessa vahvistettujen kynnysarvojen euromääräisiä vasta-arvoja pyöristettynä alaspäin lähimpään tuhanteen euroon.

| (3) | Johdonmukaisuuden vuoksi on aiheellista yhdenmukaistaa myös ne direktiivissä 2014/25/EU vahvistetut kynnysarvot, jotka eivät kuulu sopimuksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(3)

Johdonmukaisuuden vuoksi on aiheellista yhdenmukaistaa myös ne direktiivissä 2014/25/EU vahvistetut kynnysarvot, jotka eivät kuulu sopimuksen soveltamisalaan.

| (4) | Direktiiviä 2014/25/EU olisi sen vuoksi muutettava, |
| --- | --- |

(4)

Direktiiviä 2014/25/EU olisi sen vuoksi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan direktiivin 2014/25/EU 15 artikla seuraavasti:

| 1) | korvataan a alakohdassa ilmaisu ”418 000 euroa” ilmaisulla ”443 000 euroa”; |
| --- | --- |

1)

korvataan a alakohdassa ilmaisu ”418 000 euroa” ilmaisulla ”443 000 euroa”;

| 2) | korvataan b alakohdassa ilmaisu ”5 225 000 euroa” ilmaisulla ”5 548 000 euroa”. |
| --- | --- |

2)

korvataan b alakohdassa ilmaisu ”5 225 000 euroa” ilmaisulla ”5 548 000 euroa”.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2018.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 94, 28.3.2014, s. 243.

1

(2)  Neuvoston päätös 2014/115/EU, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, julkisia hankintoja koskevan sopimuksen muuttamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä (EUVL L 68, 7.3.2014, s. 1).

2

(3)  
  EUVL L 68, 7.3.2014, s. 4.

3

---

| 19.12.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 337/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 337/19

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2017/2365,

annettu 18 päivänä joulukuuta 2017,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/24/EU muuttamisesta hankintasopimusten tekomenettelyihin sovellettavien kynnysarvojen osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta 26 päivänä helmikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/24/EU (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 5 kohdan toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi päätöksellä 2014/115/EU (2) Maailman kauppajärjestön puitteissa tehdyn julkisia hankintoja koskevan sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’ (3), muuttamista koskevan pöytäkirjan. Sopimus on monenvälinen väline, ja sen tavoitteena on avata julkisten hankintojen markkinoita vastavuoroisesti sen osapuolten välillä. Sitä sovelletaan kaikissa hankintasopimuksissa, joiden arvo on yhtä suuri tai suurempi kuin siinä vahvistetut määrät, jäljempänä ’kynnysarvot’, jotka ilmaistaan erityisnosto-oikeuksina. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi päätöksellä 2014/115/EU (2) Maailman kauppajärjestön puitteissa tehdyn julkisia hankintoja koskevan sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’ (3), muuttamista koskevan pöytäkirjan. Sopimus on monenvälinen väline, ja sen tavoitteena on avata julkisten hankintojen markkinoita vastavuoroisesti sen osapuolten välillä. Sitä sovelletaan kaikissa hankintasopimuksissa, joiden arvo on yhtä suuri tai suurempi kuin siinä vahvistetut määrät, jäljempänä ’kynnysarvot’, jotka ilmaistaan erityisnosto-oikeuksina.

| (2) | Yksi direktiivin 2014/24/EU tavoitteista on se, että kyseistä direktiiviä soveltavat hankintaviranomaiset voivat samanaikaisesti noudattaa sopimuksessa olevia velvoitteita. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi julkisille hankinnoille, jotka kuuluvat sopimuksen soveltamisalaan, kyseisessä direktiivissä vahvistetut kynnysarvot olisi yhdenmukaistettava sen varmistamiseksi, että ne vastaavat sopimuksessa vahvistettujen kynnysarvojen euromääräisiä vasta-arvoja pyöristettynä alaspäin lähimpään tuhanteen euroon. |
| --- | --- |

(2)

Yksi direktiivin 2014/24/EU tavoitteista on se, että kyseistä direktiiviä soveltavat hankintaviranomaiset voivat samanaikaisesti noudattaa sopimuksessa olevia velvoitteita. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi julkisille hankinnoille, jotka kuuluvat sopimuksen soveltamisalaan, kyseisessä direktiivissä vahvistetut kynnysarvot olisi yhdenmukaistettava sen varmistamiseksi, että ne vastaavat sopimuksessa vahvistettujen kynnysarvojen euromääräisiä vasta-arvoja pyöristettynä alaspäin lähimpään tuhanteen euroon.

| (3) | Johdonmukaisuuden vuoksi on aiheellista yhdenmukaistaa myös ne direktiivissä 2014/24/EU vahvistetut kynnysarvot, jotka eivät kuulu sopimuksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(3)

Johdonmukaisuuden vuoksi on aiheellista yhdenmukaistaa myös ne direktiivissä 2014/24/EU vahvistetut kynnysarvot, jotka eivät kuulu sopimuksen soveltamisalaan.

| (4) | Direktiiviä 2014/24/EU olisi sen vuoksi muutettava, |
| --- | --- |

(4)

Direktiiviä 2014/24/EU olisi sen vuoksi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan direktiivi 2014/24/EU seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 4 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan a alakohdassa ilmaisu ”5 225 000 euroa” ilmaisulla ”5 548 000 euroa”; |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 4 artikla seuraavasti:

a)

korvataan a alakohdassa ilmaisu ”5 225 000 euroa” ilmaisulla ”5 548 000 euroa”;

| b) | korvataan b alakohdassa ilmaisu ”135 000 euroa” ilmaisulla ”144 000 euroa”; |
| --- | --- |

b)

korvataan b alakohdassa ilmaisu ”135 000 euroa” ilmaisulla ”144 000 euroa”;

| c) | korvataan c alakohdassa ilmaisu ”209 000 euroa” ilmaisulla ”221 000 euroa”; |
| --- | --- |

c)

korvataan c alakohdassa ilmaisu ”209 000 euroa” ilmaisulla ”221 000 euroa”;

| 2) | Muutetaan 13 artiklan ensimmäinen kohta seuraavasti:






  a) | korvataan a alakohdassa ilmaisu ”5 225 000 euroa” ilmaisulla ”5 548 000 euroa”; |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 13 artiklan ensimmäinen kohta seuraavasti:

a)

korvataan a alakohdassa ilmaisu ”5 225 000 euroa” ilmaisulla ”5 548 000 euroa”;

| b) | korvataan b alakohdassa ilmaisu ”209 000 euroa” ilmaisulla ”221 000 euroa”. |
| --- | --- |

b)

korvataan b alakohdassa ilmaisu ”209 000 euroa” ilmaisulla ”221 000 euroa”.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2018.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65.

1

(2)  Neuvoston päätös 2014/115/EU, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, julkisia hankintoja koskevan sopimuksen muuttamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä (EUVL L 68, 7.3.2014, s. 1).

2

(3)  
  EUVL L 68, 7.3.2014, s. 4.

3

---

| 19.12.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 337/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 337/21

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2017/2366,

annettu 18 päivänä joulukuuta 2017,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/23/EU muuttamisesta hankintasopimusten tekomenettelyihin sovellettavien kynnysarvojen osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon käyttöoikeussopimusten tekemisestä 26 päivänä helmikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/23/EU (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi päätöksellä 2014/115/EU (2) Maailman kauppajärjestön puitteissa tehdyn julkisia hankintoja koskevan sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’ (3), muuttamista koskevan pöytäkirjan. Sopimus on monenvälinen väline, ja sen tavoitteena on avata julkisten hankintojen markkinoita vastavuoroisesti sen osapuolten välillä. Sitä sovelletaan kaikissa hankintasopimuksissa, joiden arvo on yhtä suuri tai suurempi kuin siinä vahvistetut määrät, jäljempänä ’kynnysarvot’, jotka ilmaistaan erityisnosto-oikeuksina. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi päätöksellä 2014/115/EU (2) Maailman kauppajärjestön puitteissa tehdyn julkisia hankintoja koskevan sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’ (3), muuttamista koskevan pöytäkirjan. Sopimus on monenvälinen väline, ja sen tavoitteena on avata julkisten hankintojen markkinoita vastavuoroisesti sen osapuolten välillä. Sitä sovelletaan kaikissa hankintasopimuksissa, joiden arvo on yhtä suuri tai suurempi kuin siinä vahvistetut määrät, jäljempänä ’kynnysarvot’, jotka ilmaistaan erityisnosto-oikeuksina.

| (2) | Yksi direktiivin 2014/23/EU tavoitteista on se, että kyseistä direktiiviä soveltavat hankintayksiköt ja hankintaviranomaiset voivat samanaikaisesti noudattaa sopimuksessa olevia velvoitteita. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi julkisille hankinnoille, jotka kuuluvat sopimuksen soveltamisalaan, kyseisessä direktiivissä vahvistetut kynnysarvot olisi yhdenmukaistettava sen varmistamiseksi, että ne vastaavat sopimuksessa vahvistettujen kynnysarvojen euromääräisiä vasta-arvoja pyöristettynä alaspäin lähimpään tuhanteen euroon. |
| --- | --- |

(2)

Yksi direktiivin 2014/23/EU tavoitteista on se, että kyseistä direktiiviä soveltavat hankintayksiköt ja hankintaviranomaiset voivat samanaikaisesti noudattaa sopimuksessa olevia velvoitteita. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi julkisille hankinnoille, jotka kuuluvat sopimuksen soveltamisalaan, kyseisessä direktiivissä vahvistetut kynnysarvot olisi yhdenmukaistettava sen varmistamiseksi, että ne vastaavat sopimuksessa vahvistettujen kynnysarvojen euromääräisiä vasta-arvoja pyöristettynä alaspäin lähimpään tuhanteen euroon.

| (3) | Johdonmukaisuuden vuoksi on aiheellista yhdenmukaistaa myös ne direktiivissä 2014/23/EU vahvistetut kynnysarvot, jotka eivät kuulu sopimuksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(3)

Johdonmukaisuuden vuoksi on aiheellista yhdenmukaistaa myös ne direktiivissä 2014/23/EU vahvistetut kynnysarvot, jotka eivät kuulu sopimuksen soveltamisalaan.

| (4) | Direktiiviä 2014/23/EU olisi sen vuoksi muutettava, |
| --- | --- |

(4)

Direktiiviä 2014/23/EU olisi sen vuoksi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan direktiivin 2014/23/EU 8 artiklan 1 kohdassa ilmaisu ”5 225 000 euroa” ilmaisulla ”5 548 000 euroa”.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2018.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 94, 28.3.2014, s. 1.

1

(2)  Neuvoston päätös 2014/115/EU, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, julkisia hankintoja koskevan sopimuksen muuttamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä (EUVL L 68, 7.3.2014, s. 1).

2

(3)  
  EUVL L 68, 7.3.2014, s. 4.

3

---

| 19.12.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 337/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 337/22

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2017/2367,

annettu 18 päivänä joulukuuta 2017,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/81/EY muuttamisesta hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyihin sovellettavien kynnysarvojen osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden tekemien rakennusurakoita sekä tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta puolustus- ja turvallisuusalalla ja direktiivien 2004/17/EY ja 2004/18/EY muuttamisesta 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/81/EY (1) ja erityisesti sen 68 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi päätöksellä 2014/115/EU (2) Maailman kauppajärjestön puitteissa tehdyn julkisia hankintoja koskevan sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’ (3), muuttamista koskevan pöytäkirjan. Sopimus on monenvälinen väline, ja sen tavoitteena on avata julkisten hankintojen markkinoita vastavuoroisesti sen osapuolten välillä. Sitä sovelletaan kaikissa hankintasopimuksissa, joiden arvo on yhtä suuri tai suurempi kuin siinä vahvistetut määrät, jäljempänä ’kynnysarvot’, jotka ilmaistaan erityisnosto-oikeuksina. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi päätöksellä 2014/115/EU (2) Maailman kauppajärjestön puitteissa tehdyn julkisia hankintoja koskevan sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’ (3), muuttamista koskevan pöytäkirjan. Sopimus on monenvälinen väline, ja sen tavoitteena on avata julkisten hankintojen markkinoita vastavuoroisesti sen osapuolten välillä. Sitä sovelletaan kaikissa hankintasopimuksissa, joiden arvo on yhtä suuri tai suurempi kuin siinä vahvistetut määrät, jäljempänä ’kynnysarvot’, jotka ilmaistaan erityisnosto-oikeuksina.

| (2) | Yksi direktiivin 2009/81/EY tavoitteista on se, että kyseistä direktiiviä soveltavat hankintayksiköt ja hankintaviranomaiset voivat samanaikaisesti noudattaa sopimuksessa vahvistettuja velvoitteita. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi julkisille hankinnoille, jotka kuuluvat sopimuksen soveltamisalaan, kyseisessä direktiivissä vahvistetut kynnysarvot olisi yhdenmukaistettava sen varmistamiseksi, että ne vastaavat sopimuksessa vahvistettujen kynnysarvojen euromääräisiä vasta-arvoja pyöristettynä alaspäin lähimpään tuhanteen euroon. |
| --- | --- |

(2)

Yksi direktiivin 2009/81/EY tavoitteista on se, että kyseistä direktiiviä soveltavat hankintayksiköt ja hankintaviranomaiset voivat samanaikaisesti noudattaa sopimuksessa vahvistettuja velvoitteita. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi julkisille hankinnoille, jotka kuuluvat sopimuksen soveltamisalaan, kyseisessä direktiivissä vahvistetut kynnysarvot olisi yhdenmukaistettava sen varmistamiseksi, että ne vastaavat sopimuksessa vahvistettujen kynnysarvojen euromääräisiä vasta-arvoja pyöristettynä alaspäin lähimpään tuhanteen euroon.

| (3) | Johdonmukaisuuden vuoksi olisi direktiivissä 2009/81/EY vahvistetut kynnysarvot yhdenmukaistettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/25/EU (4) vahvistettujen tarkistettujen kynnysarvojen kanssa. Sen vuoksi direktiiviä 2009/81/EY olisi muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Johdonmukaisuuden vuoksi olisi direktiivissä 2009/81/EY vahvistetut kynnysarvot yhdenmukaistettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/25/EU (4) vahvistettujen tarkistettujen kynnysarvojen kanssa. Sen vuoksi direktiiviä 2009/81/EY olisi muutettava.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat julkisia hankintoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean lausunnon mukaisia, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat julkisia hankintoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean lausunnon mukaisia,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan direktiivin 2009/81/EY 8 artikla seuraavasti:

| 1) | korvataan a alakohdassa ilmaisu ”418 000 euroa” ilmaisulla ”443 000 euroa”; |
| --- | --- |

1)

korvataan a alakohdassa ilmaisu ”418 000 euroa” ilmaisulla ”443 000 euroa”;

| 2) | korvataan b alakohdassa ilmaisu ”5 225 000 euroa” ilmaisulla ”5 548 000 euroa”. |
| --- | --- |

2)

korvataan b alakohdassa ilmaisu ”5 225 000 euroa” ilmaisulla ”5 548 000 euroa”.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2018.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 216, 20.8.2009, s. 76.

1

(2)  Neuvoston päätös 2014/115/EU, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, julkisia hankintoja koskevan sopimuksen muuttamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä (EUVL L 68, 7.3.2014, s. 1).

2

(3)  
  EUVL L 68, 7.3.2014, s. 4.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/25/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta ETA:n kannalta merkityksellinen teksti (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 243).

4

---

| 19.12.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 337/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 337/24

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/2368,

annettu 18 päivänä joulukuuta 2017,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/325 muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio otti täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/325 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuonnissa asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen. |
| --- | --- |

(1)

Komissio otti täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/325 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuonnissa asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen.

| (2) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/325 ei kuitenkaan säädetty niille yrityksille annettavasta mahdollisuudesta, jotka eivät vieneet erikoislujaa polyesterilankaa alkuperäisen tutkimuksen aikana, pyytää tarkastelua, jossa selvitetään, voitaisiinko myös niihin soveltaa otokseen kuulumattomille yhteistyössä toimineille yrityksille määrättyä tullia. |
| --- | --- |

(2)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/325 ei kuitenkaan säädetty niille yrityksille annettavasta mahdollisuudesta, jotka eivät vieneet erikoislujaa polyesterilankaa alkuperäisen tutkimuksen aikana, pyytää tarkastelua, jossa selvitetään, voitaisiinko myös niihin soveltaa otokseen kuulumattomille yhteistyössä toimineille yrityksille määrättyä tullia.

| (3) | Tällainen tarkastelu voitaisiin tehdä, jos kyseisessä viejämaassa toimiva uusi viejä tai tuottaja esittää komissiolle riittävästi näyttöä siitä, että 1) se ei ole vienyt tuotetta toimenpiteiden perustana olevan tutkimusajanjakson aikana, 2) se ei ole etuyhteydessä yhteenkään viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan käyttöön otettuja toimenpiteitä, ja 3) se joko tosiasiallisesti vei kyseiset tavarat tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite suuren tuotemäärän viemiseksi unioniin tutkimusajanjakson jälkeen. |
| --- | --- |

(3)

Tällainen tarkastelu voitaisiin tehdä, jos kyseisessä viejämaassa toimiva uusi viejä tai tuottaja esittää komissiolle riittävästi näyttöä siitä, että 1) se ei ole vienyt tuotetta toimenpiteiden perustana olevan tutkimusajanjakson aikana, 2) se ei ole etuyhteydessä yhteenkään viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan käyttöön otettuja toimenpiteitä, ja 3) se joko tosiasiallisesti vei kyseiset tavarat tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite suuren tuotemäärän viemiseksi unioniin tutkimusajanjakson jälkeen.

| (4) | Sen vuoksi on aiheellista muuttaa täytäntöönpanoasetusta (EU) 2017/325 siten, että uusille viejille annetaan mahdollisuus pyytää tällaista tarkastelua. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi on aiheellista muuttaa täytäntöönpanoasetusta (EU) 2017/325 siten, että uusille viejille annetaan mahdollisuus pyytää tällaista tarkastelua.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset. |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset.

| (6) | Edellä esitetyn perusteella täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/325 1 artiklaa olisi muutettava, |
| --- | --- |

(6)

Edellä esitetyn perusteella täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/325 1 artiklaa olisi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Lisätään komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/325 1 artiklaan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Jos jokin Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva osapuoli toimittaa komissiolle riittävät todisteet siitä, että

| a) | se ei vienyt 1 kohdassa kuvattuja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia tavaroita alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana (1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välisenä ajanjaksona); |
| --- | --- |

a)

se ei vienyt 1 kohdassa kuvattuja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia tavaroita alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana (1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välisenä ajanjaksona);

| b) | se ei ole etuyhteydessä yhteenkään viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja toimenpiteitä, ja |
| --- | --- |

b)

se ei ole etuyhteydessä yhteenkään viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja toimenpiteitä, ja

| c) | se joko tosiasiallisesti vei 1 kohdassa kuvatut tavarat tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite suuren tuotemäärän viemiseksi unioniin alkuperäisen tutkimusajanjakson jälkeen, |
| --- | --- |

c)

se joko tosiasiallisesti vei 1 kohdassa kuvatut tavarat tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite suuren tuotemäärän viemiseksi unioniin alkuperäisen tutkimusajanjakson jälkeen,

komissio voi muuttaa liitettä I asettaakseen kyseiselle osapuolelle yhteistyöhön osallistuneisiin otoksen ulkopuolisiin tuottajiin sovellettavan tullin, jonka määrä on 5,3 prosenttia.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/325, annettu 24 päivänä helmikuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 49, 25.2.2017, s. 6).

2

---

| 19.12.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 337/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 337/26

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/2369,

annettu 18 päivänä joulukuuta 2017,

suojatoimenpiteiden käyttöön ottamisesta Turkista peräisin olevien ihmisravinnoksi tarkoitettujen simpukoiden tuonnissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 743/2013 muuttamisesta sen soveltamisajan osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kolmansista maista yhteisöön tuotavien tuotteiden eläinlääkinnällisten tarkastusten järjestämistä koskevista periaatteista 18 päivänä joulukuuta 1997 annetun neuvoston direktiivin 97/78/EY (1) ja erityisesti sen 22 artiklan 6 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 743/2013 (2) hyväksyttiin, kun komission valvontayksikön tarkastuksissa Turkissa havaittiin puutteita unioniin vietäväksi tarkoitettujen simpukoiden tuotannon virallisen valvonnan täytäntöönpanossa ja kun jäsenvaltiot ilmoittivat Turkista peräisin olevista säännösten vastaisista simpukkalähetyksistä, jotka eivät täyttäneet unionin mikrobiologisia vaatimuksia. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 743/2013 (2) hyväksyttiin, kun komission valvontayksikön tarkastuksissa Turkissa havaittiin puutteita unioniin vietäväksi tarkoitettujen simpukoiden tuotannon virallisen valvonnan täytäntöönpanossa ja kun jäsenvaltiot ilmoittivat Turkista peräisin olevista säännösten vastaisista simpukkalähetyksistä, jotka eivät täyttäneet unionin mikrobiologisia vaatimuksia.

| (2) | Komission valvontayksikön syyskuussa 2015 tekemässä viimeisimmässä tarkastuksessa todettiin edelleen huomattavia puutteita unioniin vietäväksi tarkoitettujen simpukoiden virallisessa valvonnassa. Turkin toimivaltaiset viranomaiset toimittivat tietoja toimenpiteistä, joihin oli ryhdytty kyseisten puutteiden korjaamiseksi. Eräät puutteista, jotka liittyvät esimerkiksi laboratorioiden suorituskykyyn, ovat edelleen olemassa. |
| --- | --- |

(2)

Komission valvontayksikön syyskuussa 2015 tekemässä viimeisimmässä tarkastuksessa todettiin edelleen huomattavia puutteita unioniin vietäväksi tarkoitettujen simpukoiden virallisessa valvonnassa. Turkin toimivaltaiset viranomaiset toimittivat tietoja toimenpiteistä, joihin oli ryhdytty kyseisten puutteiden korjaamiseksi. Eräät puutteista, jotka liittyvät esimerkiksi laboratorioiden suorituskykyyn, ovat edelleen olemassa.

| (3) | Kyseisten tuotteiden luonteen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 743/2013 soveltamista olisi jatkettava, kunnes on saatu riittävät takeet, jäsenvaltioiden tekemissä kokeissa osoitetaan lähetysten olevan säännösten mukaiset ja seurantatarkastuksessa vahvistetaan, että toimenpiteiden poistaminen on mahdollista. |
| --- | --- |

(3)

Kyseisten tuotteiden luonteen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 743/2013 soveltamista olisi jatkettava, kunnes on saatu riittävät takeet, jäsenvaltioiden tekemissä kokeissa osoitetaan lähetysten olevan säännösten mukaiset ja seurantatarkastuksessa vahvistetaan, että toimenpiteiden poistaminen on mahdollista.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 743/2013 5 artiklan toisessa alakohdassa päivämäärä ”31 päivään joulukuuta 2017” päivämäärällä ”31 päivään joulukuuta 2021”.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EYVL L 24, 30.1.1998, s. 9.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 743/2013, annettu 31 päivänä heinäkuuta 2013, suojatoimenpiteiden käyttöön ottamisesta Turkista peräisin olevien ihmisravinnoksi tarkoitettujen simpukoiden tuonnissa (EUVL L 205, 1.8.2013, s. 1).

2

---

PÄÄTÖKSET

| 19.12.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 337/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 337/28

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2017/2370,

annettu 18 päivänä joulukuuta 2017,

Haagin käytännesäännöstön ja ballististen ohjusten leviämisen estämisen tukemisesta joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian täytäntöönpanon yhteydessä

EUROOPA-N UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 12 päivänä joulukuuta 2003 joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian, jäljempänä ’strategia’, jonka III luvussa on lueteltu sekä unionissa että kolmansissa maissa toteutettavia toimenpiteitä joukkotuhoaseiden leviämisen torjumiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 12 päivänä joulukuuta 2003 joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian, jäljempänä ’strategia’, jonka III luvussa on lueteltu sekä unionissa että kolmansissa maissa toteutettavia toimenpiteitä joukkotuhoaseiden leviämisen torjumiseksi.

| (2) | Unioni panee aktiivisesti täytäntöön strategiaa ja toteuttaa sen III luvussa lueteltuja toimenpiteitä erityisesti antamalla varoja sellaisten erityishankkeiden tukemiseen, joiden tavoitteena on edistää monenvälistä asesulkujärjestelmää ja monenvälisiä luottamusta lisääviä toimenpiteitä. Ballististen ohjusten leviämisen estävä Haagin käytännesäännöstö, jäljempänä ’käytännesäännöstö’, on olennainen osa tätä monenvälistä asesulkujärjestelmää. |
| --- | --- |

(2)

Unioni panee aktiivisesti täytäntöön strategiaa ja toteuttaa sen III luvussa lueteltuja toimenpiteitä erityisesti antamalla varoja sellaisten erityishankkeiden tukemiseen, joiden tavoitteena on edistää monenvälistä asesulkujärjestelmää ja monenvälisiä luottamusta lisääviä toimenpiteitä. Ballististen ohjusten leviämisen estävä Haagin käytännesäännöstö, jäljempänä ’käytännesäännöstö’, on olennainen osa tätä monenvälistä asesulkujärjestelmää.

| (3) | Neuvosto hyväksyi 17 päivänä marraskuuta 2003 yhteisen kannan 2003/805/YUTP (1). Kyseisessä yhteisessä kannassa kehotetaan unionia muun muassa saamaan mahdollisimman monet valtiot ja erityisesti ne, joilla on ballistisia ohjuksia koskevia voimavaroja, noudattamaan käytännesäännöstöä, minkä lisäksi siinä kehotetaan kehittämään käytännesäännöstöä ja panemaan se täytäntöön erityisesti luottamusta lisäävien toimenpiteiden osalta sekä edistämään tiiviimpien suhteiden luomista käytännesäännöstön ja Yhdistyneiden kansakuntien (YK) monenvälisen asesulkujärjestelmän välille. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto hyväksyi 17 päivänä marraskuuta 2003 yhteisen kannan 2003/805/YUTP (1). Kyseisessä yhteisessä kannassa kehotetaan unionia muun muassa saamaan mahdollisimman monet valtiot ja erityisesti ne, joilla on ballistisia ohjuksia koskevia voimavaroja, noudattamaan käytännesäännöstöä, minkä lisäksi siinä kehotetaan kehittämään käytännesäännöstöä ja panemaan se täytäntöön erityisesti luottamusta lisäävien toimenpiteiden osalta sekä edistämään tiiviimpien suhteiden luomista käytännesäännöstön ja Yhdistyneiden kansakuntien (YK) monenvälisen asesulkujärjestelmän välille.

| (4) | Neuvosto hyväksyi 8 päivänä joulukuuta 2008 päätelmät ja asiakirjan ”Euroopan unionin uudet toimintalinjat joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviämisen torjumiseksi”. Asiakirjassa todetaan muun muassa, että joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviäminen on edelleen suurimpia turvallisuushaasteita ja että asesulkupolitiikka on olennainen osa yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto hyväksyi 8 päivänä joulukuuta 2008 päätelmät ja asiakirjan ”Euroopan unionin uudet toimintalinjat joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviämisen torjumiseksi”. Asiakirjassa todetaan muun muassa, että joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviäminen on edelleen suurimpia turvallisuushaasteita ja että asesulkupolitiikka on olennainen osa yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa.

| (5) | Neuvosto hyväksyi 18 päivänä joulukuuta 2008 päätöksen 2008/974/YUTP (2) käytännesäännöstön tukemisesta strategian täytäntöönpanon yhteydessä. |
| --- | --- |

(5)

Neuvosto hyväksyi 18 päivänä joulukuuta 2008 päätöksen 2008/974/YUTP (2) käytännesäännöstön tukemisesta strategian täytäntöönpanon yhteydessä.

| (6) | Neuvosto hyväksyi 23 päivänä heinäkuuta 2012 päätöksen 2012/423/YUTP (3). Kyseisen päätöksen ansiosta on voitu onnistuneesti edistää käytännesäännöstön maailmanlaajuista soveltamista ja sen periaatteiden noudattamista. |
| --- | --- |

(6)

Neuvosto hyväksyi 23 päivänä heinäkuuta 2012 päätöksen 2012/423/YUTP (3). Kyseisen päätöksen ansiosta on voitu onnistuneesti edistää käytännesäännöstön maailmanlaajuista soveltamista ja sen periaatteiden noudattamista.

| (7) | Neuvosto hyväksyi 15 päivänä joulukuuta 2014 päätöksen 2014/913/YUTP (4). Kyseinen päätös auttoi nostamaan käytännesäännöstön profiilia ja helpotti siten uusien jäsenten sitoutumista käytännesäännöstöön. Unionille on ensiarvoisen tärkeää jatkaa käytännesäännöstöön sitoutuneiden ja siihen sitoutumattomien valtioiden välistä vuoropuhelua, jotta voitaisiin edistää edelleen käytännesäännöstön maailmanlaajuista soveltamista sekä sen parempaa täytäntöönpanoa ja tehokkuutta. Tämän päätöksen on tarkoitus tukea tätä prosessia. |
| --- | --- |

(7)

Neuvosto hyväksyi 15 päivänä joulukuuta 2014 päätöksen 2014/913/YUTP (4). Kyseinen päätös auttoi nostamaan käytännesäännöstön profiilia ja helpotti siten uusien jäsenten sitoutumista käytännesäännöstöön. Unionille on ensiarvoisen tärkeää jatkaa käytännesäännöstöön sitoutuneiden ja siihen sitoutumattomien valtioiden välistä vuoropuhelua, jotta voitaisiin edistää edelleen käytännesäännöstön maailmanlaajuista soveltamista sekä sen parempaa täytäntöönpanoa ja tehokkuutta. Tämän päätöksen on tarkoitus tukea tätä prosessia.

| (8) | Yleisemmin joukkotuhoaseiden maaliin saattamiseen soveltuvien ballististen ohjusten jatkuva leviäminen on kasvava huolenaihe kansainväliselle yhteisölle, erityisesti Lähi-idässä, Koillis-Aasiassa ja Kaakkois-Aasiassa käynnissä olevat ohjusohjelmat. |
| --- | --- |

(8)

Yleisemmin joukkotuhoaseiden maaliin saattamiseen soveltuvien ballististen ohjusten jatkuva leviäminen on kasvava huolenaihe kansainväliselle yhteisölle, erityisesti Lähi-idässä, Koillis-Aasiassa ja Kaakkois-Aasiassa käynnissä olevat ohjusohjelmat.

| (9) | YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1540 (2004) painotettiin ja YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmissa 1977 (2011) ja 2325 (2016) palautettiin mieleen, että ydinaseiden sekä kemiallisten ja biologisten aseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviäminen on uhka kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle, ja velvoitettiin valtiot muun muassa pidättymään antamasta millään tavoin tukea valtiosta riippumattomille toimijoille ydinaseiden sekä kemiallisten tai biologisten aseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien kehittämiseen, hankkimiseen, valmistamiseen, hallussa pitämiseen, kuljettamiseen, siirtämiseen tai käyttämiseen. Ydinaseiden sekä kemiallisten ja biologisten aseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien aiheuttama uhka kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle vahvistettiin uudelleen YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1887 (2009) ydinsulusta ja ydinaseriisunnasta, |
| --- | --- |

(9)

YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1540 (2004) painotettiin ja YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmissa 1977 (2011) ja 2325 (2016) palautettiin mieleen, että ydinaseiden sekä kemiallisten ja biologisten aseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviäminen on uhka kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle, ja velvoitettiin valtiot muun muassa pidättymään antamasta millään tavoin tukea valtiosta riippumattomille toimijoille ydinaseiden sekä kemiallisten tai biologisten aseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien kehittämiseen, hankkimiseen, valmistamiseen, hallussa pitämiseen, kuljettamiseen, siirtämiseen tai käyttämiseen. Ydinaseiden sekä kemiallisten ja biologisten aseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien aiheuttama uhka kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle vahvistettiin uudelleen YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1887 (2009) ydinsulusta ja ydinaseriisunnasta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisessa EU:n strategiassa, jäljempänä ’strategia’, asetetaan tavoitteeksi monenvälisten aseriisunta- ja asesulkusopimusten tukeminen, täytäntöönpano ja lujittaminen, ja strategian mukaisesti unioni tukee edelleen ballististen ohjusten leviämisen estävän Haagin käytännesäännöstön, jäljempänä ’käytännesäännöstö’, maailmanlaajuista soveltamista sekä sen täyttä täytäntöönpanoa ja tehokkuutta.

2.   Käytännesäännöstöä tukeviin toimiin, jotka vastaavat strategian mukaisia toimenpiteitä, kuuluu alueellisia ja osa-alueellisia työpajoja, konferensseja, asiantuntijavierailuja, tutkimusta, tiedotusta ja viestintää sekä oheistapahtumia kansainvälisten konferenssien yhteydessä.

3.   Toimien tavoitteena on

| a) | edistää sitä, että mahdollisimman monet valtiot sitoutuisivat käytännesäännöstöön, ja lopulta säännöstön maailmanlaajuista soveltamista; |
| --- | --- |

a)

edistää sitä, että mahdollisimman monet valtiot sitoutuisivat käytännesäännöstöön, ja lopulta säännöstön maailmanlaajuista soveltamista;

| b) | tukea käytännesäännöstön täyttä täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

b)

tukea käytännesäännöstön täyttä täytäntöönpanoa;

| c) | edistää käytännesäännöstöön sitoutuneiden ja siihen sitoutumattomien valtioiden välistä vuoropuhelua tavoitteena lisätä luottamusta ja avoimuutta, kannustaa maltillisuuteen ja lisätä kaikkien vakautta ja turvallisuutta; |
| --- | --- |

c)

edistää käytännesäännöstöön sitoutuneiden ja siihen sitoutumattomien valtioiden välistä vuoropuhelua tavoitteena lisätä luottamusta ja avoimuutta, kannustaa maltillisuuteen ja lisätä kaikkien vakautta ja turvallisuutta;

| d) | lisätä käytännesäännöstön näkyvyyttä ja parantaa yleistä tietoisuutta ballististen ohjusten leviämisen aiheuttamista riskeistä ja uhkista; |
| --- | --- |

d)

lisätä käytännesäännöstön näkyvyyttä ja parantaa yleistä tietoisuutta ballististen ohjusten leviämisen aiheuttamista riskeistä ja uhkista;

| e) | kartoittaa erityisesti akateemisten tutkimusten avulla mahdollisuuksia tehostaa käytännesäännöstöä ja edistää sen ja muiden asiaan liittyvien monenvälisten välineiden, kuten ohjusteknologian valvontajärjestelyn (MTCR), YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1540 (2004) ja ulkoavaruuteen lähetettyjä esineitä koskevan Yhdistyneiden kansakuntien rekisterin, välistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

e)

kartoittaa erityisesti akateemisten tutkimusten avulla mahdollisuuksia tehostaa käytännesäännöstöä ja edistää sen ja muiden asiaan liittyvien monenvälisten välineiden, kuten ohjusteknologian valvontajärjestelyn (MTCR), YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1540 (2004) ja ulkoavaruuteen lähetettyjä esineitä koskevan Yhdistyneiden kansakuntien rekisterin, välistä yhteistyötä.

4.   Hankkeiden yksityiskohtainen kuvaus esitetään liitteessä.

2 artikla

1.   Korkea edustaja vastaa tämän päätöksen täytäntöönpanosta.

2.   Edellä 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen hankkeiden teknisestä täytäntöönpanosta vastaa strategisen tutkimuksen säätiö (Fondation pour la Recherche Strategique (FRS)). FRS suorittaa tämän tehtävän korkean edustajan vastuulla. Tätä varten korkea edustaja sopii tarvittavista järjestelyistä FRS:n kanssa.

3 artikla

1.   Rahoitusohje 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen hankkeiden toteuttamiseksi on 1 878 120,05 euroa.

2.   Edellä 1 kohdassa vahvistetulla määrällä rahoitettavia menoja hallinnoidaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavien menettelytapojen ja sääntöjen mukaisesti.

3.   Komissio valvoo, että 2 kohdassa tarkoitettuja menoja hallinnoidaan asianmukaisesti. Tätä varten se tekee FRS:n kanssa rahoitusohjetta vastaavan avustussopimuksen tämän päätöksen hyväksymisen jälkeen. Kyseiseen avustussopimukseen sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (5) avustuksia koskevia sääntöjä. Sopimuksessa on määrättävä, että FRS:n on varmistettava unionin rahoitusosuuden näkyvyys sen suuruuden mukaisesti.

4.   Komissio pyrkii tekemään 3 kohdassa tarkoitetun avustussopimuksen mahdollisimman pian tämän päätöksen voimaantulon jälkeen. Se ilmoittaa neuvostolle kyseisessä prosessissa mahdollisesti ilmenevistä vaikeuksista sekä avustussopimuksen tekopäivästä.

4 artikla

1.   Korkea edustaja raportoi neuvostolle tämän päätöksen täytäntöönpanosta FRS:n säännöllisin väliajoin laatimien raporttien perusteella. Nämä raportit ovat perustana neuvoston suorittamalle arvioinnille.

2.   Komissio antaa tietoja 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen hankkeiden rahoitukseen liittyvistä näkökohdista.

5 artikla

1.   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

2.   Tämän päätöksen voimassaolo päättyy 40 kuukauden kuluttua 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun avustussopimuksen tekemisestä. Tämän päätöksen voimassaolo päättyy kuitenkin kuuden kuukauden kuluttua sen voimaantulosta, jos avustussopimusta ei ole siihen mennessä tehty.

Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 2017.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

K. SIMSON

---

(1)  Neuvoston yhteinen kanta 2003/805/YUTP 17 päivältä marraskuuta 2003, joukkotuhoaseiden ja maaliinsaattamisjärjestelmien leviämisen estämistä koskevien monenvälisten sopimusten saattamisesta maailmanlaajuisiksi ja niiden vahvistamisesta (EUVL L 302, 20.11.2003, s. 34).

1

(2)  Neuvoston päätös 2008/974/YUTP, 18 päivänä joulukuuta 2008, ballististen ohjusten leviämisen estävän Haagin käytännesäännöstön tukemisesta joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian täytäntöönpanon yhteydessä (EUVL L 345, 23.12.2008, s. 91).

2

(3)  Neuvoston päätös 2012/423/YUTP, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2012, ballististen ohjusten leviämisen estämisen tukemisesta joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian sekä neuvoston yhteisen kannan 2003/805/YUTP täytäntöönpanon yhteydessä (EUVL L 196, 24.7.2012, s. 74).

3

(4)  Neuvoston päätös 2014/913/YUTP, annettu 15 päivänä joulukuuta 2014, Haagin käytännesäännöstön ja ballististen ohjusten leviämisen estämisen tukemisesta joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian täytäntöönpanon yhteydessä (EUVL L 360, 17.12.2014, s. 44).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1).

5

---

LIITE

1.   TAVOITE

Tämän päätöksen tärkeimpänä tavoitteena on edistää erityisillä toimenpiteillä ballististen ohjusten leviämisen estävän Haagin käytännesäännöstön, jäljempänä ’käytännesäännöstö’, maailmanlaajuista soveltamista sekä sen täyttä täytäntöönpanoa ja tehokkuutta joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian mukaisesti.

Tämä päätös täydentää unionin diplomaattisia toimia käytännesäännöstöön sitoutuneiden ja siihen sitoutumattomien valtioiden kanssa. Tältä osin unionin asiaan liittyvät viestit ovat

| a) | käytännesäännöstöön sitoutuneille valtioille:






  i) | käytännesäännöstön täyden täytäntöönpanon tärkeys, etenkin siinä määrättyjen vuotuisten ilmoitusten ja etukäteisilmoitusten (pre-launch notifications) avulla; |
| --- | --- | --- |

a)

käytännesäännöstöön sitoutuneille valtioille:

i)

käytännesäännöstön täyden täytäntöönpanon tärkeys, etenkin siinä määrättyjen vuotuisten ilmoitusten ja etukäteisilmoitusten (pre-launch notifications) avulla;

| ii) | kannustetaan käytännesäännöstön täysimääräistä hyödyntämistä keinona lisätä avoimuutta ja luottamusta sekä alueellisesti että kansainvälisesti ja keinona hillitä ja ehkäistä joukkotuhoaseiden maaliin saattamiseen soveltuvien ballististen ohjusten leviämistä; |
| --- | --- |

ii)

kannustetaan käytännesäännöstön täysimääräistä hyödyntämistä keinona lisätä avoimuutta ja luottamusta sekä alueellisesti että kansainvälisesti ja keinona hillitä ja ehkäistä joukkotuhoaseiden maaliin saattamiseen soveltuvien ballististen ohjusten leviämistä;

| b) | käytännesäännöstöön sitoutumattomille valtioille:






  i) | kannustetaan kaikkien valtioiden sitoutumista käytännesäännöstöön, mikä edistäisi monenvälisiä toimia joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviämisen ehkäisemiseksi; |
| --- | --- | --- |

b)

käytännesäännöstöön sitoutumattomille valtioille:

i)

kannustetaan kaikkien valtioiden sitoutumista käytännesäännöstöön, mikä edistäisi monenvälisiä toimia joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviämisen ehkäisemiseksi;

| ii) | käytännesäännöstön määräyksiä olisi hyödynnettävä alueellisten jännitysten lieventämiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi, mikä lisäisi kaikkien turvallisuutta. |
| --- | --- |

ii)

käytännesäännöstön määräyksiä olisi hyödynnettävä alueellisten jännitysten lieventämiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi, mikä lisäisi kaikkien turvallisuutta.

Lisäksi tämän päätöksen avulla voidaan rahoittaa joitakin tutkimuksia käytännesäännöstön ja muiden asiaan liittyvien monenvälisten välineiden, kuten ohjusteknologian valvontajärjestelyn (MTCR), YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1540 (2004) ja ulkoavaruuteen lähetettyjä esineitä koskevan Yhdistyneiden kansakuntien rekisterin, välisestä synergiasta.

Lopuksi, tämän päätöksen tavoitteena on tukea kansainvälisen yhteisön käynnissä olevaa poliittista vuoropuhelua ulkoavaruuden turvallisuudesta ja kestävyydestä, etenkin tarjoamalla rajallinen rahoitusosuus YK:n aseidenriisuntatutkimusinstituutin (UNIDIR) järjestämiin vuotuisiin avaruuskonferensseihin Genevessä.

2.   TOIMENPITEET

2.1   Toimenpiteiden tavoitteet

| a) | edistää sitä, että mahdollisimman monet valtiot sitoutuisivat käytännesäännöstöön, ja lopulta käytännesäännöstön maailmanlaajuista soveltamista; |
| --- | --- |

a)

edistää sitä, että mahdollisimman monet valtiot sitoutuisivat käytännesäännöstöön, ja lopulta käytännesäännöstön maailmanlaajuista soveltamista;

| b) | tukea sitä, että käytännesäännöstöön sitoutuneet valtiot panevat sen täysin täytäntöön; |
| --- | --- |

b)

tukea sitä, että käytännesäännöstöön sitoutuneet valtiot panevat sen täysin täytäntöön;

| c) | edistää käytännesäännöstöön sitoutuneiden valtioiden ja siihen sitoutumattomien valtioiden välistä vuoropuhelua tavoitteena lisätä luottamusta ja avoimuutta, kannustaa maltillisuuteen ja lisätä vakautta ja turvallisuutta kaikille; |
| --- | --- |

c)

edistää käytännesäännöstöön sitoutuneiden valtioiden ja siihen sitoutumattomien valtioiden välistä vuoropuhelua tavoitteena lisätä luottamusta ja avoimuutta, kannustaa maltillisuuteen ja lisätä vakautta ja turvallisuutta kaikille;

| d) | lisätä käytännesäännöstön näkyvyyttä ja parantaa yleistä tietoisuutta ballististen ohjusten leviämisen aiheuttamista riskeistä ja uhkista; |
| --- | --- |

d)

lisätä käytännesäännöstön näkyvyyttä ja parantaa yleistä tietoisuutta ballististen ohjusten leviämisen aiheuttamista riskeistä ja uhkista;

| e) | kartoittaa erityisesti akateemisten tutkimusten avulla mahdollisuuksia tehostaa käytännesäännöstöä ja edistää sen ja muiden asiaan liittyvien monenvälisten välineiden, kuten MTCR:n ja YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1540 (2004), välistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

e)

kartoittaa erityisesti akateemisten tutkimusten avulla mahdollisuuksia tehostaa käytännesäännöstöä ja edistää sen ja muiden asiaan liittyvien monenvälisten välineiden, kuten MTCR:n ja YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1540 (2004), välistä yhteistyötä.

2.2   Toimenpiteiden kuvaus

| a) | Strategisen tutkimuksen säätiö (FRS) järjestää tiedotustoimia alueellisten ja/tai osa-alueellisten seminaarien ja asiantuntijavierailujen muodossa tavoitteena






  i) | lisätä tietoisuutta ballististen ohjusten leviämisen aiheuttamista riskeistä ja uhkista; |
| --- | --- | --- |

a)

Strategisen tutkimuksen säätiö (FRS) järjestää tiedotustoimia alueellisten ja/tai osa-alueellisten seminaarien ja asiantuntijavierailujen muodossa tavoitteena

i)

lisätä tietoisuutta ballististen ohjusten leviämisen aiheuttamista riskeistä ja uhkista;

| ii) | tarjota asiaan liittyville asiantuntijoille foorumi, jolla he voivat keskustella epävirallisesti (ns. Chatham House -sääntöjen mukaisesti) strategisista kysymyksistä, mikä lisää valtioiden keskinäistä luottamusta; ja |
| --- | --- |

ii)

tarjota asiaan liittyville asiantuntijoille foorumi, jolla he voivat keskustella epävirallisesti (ns. Chatham House -sääntöjen mukaisesti) strategisista kysymyksistä, mikä lisää valtioiden keskinäistä luottamusta; ja

| iii) | edistää käytännesäännöstön maailmanlaajuista soveltamista, sen täyttä täytäntöönpanoa ja tehostamista koskevia unionin tavoitteita. |
| --- | --- |

iii)

edistää käytännesäännöstön maailmanlaajuista soveltamista, sen täyttä täytäntöönpanoa ja tehostamista koskevia unionin tavoitteita.

FRS järjestää korkeintaan yhdeksän alueellista ja/tai osa-alueellista tapahtumaa muun muassa Latinalaisessa Amerikassa ja Karibian alueella, Lähi-idässä tai Afrikassa ja Kaakkois-Aasiassa sekä korkeintaan kuusi maakohtaista asiantuntijavierailua käytännesäännöstöön sitoutumattomiin valtioihin. Kaikki tällaiset tapahtumat toteutetaan tiiviissä yhteistyössä isännöivien hallitusten viranomaisten ja tapauksen mukaan asiaan liittyvien tiedemaailman edustajien kanssa;

| b) | FRS järjestää korkeintaan kuusi käytännesäännöstöä käsittelevää oheistapahtumaa kansainvälisten konferenssien, etenkin Wienissä käytännesäännöstön vuosikokouksen ja New Yorkissa YK:n yleiskokouksen ensimmäisen komitean kokousten, yhteydessä. Tällaisten oheistapahtumien tavoitteena on auttaa syventämään käytännesäännöstön ja YK:n välisiä suhteita YK:n yleiskokouksen 5 päivänä joulukuuta 2016 hyväksymän päätöslauselman 71/33 mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

FRS järjestää korkeintaan kuusi käytännesäännöstöä käsittelevää oheistapahtumaa kansainvälisten konferenssien, etenkin Wienissä käytännesäännöstön vuosikokouksen ja New Yorkissa YK:n yleiskokouksen ensimmäisen komitean kokousten, yhteydessä. Tällaisten oheistapahtumien tavoitteena on auttaa syventämään käytännesäännöstön ja YK:n välisiä suhteita YK:n yleiskokouksen 5 päivänä joulukuuta 2016 hyväksymän päätöslauselman 71/33 mukaisesti;

| c) | FRS järjestää tiiviissä yhteistyössä asiaan liittyvien viranomaisten kanssa kansainvälisen asiantuntijaryhmän vierailun avaruuteenlaukaisupaikalle käytännesäännöstön 4 artiklan a kohdan ii alakohdan kolmannen luetelmakohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

FRS järjestää tiiviissä yhteistyössä asiaan liittyvien viranomaisten kanssa kansainvälisen asiantuntijaryhmän vierailun avaruuteenlaukaisupaikalle käytännesäännöstön 4 artiklan a kohdan ii alakohdan kolmannen luetelmakohdan mukaisesti;

| d) | FRS siirtää unionin myöntämästä avustuksesta kolme kertaa 29 240,00 euroa UNIDIRille sen vuotuisten avaruuden turvallisuuteen liittyviä kysymyksiä käsittelevien konferenssien osarahoittamiseksi ja sitä kautta käytännesäännöstön tukemista koskevan yleistavoitteen edistämiseksi. FRS ja UNIDIR varmistavat unionin näkyvyyden näissä konferensseissa unionin rahoitusosuuden suuruuden mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

FRS siirtää unionin myöntämästä avustuksesta kolme kertaa 29 240,00 euroa UNIDIRille sen vuotuisten avaruuden turvallisuuteen liittyviä kysymyksiä käsittelevien konferenssien osarahoittamiseksi ja sitä kautta käytännesäännöstön tukemista koskevan yleistavoitteen edistämiseksi. FRS ja UNIDIR varmistavat unionin näkyvyyden näissä konferensseissa unionin rahoitusosuuden suuruuden mukaisesti;

| e) | FRS tilaa ja julkistaa vähintään neljä käytännesäännöstöön liittyvää tutkimusta, joista vähintään yksi käsittelee käytännesäännöstön ja muiden asiaan liittyvien monenvälisten välineiden, kuten MTCR:n ja YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1540 (2004), välisiä suhteita. Tätä varten FRS pyytää rahoitusosuutta kaikilta tutkimuslaitoksilta, jotka kuuluvat EU:n asesulku- ja aseriisuntakonsortioon tai ovat assosioituneet siihen. Tutkimusten aiheista sovitaan FRS:n ja Euroopan ulkosuhdehallinnon asianmukaisten yksiköiden kesken; |
| --- | --- |

e)

FRS tilaa ja julkistaa vähintään neljä käytännesäännöstöön liittyvää tutkimusta, joista vähintään yksi käsittelee käytännesäännöstön ja muiden asiaan liittyvien monenvälisten välineiden, kuten MTCR:n ja YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1540 (2004), välisiä suhteita. Tätä varten FRS pyytää rahoitusosuutta kaikilta tutkimuslaitoksilta, jotka kuuluvat EU:n asesulku- ja aseriisuntakonsortioon tai ovat assosioituneet siihen. Tutkimusten aiheista sovitaan FRS:n ja Euroopan ulkosuhdehallinnon asianmukaisten yksiköiden kesken;

| f) | FRS toteuttaa viestintä- ja tiedotustoimia, joiden tavoitteena on sekä lisätä käytännesäännöstön näkyvyyttä että unionin osuutta siinä. FRS laatii yksityiskohtaisen viestintä- ja tiedotussuunnitelman Euroopan ulkosuhdehallinnon ja komission hyväksyttäväksi. |
| --- | --- |

f)

FRS toteuttaa viestintä- ja tiedotustoimia, joiden tavoitteena on sekä lisätä käytännesäännöstön näkyvyyttä että unionin osuutta siinä. FRS laatii yksityiskohtaisen viestintä- ja tiedotussuunnitelman Euroopan ulkosuhdehallinnon ja komission hyväksyttäväksi.

2.3   Toimenpiteiden tulokset

| a) | käytännesäännöstöön sitoutuneiden valtioiden määrää kasvaa; |
| --- | --- |

a)

käytännesäännöstöön sitoutuneiden valtioiden määrää kasvaa;

| b) | käytännesäännöstöön sitoutuneet valtiot panevat sen paremmin täytäntöön; |
| --- | --- |

b)

käytännesäännöstöön sitoutuneet valtiot panevat sen paremmin täytäntöön;

| c) | päätöksentekijöiden, sääntelyviranomaisten, asiantuntijoiden ja suuren yleisön tietoisuus käytännesäännöstöön sitoutumisen ja sen täytäntöönpanon merkityksestä lisääntyy; |
| --- | --- |

c)

päätöksentekijöiden, sääntelyviranomaisten, asiantuntijoiden ja suuren yleisön tietoisuus käytännesäännöstöön sitoutumisen ja sen täytäntöönpanon merkityksestä lisääntyy;

| d) | unionin toimien näkyvyys käytännesäännöstön maailmanlaajuisen soveltamisen, täyden täytäntöönpanon ja tehostamisen edistämiseksi lisääntyy. |
| --- | --- |

d)

unionin toimien näkyvyys käytännesäännöstön maailmanlaajuisen soveltamisen, täyden täytäntöönpanon ja tehostamisen edistämiseksi lisääntyy.

3.   TOIMENPITEIDEN TOTEUTUKSEEN OSALLISTUVAT KUMPPANIT

FRS jatkaa tiiviissä yhteistyössä Euroopan ulkosuhdehallinnon kanssa toimivien kumppanuuksien kehittämistä asiasta kiinnostuneiden alueellisten ja osa-alueellisten järjestöjen, valtion viranomaisten, tutkimuslaitosten ja muiden asiaan liittyvien elinten kanssa.

FRS tekee tiivistä yhteistyötä UNIDIRin kanssa 2.2 alakohdan e alakohdassa esitettyjen toimenpiteiden toteuttamiseksi.

4.   VUOROVAIKUTUS UNIONIN TOIMIEN KANSSA

FRS:n toimistaan säännöllisesti antaman palautteen perusteella unioni voi päättää täydentää kyseisiä toimia kohdennetuilla diplomaattisilla toimilla, joiden tavoitteena on lisätä tietoisuutta siitä, kuinka tärkeää valtioiden olisi sitoutua käytännesäännöstöön ja panna se täytäntöön.

5.   TOIMENPITEIDEN EDUNSAAJAT

| a) | valtiot, sekä käytännesäännöstöön sitoutuneet että siihen sitoutumattomat valtiot; |
| --- | --- |

a)

valtiot, sekä käytännesäännöstöön sitoutuneet että siihen sitoutumattomat valtiot;

| b) | virkamiehet, päätöksentekijät, sääntelyviranomaiset, asiantuntijat; |
| --- | --- |

b)

virkamiehet, päätöksentekijät, sääntelyviranomaiset, asiantuntijat;

| c) | kansainväliset, alueelliset ja osa-alueelliset järjestöt; |
| --- | --- |

c)

kansainväliset, alueelliset ja osa-alueelliset järjestöt;

| d) | tiedemaailma ja kansalaisyhteiskunta; |
| --- | --- |

d)

tiedemaailma ja kansalaisyhteiskunta;

| e) | käytännesääntöjen puheenjohtaja. |
| --- | --- |

e)

käytännesääntöjen puheenjohtaja.

6.   PAIKKA

FRS valitsee Euroopan ulkosuhdehallinnon asiaan liittyviä yksiköitä kuultuaan kokousten, työpajojen ja muiden tapahtumien mahdolliset pitopaikat. Paikkojen valintakriteereihin kuuluu asiaan liittyvän valtion tai tietyn alueen hallitustenvälisen järjestön halukkuus ja sitoutuminen tapahtuman isännöimiseen. Maakohtaisten vierailujen ja toimien tarkka sijainti riippuu asiasta kiinnostuneiden valtioiden tai hallitustenvälisten järjestöjen kutsuista.

7.   KESTO

Toimen arvioitu kokonaiskesto on 36 kuukautta.

---

| 19.12.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 337/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 337/34

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2017/2371,

annettu 18 päivänä joulukuuta 2017,

siviiliturvallisuusalan uudistamista koskevasta Euroopan unionin neuvontaoperaatiosta Ukrainassa (EUAM Ukraina) annetun päätöksen 2014/486/YUTP muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan, 42 artiklan 4 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 22 päivänä heinäkuuta 2014 päätöksen 2014/486/YUTP (1) siviiliturvallisuusalan uudistamista koskevasta Euroopan unionin neuvontaoperaatiosta Ukrainassa (EUAM Ukraina). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 22 päivänä heinäkuuta 2014 päätöksen 2014/486/YUTP (1) siviiliturvallisuusalan uudistamista koskevasta Euroopan unionin neuvontaoperaatiosta Ukrainassa (EUAM Ukraina).

| (2) | Neuvosto hyväksyi 20 päivänä marraskuuta 2017 päätöksen (YUTP) 2017/2161 (2), jolla muutettiin päätöstä 2014/486/YUTP, jatkettiin EUAM Ukrainan toimeksiantoa 31 päivään toukokuuta 2019 saakka ja vahvistettiin EUAM Ukrainan rahoitusohje tuolle samalle ajanjaksolle. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto hyväksyi 20 päivänä marraskuuta 2017 päätöksen (YUTP) 2017/2161 (2), jolla muutettiin päätöstä 2014/486/YUTP, jatkettiin EUAM Ukrainan toimeksiantoa 31 päivään toukokuuta 2019 saakka ja vahvistettiin EUAM Ukrainan rahoitusohje tuolle samalle ajanjaksolle.

| (3) | Siviilioperaation komentajan suosituksesta poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea päätti 13 päivänä joulukuuta 2017 avata alueellisen toimipisteen Odessassa. |
| --- | --- |

(3)

Siviilioperaation komentajan suosituksesta poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea päätti 13 päivänä joulukuuta 2017 avata alueellisen toimipisteen Odessassa.

| (4) | Olisi vahvistettava tarkistettu rahoitusohje 31 päivänä toukokuuta 2019 päättyvälle kaudelle ja muutettava päätös 2014/486/YUTP vastaavasti. |
| --- | --- |

(4)

Olisi vahvistettava tarkistettu rahoitusohje 31 päivänä toukokuuta 2019 päättyvälle kaudelle ja muutettava päätös 2014/486/YUTP vastaavasti.

| (5) | EUAM Ukraina toteutetaan tilanteessa, joka saattaa huonontua ja joka voi haitata perussopimuksen 21 artiklassa määrättyjen unionin ulkoisen toiminnan tavoitteiden saavuttamista, |
| --- | --- |

(5)

EUAM Ukraina toteutetaan tilanteessa, joka saattaa huonontua ja joka voi haitata perussopimuksen 21 artiklassa määrättyjen unionin ulkoisen toiminnan tavoitteiden saavuttamista,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan päätöksen 2014/486/YUTP 14 artiklan 1 kohdan viides ja kuudes alakohta seuraavasti:

”EUAM Ukrainaan liittyviin menoihin tarkoitettu rahoitusohje 1 päivänä joulukuuta 2017 alkavalla ja 31 päivänä toukokuuta 2019 päättyvällä kaudella on 33 843 302,49 euroa.”

2 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 2017.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

K. SIMSON

---

(1)  Neuvoston päätös 2014/486/YUTP, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014, siviiliturvallisuusalan uudistamista koskevasta Euroopan unionin neuvontaoperaatiosta Ukrainassa (EUAM Ukraina) (EUVL L 217, 23.7.2014, s. 42).

1

(2)  Neuvoston päätös (YUTP) 2017/2161, annettu 20 päivänä marraskuuta 2017, siviiliturvallisuusalan uudistamista koskevasta Euroopan unionin neuvontaoperaatiosta Ukrainassa (EUAM Ukraina) annetun päätöksen 2014/486/YUTP muuttamisesta (EUVL L 304, 21.11.2017, s. 48).

2

---

| 19.12.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 337/35 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 337/35

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2017/2372,

annettu 16 päivänä kesäkuuta 2017,

valtiontuesta SA.31250 – 2011/C (ex 2011/N), jonka Bulgaria aikoo toteuttaa BDZ Holding EAD SA:n, BDZ Passenger EOOD:n ja BDZ Cargo EOOD:n hyväksi, sekä muista toimenpiteistä

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 4051)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen määräysten mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Bulgaria ilmoitti 18 päivänä toukokuuta 2011 päivätyllä kirjeellä komissiolle tietyistä toimenpiteistä BDZ Holding EAD SA:n (2), jäljempänä ’BDZ Holding’, ja sen tytäryhtiöiden BDZ Passenger EOOD:n, jäljempänä ’BDZ Passenger’, ja BDZ Cargo EOOD:n, jäljempänä ’BDZ Cargo’, hyväksi. |
| --- | --- |

(1)

Bulgaria ilmoitti 18 päivänä toukokuuta 2011 päivätyllä kirjeellä komissiolle tietyistä toimenpiteistä BDZ Holding EAD SA:n (2), jäljempänä ’BDZ Holding’, ja sen tytäryhtiöiden BDZ Passenger EOOD:n, jäljempänä ’BDZ Passenger’, ja BDZ Cargo EOOD:n, jäljempänä ’BDZ Cargo’, hyväksi.

2

| (2) | Bulgaria toimitti komissiolle lisätietoja 20 päivänä toukokuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi lisätietoja 15 päivänä heinäkuuta 2011 ja 28 päivänä syyskuuta 2011 päivätyillä kirjeillä. Bulgaria toimitti komissiolle lisätietoja 5 päivänä syyskuuta 2011 ja 7 päivänä lokakuuta 2011 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(2)

Bulgaria toimitti komissiolle lisätietoja 20 päivänä toukokuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi lisätietoja 15 päivänä heinäkuuta 2011 ja 28 päivänä syyskuuta 2011 päivätyillä kirjeillä. Bulgaria toimitti komissiolle lisätietoja 5 päivänä syyskuuta 2011 ja 7 päivänä lokakuuta 2011 päivätyillä kirjeillä.

| (3) | Komissio ilmoitti 9 päivänä marraskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä Bulgarialle päätöksestään aloittaa toimenpiteistä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’. Bulgaria toimitti 12 päivänä tammikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti 9 päivänä marraskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä Bulgarialle päätöksestään aloittaa toimenpiteistä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’. Bulgaria toimitti 12 päivänä tammikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä.

| (4) | Menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). Komissio pyysi asianomaisia esittämään huomautuksensa. |
| --- | --- |

(4)

Menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). Komissio pyysi asianomaisia esittämään huomautuksensa.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

3

| (5) | Komissio vastaanotti huomautuksia yhdeltä asianomaiselta. Komissio toimitti ne 16 päivänä toukokuuta 2012 päivätyllä kirjeellä Bulgarialle, jolle annettiin mahdollisuus vastata. Bulgarian huomautukset vastaanotettiin 13 päivänä kesäkuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. Komissio ilmoitti asianomaiselle osapuolelle 10 päivänä joulukuuta 2012, että Bulgarialle oli toimitettu sen huomautuksista toisinto, josta oli poistettu luottamukselliset tiedot. |
| --- | --- |

(5)

Komissio vastaanotti huomautuksia yhdeltä asianomaiselta. Komissio toimitti ne 16 päivänä toukokuuta 2012 päivätyllä kirjeellä Bulgarialle, jolle annettiin mahdollisuus vastata. Bulgarian huomautukset vastaanotettiin 13 päivänä kesäkuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. Komissio ilmoitti asianomaiselle osapuolelle 10 päivänä joulukuuta 2012, että Bulgarialle oli toimitettu sen huomautuksista toisinto, josta oli poistettu luottamukselliset tiedot.

| (6) | Komissio pyysi Bulgarialta lisätietoja 12 päivänä huhtikuuta 2012, 24 päivänä heinäkuuta 2012, 10 päivänä joulukuuta 2012, 7 päivänä toukokuuta 2013, 5 päivänä marraskuuta 2013, 6 päivänä toukokuuta 2014, 6 päivänä kesäkuuta 2014, 29 päivänä heinäkuuta 2014, 29 päivänä huhtikuuta 2015, 14 päivänä joulukuuta 2015, 26 päivänä huhtikuuta 2016, 15 päivänä syyskuuta 2016, 20 päivänä lokakuuta 2016 ja 3 päivänä huhtikuuta 2017 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(6)

Komissio pyysi Bulgarialta lisätietoja 12 päivänä huhtikuuta 2012, 24 päivänä heinäkuuta 2012, 10 päivänä joulukuuta 2012, 7 päivänä toukokuuta 2013, 5 päivänä marraskuuta 2013, 6 päivänä toukokuuta 2014, 6 päivänä kesäkuuta 2014, 29 päivänä heinäkuuta 2014, 29 päivänä huhtikuuta 2015, 14 päivänä joulukuuta 2015, 26 päivänä huhtikuuta 2016, 15 päivänä syyskuuta 2016, 20 päivänä lokakuuta 2016 ja 3 päivänä huhtikuuta 2017 päivätyillä kirjeillä.

| (7) | Bulgaria toimitti komissiolle lisätietoja 7 päivänä kesäkuuta 2012, 28 päivänä syyskuuta 2012, 31 päivänä tammikuuta 2013, 1 päivänä helmikuuta 2013, 30 päivänä toukokuuta 2013, 2 päivänä lokakuuta 2013, 15 päivänä lokakuuta 2013, 2 päivänä joulukuuta 2013, 3 päivänä tammikuuta 2014, 6 päivänä helmikuuta 2014, 22 päivänä huhtikuuta 2014, 14 päivänä toukokuuta 2014, 23 päivänä kesäkuuta 2014, 4 päivänä elokuuta 2014, 20 päivänä elokuuta 2014, 1 päivänä syyskuuta 2014, 13 päivänä syyskuuta 2014, 23 päivänä syyskuuta 2014, 1 päivänä kesäkuuta 2015, 9 päivänä joulukuuta 2015, 20 päivänä tammikuuta 2016, 31 päivänä toukokuuta 2016, 12 päivänä lokakuuta 2016 ja 7 päivänä marraskuuta 2016 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(7)

Bulgaria toimitti komissiolle lisätietoja 7 päivänä kesäkuuta 2012, 28 päivänä syyskuuta 2012, 31 päivänä tammikuuta 2013, 1 päivänä helmikuuta 2013, 30 päivänä toukokuuta 2013, 2 päivänä lokakuuta 2013, 15 päivänä lokakuuta 2013, 2 päivänä joulukuuta 2013, 3 päivänä tammikuuta 2014, 6 päivänä helmikuuta 2014, 22 päivänä huhtikuuta 2014, 14 päivänä toukokuuta 2014, 23 päivänä kesäkuuta 2014, 4 päivänä elokuuta 2014, 20 päivänä elokuuta 2014, 1 päivänä syyskuuta 2014, 13 päivänä syyskuuta 2014, 23 päivänä syyskuuta 2014, 1 päivänä kesäkuuta 2015, 9 päivänä joulukuuta 2015, 20 päivänä tammikuuta 2016, 31 päivänä toukokuuta 2016, 12 päivänä lokakuuta 2016 ja 7 päivänä marraskuuta 2016 päivätyillä kirjeillä.

| (8) | Bulgaria peruutti 22 päivänä huhtikuuta 2014 ja 12 päivänä lokakuuta 2016 päivätyillä kirjeillä ilmoituksensa BDZ Holdingille tarkoitetusta rakenneuudistustuesta, joka oli osa johdanto-osan 1 kappaleessa tarkoitettuja toimenpiteitä. Bulgaria muutti 5 päivänä huhtikuuta 2017 päivätyllä kirjeellä ilmoitustaan pienentämällä velkamäärää, jonka se aikoi mitätöidä. Velkojen mitätöintitoimenpide oli osa johdanto-osan 1 kappaleessa tarkoitettuja toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(8)

Bulgaria peruutti 22 päivänä huhtikuuta 2014 ja 12 päivänä lokakuuta 2016 päivätyillä kirjeillä ilmoituksensa BDZ Holdingille tarkoitetusta rakenneuudistustuesta, joka oli osa johdanto-osan 1 kappaleessa tarkoitettuja toimenpiteitä. Bulgaria muutti 5 päivänä huhtikuuta 2017 päivätyllä kirjeellä ilmoitustaan pienentämällä velkamäärää, jonka se aikoi mitätöidä. Velkojen mitätöintitoimenpide oli osa johdanto-osan 1 kappaleessa tarkoitettuja toimenpiteitä.

| (9) | Bulgaria hyväksyi 7 päivänä marraskuuta 2016 päivätyllä kirjeellä, että tämä päätös annettaisiin ja siitä ilmoitettaisiin poikkeuksellisesti ainoastaan englannin kielellä. |
| --- | --- |

(9)

Bulgaria hyväksyi 7 päivänä marraskuuta 2016 päivätyllä kirjeellä, että tämä päätös annettaisiin ja siitä ilmoitettaisiin poikkeuksellisesti ainoastaan englannin kielellä.

2.   TOIMENPITEIDEN KUVAUS

TOIMENPITEIDEN KUVAUS

2.1   TUENSAAJA

TUENSAAJA

| (10) | Toimenpiteiden tuensaajia ovat BDZ Holding ja sen tytäryhtiöt BDZ Passenger ja BDZ Cargo, jotka ovat kokonaan valtion omistamia. Yritykset tarjoavat maksullisia rautateiden matkustaja- ja rahtiliikenteen palveluja Bulgariassa. |
| --- | --- |

(10)

Toimenpiteiden tuensaajia ovat BDZ Holding ja sen tytäryhtiöt BDZ Passenger ja BDZ Cargo, jotka ovat kokonaan valtion omistamia. Yritykset tarjoavat maksullisia rautateiden matkustaja- ja rahtiliikenteen palveluja Bulgariassa.

| (11) | Osakeyhtiö BDZ Holding (4) perustettiin vuonna 2001, kun Bulgarian valtion rautatiet jaettiin rautatieinfrastruktuurista vastaavaksi yritykseksi (National Railway Infrastructure Company, NRIC) ja kuljetuspalveluja tarjoavaksi yritykseksi (BDZ Holding). |
| --- | --- |

(11)

Osakeyhtiö BDZ Holding (4) perustettiin vuonna 2001, kun Bulgarian valtion rautatiet jaettiin rautatieinfrastruktuurista vastaavaksi yritykseksi (National Railway Infrastructure Company, NRIC) ja kuljetuspalveluja tarjoavaksi yritykseksi (BDZ Holding).

4

| (12) | Vuonna 2007 BDZ Holding muutettiin holdingyhtiöksi, ja se perusti kolme tytäryhtiötä, jotka toimivat rahtiliikenteen, matkustajaliikenteen ja vetopalvelujen alalla. Emoyhtiö BDZ Holding omisti matkustaja- ja tavaravaunut ja veturit, joita se vuokrasi tytäryhtiöilleen. Viimeksi mainitut vastasivat liikkuvan kaluston huollosta. BDZ Holding vastasi myös ennen uudelleenjärjestelyä syntyneiden velkojen hoidosta. Tämä rakenne osoittautui tehottomaksi, minkä vuoksi vetopalvelut yhdistettiin vuonna 2010 BDZ Holdingiin. |
| --- | --- |

(12)

Vuonna 2007 BDZ Holding muutettiin holdingyhtiöksi, ja se perusti kolme tytäryhtiötä, jotka toimivat rahtiliikenteen, matkustajaliikenteen ja vetopalvelujen alalla. Emoyhtiö BDZ Holding omisti matkustaja- ja tavaravaunut ja veturit, joita se vuokrasi tytäryhtiöilleen. Viimeksi mainitut vastasivat liikkuvan kaluston huollosta. BDZ Holding vastasi myös ennen uudelleenjärjestelyä syntyneiden velkojen hoidosta. Tämä rakenne osoittautui tehottomaksi, minkä vuoksi vetopalvelut yhdistettiin vuonna 2010 BDZ Holdingiin.

| (13) | Vuonna 2011 matkustaja- ja tavaravaunujen ja vetureiden omistus siirrettiin BDZ Holdingilta sen tytäryhtiöille BDZ Passenger ja BDZ Cargo. Kaikki liiketoimintaan kuulumaton omaisuus jäi BDZ Holdingin omistukseen. |
| --- | --- |

(13)

Vuonna 2011 matkustaja- ja tavaravaunujen ja vetureiden omistus siirrettiin BDZ Holdingilta sen tytäryhtiöille BDZ Passenger ja BDZ Cargo. Kaikki liiketoimintaan kuulumaton omaisuus jäi BDZ Holdingin omistukseen.

| (14) | BDZ Holdingin rekisteröity toimipaikka on Sofiassa, Bulgariassa, ja se tarjoaa rahti- ja matkustajaliikenteen palvelujaan kaikkialla Bulgariassa alueella, joka on kokonaan oikeutettu aluetukeen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(14)

BDZ Holdingin rekisteröity toimipaikka on Sofiassa, Bulgariassa, ja se tarjoaa rahti- ja matkustajaliikenteen palvelujaan kaikkialla Bulgariassa alueella, joka on kokonaan oikeutettu aluetukeen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla.

| (15) | BDZ Cargo on osakeyhtiö, joka toimii kansainvälisillä ja kansallisilla rautateiden rahtiliikenteen markkinoilla. Bulgaria vapautti rautateiden rahtiliikenteen markkinat vuonna 2007. Siitä lähtien markkinoille on tullut useita yksityisiä toimijoita. Vuonna 2016 BDZ Cargon markkinaosuus (nettotonnikilometreinä) oli 43 prosenttia, ja sen pääkilpailijat olivat Bulgarian Railway Company (25 %), DB Schenker Rail Bulgaria (18 %), Bulmarket (6 %) ja Rail Cargo (4 %). |
| --- | --- |

(15)

BDZ Cargo on osakeyhtiö, joka toimii kansainvälisillä ja kansallisilla rautateiden rahtiliikenteen markkinoilla. Bulgaria vapautti rautateiden rahtiliikenteen markkinat vuonna 2007. Siitä lähtien markkinoille on tullut useita yksityisiä toimijoita. Vuonna 2016 BDZ Cargon markkinaosuus (nettotonnikilometreinä) oli 43 prosenttia, ja sen pääkilpailijat olivat Bulgarian Railway Company (25 %), DB Schenker Rail Bulgaria (18 %), Bulmarket (6 %) ja Rail Cargo (4 %).

| (16) | Osakeyhtiö BDZ Passenger on ainoa kansallisen matkustajaliikenteen palvelujen tarjoaja Bulgariassa. BDZ Passenger hoitaa julkisen palvelun velvoitetta, joka käsittää noin 90 prosenttia rautateiden matkustajaliikenteen markkinoista. BDZ Passengerin julkisen palvelun velvoitetta koskeva sopimus allekirjoitettiin vuonna 2009, ja sen kesto on 15 vuotta (2010–2025). |
| --- | --- |

(16)

Osakeyhtiö BDZ Passenger on ainoa kansallisen matkustajaliikenteen palvelujen tarjoaja Bulgariassa. BDZ Passenger hoitaa julkisen palvelun velvoitetta, joka käsittää noin 90 prosenttia rautateiden matkustajaliikenteen markkinoista. BDZ Passengerin julkisen palvelun velvoitetta koskeva sopimus allekirjoitettiin vuonna 2009, ja sen kesto on 15 vuotta (2010–2025).

2.2   TOIMENPITEIDEN KUVAUS JA MENETTELYN ALOITTAMISEN PERUSTEET

TOIMENPITEIDEN KUVAUS JA MENETTELYN ALOITTAMISEN PERUSTEET

| (17) | Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että seuraavat neljä toimenpidettä saattavat olla valtiontukea BDZ Holdingille ja sen tytäryhtiöille BDZ Passenger ja BDZ Cargo:






  a) | toimenpide 1: rakenneuudistustuki, joka koostuu BDZ Holdingin 550 miljoonan Bulgarian levin (BGN) (281 miljoonan euron (5)) pääomankorotuksesta kuutena eränä; |
| --- | --- | --- |

(17)

Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että seuraavat neljä toimenpidettä saattavat olla valtiontukea BDZ Holdingille ja sen tytäryhtiöille BDZ Passenger ja BDZ Cargo:

a)

toimenpide 1: rakenneuudistustuki, joka koostuu BDZ Holdingin 550 miljoonan Bulgarian levin (BGN) (281 miljoonan euron (5)) pääomankorotuksesta kuutena eränä;

5

| b) | toimenpide 2: ennen vuotta 2007 syntyneiden velkojen mitätöinti; |
| --- | --- |

b)

toimenpide 2: ennen vuotta 2007 syntyneiden velkojen mitätöinti;

| c) | toimenpide 3: BDZ Holdingin erääntyneiden, infrastruktuurin haltijalle (NRIC) olevien velkojen maksamatta jättäminen; |
| --- | --- |

c)

toimenpide 3: BDZ Holdingin erääntyneiden, infrastruktuurin haltijalle (NRIC) olevien velkojen maksamatta jättäminen;

| d) | toimenpide 4: valtion suorittama arvonlisäveron palautus BDZ Holdingille. |
| --- | --- |

d)

toimenpide 4: valtion suorittama arvonlisäveron palautus BDZ Holdingille.

2.2.1   TOIMENPIDE 1: RAKENNEUUDISTUSTUKI

| (18) | Bulgaria aikoi myöntää rakenneuudistustukea, joka koostuisi BDZ Holdingin yhteensä 550 miljoonan levin (281 miljoonan euron) pääomankorotuksesta kuudessa erässä vuosina 2011–2016. Bulgaria ilmoitti tästä tuesta komissiolle vuonna 2011. Asianomaiset viranomaiset eivät ole kuitenkaan tähän mennessä tehneet lopullista päätöstä tuen myöntämisestä, eikä varoja ole maksettu BDZ Holdingille. |
| --- | --- |

(18)

Bulgaria aikoi myöntää rakenneuudistustukea, joka koostuisi BDZ Holdingin yhteensä 550 miljoonan levin (281 miljoonan euron) pääomankorotuksesta kuudessa erässä vuosina 2011–2016. Bulgaria ilmoitti tästä tuesta komissiolle vuonna 2011. Asianomaiset viranomaiset eivät ole kuitenkaan tähän mennessä tehneet lopullista päätöstä tuen myöntämisestä, eikä varoja ole maksettu BDZ Holdingille.

| (19) | Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että rakenneuudistustuki olisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, ja ilmaisi epäilevänsä sen soveltuvuutta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(19)

Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että rakenneuudistustuki olisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, ja ilmaisi epäilevänsä sen soveltuvuutta sisämarkkinoille.

2.2.2   TOIMENPIDE 2: ENNEN VUOTTA 2007 SYNTYNEIDEN VELKOJEN MITÄTÖINTI

| (20) | Bulgarian toimittamien tietojen mukaan BDZ Holdingilla ja sen tytäryhtiöillä oli maksamattomia velkoja ja varauksia 806 729 558 leviä (412 miljoonaa euroa) 31 päivänä joulukuuta 2006 eli ennen Bulgarian liittymistä Euroopan unioniin 1 päivänä tammikuuta 2007. |
| --- | --- |

(20)

Bulgarian toimittamien tietojen mukaan BDZ Holdingilla ja sen tytäryhtiöillä oli maksamattomia velkoja ja varauksia 806 729 558 leviä (412 miljoonaa euroa) 31 päivänä joulukuuta 2006 eli ennen Bulgarian liittymistä Euroopan unioniin 1 päivänä tammikuuta 2007.

| (21) | BDZ Holdingin velat ja varaukset käsittivät i) rahoituslaitosten, kuten Kreditanstalt für Wiederaufbaun (KfW), Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) ja Kansainvälisen jälleenrakennus- ja kehityspankin (IBRD) myöntämiä lainoja, joiden pääasiallisena tarkoituksena oli liikkuvan kaluston kunnostaminen, mutta myös ii) kauppaan liittyviä velvoitteita, muun muassa Bulgarian rautatieinfrastruktuuriyhtiötä NRIC:tä kohtaan, varauksia ja velvoitteita henkilökuntaa ja vakuutuslaitoksia kohtaan sekä muita velkoja, muun muassa BDZ Holdingin, Siemensin ja KfW:n vuonna 2005 tekemästä liikkuvan kaluston ostosopimuksesta seuranneita velkoja. Näiden velkojen ja varausten määrät käyvät ilmi taulukosta 1.

  Taulukko 1


  Yhteenveto BDZ Holdingin ja sen tytäryhtiöiden veloista ja varauksista 31.12.2006







  (miljoonaa Bulgarian leviä) |
| --- | --- |
| | BDZ Holdingin ja sen tytäryhtiöiden velat yhteensä 31.12.2006 |
| Velat rahoituslaitoksille | 201,1 |
| Siemens/KfW-sopimus | 307,5 |
| Kauppavelvoitteet | 244,5 |
| Velvoitteet henkilökuntaa ja vakuutuslaitoksia kohtaan | 26,4 |
| Muut velat, mukaan lukien verot ja varaukset | 27,2 |
| Velat yhteensä | 806,7 |

(21)

BDZ Holdingin velat ja varaukset käsittivät i) rahoituslaitosten, kuten Kreditanstalt für Wiederaufbaun (KfW), Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) ja Kansainvälisen jälleenrakennus- ja kehityspankin (IBRD) myöntämiä lainoja, joiden pääasiallisena tarkoituksena oli liikkuvan kaluston kunnostaminen, mutta myös ii) kauppaan liittyviä velvoitteita, muun muassa Bulgarian rautatieinfrastruktuuriyhtiötä NRIC:tä kohtaan, varauksia ja velvoitteita henkilökuntaa ja vakuutuslaitoksia kohtaan sekä muita velkoja, muun muassa BDZ Holdingin, Siemensin ja KfW:n vuonna 2005 tekemästä liikkuvan kaluston ostosopimuksesta seuranneita velkoja. Näiden velkojen ja varausten määrät käyvät ilmi taulukosta 1.

Taulukko 1

Taulukko 1

Yhteenveto BDZ Holdingin ja sen tytäryhtiöiden veloista ja varauksista 31.12.2006

Yhteenveto BDZ Holdingin ja sen tytäryhtiöiden veloista ja varauksista 31.12.2006

(miljoonaa Bulgarian leviä)

BDZ Holdingin ja sen tytäryhtiöiden velat yhteensä 31.12.2006

Velat rahoituslaitoksille

201,1

Siemens/KfW-sopimus

307,5

Kauppavelvoitteet

244,5

Velvoitteet henkilökuntaa ja vakuutuslaitoksia kohtaan

26,4

Muut velat, mukaan lukien verot ja varaukset

27,2

Velat yhteensä

Velat yhteensä

806,7

806,7

| (22) | Bulgaria aikoi ottaa vastuulleen kaikki BDZ Holdingin ja sen tytäryhtiöiden ennen 1 päivää tammikuuta 2007 syntyneet velat tai osan niistä. |
| --- | --- |

(22)

Bulgaria aikoi ottaa vastuulleen kaikki BDZ Holdingin ja sen tytäryhtiöiden ennen 1 päivää tammikuuta 2007 syntyneet velat tai osan niistä.

| (23) | Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että velkojen mitätöinti olisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, ja ilmaisi epäilevänsä sen soveltuvuutta sisämarkkinoille. Bulgaria ei vedonnut rautatieyrityksiä koskeviin suuntaviivoihin (6) eikä myöskään perustellut, olisiko toimenpide kyseisten suuntaviivojen asiaankuuluvien vaatimusten mukainen. Sen vuoksi komissio ei kyennyt ottamaan kantaa tämän tuen soveltuvuuteen sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(23)

Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että velkojen mitätöinti olisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, ja ilmaisi epäilevänsä sen soveltuvuutta sisämarkkinoille. Bulgaria ei vedonnut rautatieyrityksiä koskeviin suuntaviivoihin (6) eikä myöskään perustellut, olisiko toimenpide kyseisten suuntaviivojen asiaankuuluvien vaatimusten mukainen. Sen vuoksi komissio ei kyennyt ottamaan kantaa tämän tuen soveltuvuuteen sisämarkkinoille.

6

2.2.3   TOIMENPIDE 3: BDZ HOLDINGIN JA SEN TYTÄRYHTIÖIDEN ERÄÄNTYNEIDEN, INFRASTRUKTUURIN HALTIJALLE (NRIC) OLEVIEN VELKOJEN MAKSAMATTA JÄTTÄMINEN

| (24) | Bulgarian toimittamien tietojen mukaan BDZ Holding ja sen tytäryhtiöt eivät olleet maksaneet kaikkia infrastruktuurin käyttömaksuja NRIC:lle. Tämän vuoksi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä kirjattiin NRIC:n kauppavelkasaataviksi 45 miljoonaa leviä. |
| --- | --- |

(24)

Bulgarian toimittamien tietojen mukaan BDZ Holding ja sen tytäryhtiöt eivät olleet maksaneet kaikkia infrastruktuurin käyttömaksuja NRIC:lle. Tämän vuoksi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä kirjattiin NRIC:n kauppavelkasaataviksi 45 miljoonaa leviä.

| (25) | Koska Bulgaria ei selventänyt näiden kauppavelkojen alkuperää ja kehittymistä, komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että velkojen perimättä jättämisessä saattoi olla kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta. Komissio huomautti tältä osin, että jos julkinen yritys (7) jättää perimättä velkoja, kyse voi oikeuskäytännön mukaan olla valtiontuesta, jos kuvitteellinen markkinataloustoimija ei olisi samanlaisessa tilanteessa toiminut julkisen yrityksen tavoin, vaan olisi vienyt velat perintään (8). Komissiolla ei kuitenkaan ollut tosiseikkoihin perustuvaa näyttöä siitä, että NRIC ei ollut toteuttanut toimia, jotka huolellinen velkoja olisi samanlaisessa tilanteessa toteuttanut. Komissio pyysi sen vuoksi Bulgariaa toimittamaan tietoja siitä, oliko NRIC yrittänyt viedä maksamattomia velkoja pakkoperintään ja miten se oli tapahtunut. |
| --- | --- |

(25)

Koska Bulgaria ei selventänyt näiden kauppavelkojen alkuperää ja kehittymistä, komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että velkojen perimättä jättämisessä saattoi olla kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta. Komissio huomautti tältä osin, että jos julkinen yritys (7) jättää perimättä velkoja, kyse voi oikeuskäytännön mukaan olla valtiontuesta, jos kuvitteellinen markkinataloustoimija ei olisi samanlaisessa tilanteessa toiminut julkisen yrityksen tavoin, vaan olisi vienyt velat perintään (8). Komissiolla ei kuitenkaan ollut tosiseikkoihin perustuvaa näyttöä siitä, että NRIC ei ollut toteuttanut toimia, jotka huolellinen velkoja olisi samanlaisessa tilanteessa toteuttanut. Komissio pyysi sen vuoksi Bulgariaa toimittamaan tietoja siitä, oliko NRIC yrittänyt viedä maksamattomia velkoja pakkoperintään ja miten se oli tapahtunut.

7

8

| (26) | Siltä osin kuin toimenpiteessä voitiin katsoa olevan kyse valtiontuesta, komissio ilmaisi myös epäilevänsä tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille, kun otetaan huomioon silloin ilmoitettu rakenneuudistustuki ja siihen liittyvä rakenneuudistussuunnitelma. Komissio pyysikin Bulgariaa täydentämään rakenneuudistussuunnitelmaa antamalla tietoa siitä, miten nämä NRIC:n saatavat hoidettaisiin. |
| --- | --- |

(26)

Siltä osin kuin toimenpiteessä voitiin katsoa olevan kyse valtiontuesta, komissio ilmaisi myös epäilevänsä tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille, kun otetaan huomioon silloin ilmoitettu rakenneuudistustuki ja siihen liittyvä rakenneuudistussuunnitelma. Komissio pyysikin Bulgariaa täydentämään rakenneuudistussuunnitelmaa antamalla tietoa siitä, miten nämä NRIC:n saatavat hoidettaisiin.

2.2.4   TOIMENPIDE 4: VALTION VIRHEELLISESTI PERIMÄN ARVONLISÄVERON PALAUTUS BDZ HOLDINGILLE

| (27) | Bulgaria oli toimittamiensa tietojen mukaan palauttanut aiemmin BDZ Holdingille arvonlisäveroa 72 miljoonaa leviä (36,7 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(27)

Bulgaria oli toimittamiensa tietojen mukaan palauttanut aiemmin BDZ Holdingille arvonlisäveroa 72 miljoonaa leviä (36,7 miljoonaa euroa).

| (28) | Koska Bulgaria ei menettelyn aloittamista koskevan päätöksen yhteydessä selventänyt, miksi arvonlisävero palautettiin ja oliko palauttaminen neuvoston direktiivin 2006/112/EY (9) mukaista, komissio katsoi, että arvonlisäveron palautuksessa saattoi olla kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta. Komissio huomautti tältä osin, että tuki ei oikeuskäytännön mukaan käsitä pelkästään konkreettisia suorituksia, vaan myös toimenpiteitä, jotka eri tavoin alentavat yrityksen vastattavaksi tavallisesti kuuluvia kustannuksia. Komissio pyysi sen vuoksi Bulgariaa toimittamaan lisätietoja siitä, miksi BDZ Holdingille oli palautettu arvonlisäveroa. |
| --- | --- |

(28)

Koska Bulgaria ei menettelyn aloittamista koskevan päätöksen yhteydessä selventänyt, miksi arvonlisävero palautettiin ja oliko palauttaminen neuvoston direktiivin 2006/112/EY (9) mukaista, komissio katsoi, että arvonlisäveron palautuksessa saattoi olla kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta. Komissio huomautti tältä osin, että tuki ei oikeuskäytännön mukaan käsitä pelkästään konkreettisia suorituksia, vaan myös toimenpiteitä, jotka eri tavoin alentavat yrityksen vastattavaksi tavallisesti kuuluvia kustannuksia. Komissio pyysi sen vuoksi Bulgariaa toimittamaan lisätietoja siitä, miksi BDZ Holdingille oli palautettu arvonlisäveroa.

9

3.   ASIANOMAISEN OSAPUOLEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

ASIANOMAISEN OSAPUOLEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (29) | Rautateiden rahtiliikennepalveluja tarjoava BDZ Cargon kilpailija, joka ei halunnut nimeään julkisuuteen, esitti huomautuksia kahdesta menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainitusta toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(29)

Rautateiden rahtiliikennepalveluja tarjoava BDZ Cargon kilpailija, joka ei halunnut nimeään julkisuuteen, esitti huomautuksia kahdesta menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainitusta toimenpiteestä.

| (30) | Suunnitellusta rakenneuudistustuesta (toimenpide 1) kilpailija esitti, että BDZ Holdingin ja sen tytäryhtiöiden BDZ Passengerin ja BDZ Cargon käyttämättömät veturit olisi myytävä vastasuoritteena. Kilpailija totesi, että BDZ Holding ei antanut käyttämätöntä kalustoaan kilpailijoiden käyttöön ja että kilpailijoilla ei ollut mahdollisuutta ostaa tai vuokrata vetureita muualta. |
| --- | --- |

(30)

Suunnitellusta rakenneuudistustuesta (toimenpide 1) kilpailija esitti, että BDZ Holdingin ja sen tytäryhtiöiden BDZ Passengerin ja BDZ Cargon käyttämättömät veturit olisi myytävä vastasuoritteena. Kilpailija totesi, että BDZ Holding ei antanut käyttämätöntä kalustoaan kilpailijoiden käyttöön ja että kilpailijoilla ei ollut mahdollisuutta ostaa tai vuokrata vetureita muualta.

| (31) | BDZ Holdingin ja sen tytäryhtiöiden erääntyneiden, infrastruktuurin haltijalle (NRIC) olevien velkojen maksamatta jättämisestä (toimenpide 3) kilpailija totesi, että vaikka kaikki rahtiliikenteen harjoittajat joutuvat maksamaan samat maksut, kertyneiden NRIC:n velkasaatavien perimättä jättäminen tuo kilpailuetua BDZ Holdingille ja sen tytäryhtiöille. Lisäksi kilpailija toivoi, että BDZ:lle määrättäisiin vastasuoritteita valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annettujen suuntaviivojen sekä rautatieyrityksiä koskevien suuntaviivojen mukaisesti ja että BDZ Cargo yksityistettäisiin markkinaehdoin. |
| --- | --- |

(31)

BDZ Holdingin ja sen tytäryhtiöiden erääntyneiden, infrastruktuurin haltijalle (NRIC) olevien velkojen maksamatta jättämisestä (toimenpide 3) kilpailija totesi, että vaikka kaikki rahtiliikenteen harjoittajat joutuvat maksamaan samat maksut, kertyneiden NRIC:n velkasaatavien perimättä jättäminen tuo kilpailuetua BDZ Holdingille ja sen tytäryhtiöille. Lisäksi kilpailija toivoi, että BDZ:lle määrättäisiin vastasuoritteita valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annettujen suuntaviivojen sekä rautatieyrityksiä koskevien suuntaviivojen mukaisesti ja että BDZ Cargo yksityistettäisiin markkinaehdoin.

4.   BULGARIAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

BULGARIAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (32) | Vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen ja myöhemmin toimittamissaan tiedoissa Bulgaria esitti huomautuksia ja antoi lisäselvityksiä menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainittuihin seikkoihin. |
| --- | --- |

(32)

Vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen ja myöhemmin toimittamissaan tiedoissa Bulgaria esitti huomautuksia ja antoi lisäselvityksiä menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainittuihin seikkoihin.

4.1   TOIMENPIDE 1: RAKENNEUUDISTUSTUKI – ILMOITUKSEN PERUUTTAMINEN

TOIMENPIDE 1: RAKENNEUUDISTUSTUKI – ILMOITUKSEN PERUUTTAMINEN

| (33) | Bulgaria peruutti rakenneuudistustukea koskevan ilmoituksen 22 päivänä huhtikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä. Rakenneuudistustuki mainittiin kuitenkin myöhemmin toimitetuissa tiedoissa ja peruutettiin lopulta 7 päivänä marraskuuta 2016 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(33)

Bulgaria peruutti rakenneuudistustukea koskevan ilmoituksen 22 päivänä huhtikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä. Rakenneuudistustuki mainittiin kuitenkin myöhemmin toimitetuissa tiedoissa ja peruutettiin lopulta 7 päivänä marraskuuta 2016 päivätyllä kirjeellä.

| (34) | Bulgaria ilmoitti, että se aikoi BDZ Holdingille suunnitellun rakenneuudistustuen sijaan järjestellä uudelleen BDZ Holdingin velat mitätöimällä osan ennen Bulgarian Euroopan unioniin liittymistä syntyneistä ja maksamatta olleista veloista. |
| --- | --- |

(34)

Bulgaria ilmoitti, että se aikoi BDZ Holdingille suunnitellun rakenneuudistustuen sijaan järjestellä uudelleen BDZ Holdingin velat mitätöimällä osan ennen Bulgarian Euroopan unioniin liittymistä syntyneistä ja maksamatta olleista veloista.

4.2   TOIMENPIDE 2: ENNEN VUOTTA 2007 SYNTYNEIDEN VELKOJEN MITÄTÖINTI

TOIMENPIDE 2: ENNEN VUOTTA 2007 SYNTYNEIDEN VELKOJEN MITÄTÖINTI

| (35) | Bulgaria selitti, että BDZ Holdingin velat ja varaukset olivat 31 päivänä joulukuuta 2006 eli päivää ennen Bulgarian liittymistä Euroopan unioniin yhteensä 806,7 miljoonaa leviä (412 miljoonaa euroa), kuten taulukosta 1 käy ilmi. Ottaen huomioon BDZ Holdingin lyhentämät velat ja sen rahoitustarpeet Bulgaria aikoi mitätöidä yrityksen velkoja 601,9 miljoonan levin (307,1 miljoonan euron) arvosta. Bulgaria muutti kuitenkin ilmoitustaan 5 päivänä huhtikuuta 2017 päivätyllä kirjeellä ja pyysi komissiota hyväksymään 223,45 miljoonan levin (114,25 miljoonan euron) velkamäärän mitätöinnin. Ilmoituksen muuttamisen jälkeen mitätöitäviksi aiotut velat, viivästyskorko mukaan luettuna, käsittivät i) edelleen maksamatta olleita ennen unioniin liittymistä syntyneitä velkoja KfW IPEX Bankille sekä ii) 19 päivänä marraskuuta 2007 liikkeeseen laskettuun joukkovelkakirjalainaan ISIN BG2100032072 liittyviä velkoja joukkovelkakirjanhaltijoille ja ennen unioniin liittymistä syntyneiden KfW IPEX Bankin, EBRD:n, IBRD:n, NRIC:n ja NEC AD:n velkasaatavien jälleenrahoitukseen liittyviä velkoja valtiovarainministeriölle. Bulgaria toimitti komissiolle seuraavat tiedot edelleen maksamatta olevista saatavista ja niiden selitykset (ks. taulukko 2).

  Taulukko 2


  Mitätöitäviksi aiotut BDZ Holdingin velat 31.12.2006










  Velkojaluokka / määrät (BGN) 31.3.2017 | Maksamatta olevat BDZ:n velat (BGN) 31.12.2006 (ennen unioniin liittymistä syntyneet velat) | Lainat tai muut velkainstrumentit, joilla ennen unioniin liittymistä syntyneet velat jälleenrahoitettiin |
| --- | --- | --- | --- |
| | Maksamatta olevat ennen unioniin liittymistä syntyneet velat | Maksamatta olevat velat BDZ:n ennen unioniin liittymistä syntyneiden velkojen jälleenrahoitusta varten | Viivästyskorko | |
| a) | Kansainväliset rahoituslaitokset |

(35)

Bulgaria selitti, että BDZ Holdingin velat ja varaukset olivat 31 päivänä joulukuuta 2006 eli päivää ennen Bulgarian liittymistä Euroopan unioniin yhteensä 806,7 miljoonaa leviä (412 miljoonaa euroa), kuten taulukosta 1 käy ilmi. Ottaen huomioon BDZ Holdingin lyhentämät velat ja sen rahoitustarpeet Bulgaria aikoi mitätöidä yrityksen velkoja 601,9 miljoonan levin (307,1 miljoonan euron) arvosta. Bulgaria muutti kuitenkin ilmoitustaan 5 päivänä huhtikuuta 2017 päivätyllä kirjeellä ja pyysi komissiota hyväksymään 223,45 miljoonan levin (114,25 miljoonan euron) velkamäärän mitätöinnin. Ilmoituksen muuttamisen jälkeen mitätöitäviksi aiotut velat, viivästyskorko mukaan luettuna, käsittivät i) edelleen maksamatta olleita ennen unioniin liittymistä syntyneitä velkoja KfW IPEX Bankille sekä ii) 19 päivänä marraskuuta 2007 liikkeeseen laskettuun joukkovelkakirjalainaan ISIN BG2100032072 liittyviä velkoja joukkovelkakirjanhaltijoille ja ennen unioniin liittymistä syntyneiden KfW IPEX Bankin, EBRD:n, IBRD:n, NRIC:n ja NEC AD:n velkasaatavien jälleenrahoitukseen liittyviä velkoja valtiovarainministeriölle. Bulgaria toimitti komissiolle seuraavat tiedot edelleen maksamatta olevista saatavista ja niiden selitykset (ks. taulukko 2).

Taulukko 2

Taulukko 2

Mitätöitäviksi aiotut BDZ Holdingin velat 31.12.2006

Mitätöitäviksi aiotut BDZ Holdingin velat 31.12.2006

Velkojaluokka / määrät (BGN) 31.3.2017

Maksamatta olevat BDZ:n velat (BGN) 31.12.2006 (ennen unioniin liittymistä syntyneet velat)

Lainat tai muut velkainstrumentit, joilla ennen unioniin liittymistä syntyneet velat jälleenrahoitettiin

Maksamatta olevat ennen unioniin liittymistä syntyneet velat

Maksamatta olevat velat BDZ:n ennen unioniin liittymistä syntyneiden velkojen jälleenrahoitusta varten

Viivästyskorko

a)

Kansainväliset rahoituslaitokset

30 967 919

30 967 919

105 642 950

105 642 950

24 901 981

24 901 981

KfW IPEX Bank 80 % DMU

0

76 529 380

Liikkeeseen laskettu toinen joukkovelkakirjalaina ISIN: BG2100032072, lokakuussa 2007 tehdyn takaisinostotarjouksen mukaisesti

EBRD

0

20 980 115

Velkojen takaisinmaksun turvannut, BDZ:n velat valtiovarainministeriölle aiheuttanut aktivoitu valtiontakaus

IBRD

0

8 133 455

Velkojen takaisinmaksun turvannut, BDZ:n velat valtiovarainministeriölle aiheuttanut aktivoitu valtiontakaus

KfW IPEX Bank 85 % EMU

30 967 919

0

| b) | Toimittajat |
| --- | --- |

b)

Toimittajat

0

0

53 884 257

53 884 257

8 051 694

8 051 694

NRIC

0

26 292 761

3 928 815

Liikkeeseen laskettu toinen joukkovelkakirjalaina ISIN: BG2100032072, lokakuussa 2007 tehdyn takaisinostotarjouksen mukaisesti

NEC AD

0

27 591 496

4 122 879

Liikkeeseen laskettu toinen joukkovelkakirjalaina ISIN: BG2100032072, lokakuussa 2007 tehdyn takaisinostotarjouksen mukaisesti

Yhteensä

Yhteensä

30 967 919

30 967 919

159 527 207

159 527 207

32 953 675

32 953 675

Lähde: Bulgarian 5 päivänä huhtikuuta 2017 päivätty kirje.

Lähde:

| (36) | Bulgaria selitti, että IBRD:n ja EBRD:n velkasaatavat perustuivat vuonna 1995 otettuihin lainoihin, joiden vakuutena oli 100 prosentin valtiontakaus. BDZ Holding laiminlöi erääntyneitä maksuja, minkä vuoksi valtiontakaus aktivoitiin ja valtiovarainministeriön oli hoidettava velat. BDZ Holdingin lainasopimuksissa määrätyt velkojan oikeudet siirtyivät maksettuun määrään saakka valtiolle valtiontakuun piiriin kuuluvien maksujen päivämäärästä lukien valtionvelkaa koskevan lain (10) mukaisesti. BDZ Holding on velvollinen maksamaan kokonaan takaisin valtion IBRD:lle ja EBRD:lle maksamat määrät viivästyskorkoineen. Muista veloista, jotka jälleenrahoitettiin 19 päivänä marraskuuta 2007 liikkeeseen lasketulla joukkovelkakirjalainalla ISIN BG2100032072, Bulgaria toimitti todisteet KfW IPEX Bankille, NRIC:lle ja NEC AD:lle suoritetuista maksuista. |
| --- | --- |

(36)

Bulgaria selitti, että IBRD:n ja EBRD:n velkasaatavat perustuivat vuonna 1995 otettuihin lainoihin, joiden vakuutena oli 100 prosentin valtiontakaus. BDZ Holding laiminlöi erääntyneitä maksuja, minkä vuoksi valtiontakaus aktivoitiin ja valtiovarainministeriön oli hoidettava velat. BDZ Holdingin lainasopimuksissa määrätyt velkojan oikeudet siirtyivät maksettuun määrään saakka valtiolle valtiontakuun piiriin kuuluvien maksujen päivämäärästä lukien valtionvelkaa koskevan lain (10) mukaisesti. BDZ Holding on velvollinen maksamaan kokonaan takaisin valtion IBRD:lle ja EBRD:lle maksamat määrät viivästyskorkoineen. Muista veloista, jotka jälleenrahoitettiin 19 päivänä marraskuuta 2007 liikkeeseen lasketulla joukkovelkakirjalainalla ISIN BG2100032072, Bulgaria toimitti todisteet KfW IPEX Bankille, NRIC:lle ja NEC AD:lle suoritetuista maksuista.

10

| (37) | Bulgaria ei kiistä, että velkojen mitätöinnissä olisi kyse valtiontuesta BDZ Holdingin hyväksi. Bulgaria katsoo kuitenkin seuraavin perustein, että velkojen mitätöinti soveltuisi sisämarkkinoille rautatieyrityksiä koskevien suuntaviivojen 56–60 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(37)

Bulgaria ei kiistä, että velkojen mitätöinnissä olisi kyse valtiontuesta BDZ Holdingin hyväksi. Bulgaria katsoo kuitenkin seuraavin perustein, että velkojen mitätöinti soveltuisi sisämarkkinoille rautatieyrityksiä koskevien suuntaviivojen 56–60 kohdan mukaisesti.

| (38) | Ensinnäkin kaikki velat määriteltiin ja yksilöitiin selkeästi, ja ne olivat syntyneet ennen Bulgarian liittymistä Euroopan unioniin. Velat kirjattiin BDZ Holdingin konsernitilinpäätökseen ennen liittymispäivää ja/tai ne olivat peräisin ennen tätä päivää peruuttamattomasti tehdyistä sopimuksista. |
| --- | --- |

(38)

Ensinnäkin kaikki velat määriteltiin ja yksilöitiin selkeästi, ja ne olivat syntyneet ennen Bulgarian liittymistä Euroopan unioniin. Velat kirjattiin BDZ Holdingin konsernitilinpäätökseen ennen liittymispäivää ja/tai ne olivat peräisin ennen tätä päivää peruuttamattomasti tehdyistä sopimuksista.

| (39) | Toiseksi kaikki mitätöitäviksi aiotut velat liittyivät suoraan rautateiden matkustaja- ja rahtiliikennetoimintaan, ja ne aiheutuivat pääosin lainoista, jotka oli otettu dieselmoottorijunien (DMU) ja sähkömoottorijunien (EMU) hankintaa ja yhtiön omistamien tavaravaunujen korjaamista ja uudenaikaistamista varten sekä rautatiepalvelujen tarjoamiseen liittyvien maksamattomien velvoitteiden (muun muassa velvoitteet NRIC:tä kohtaan) kattamiseksi. |
| --- | --- |

(39)

Toiseksi kaikki mitätöitäviksi aiotut velat liittyivät suoraan rautateiden matkustaja- ja rahtiliikennetoimintaan, ja ne aiheutuivat pääosin lainoista, jotka oli otettu dieselmoottorijunien (DMU) ja sähkömoottorijunien (EMU) hankintaa ja yhtiön omistamien tavaravaunujen korjaamista ja uudenaikaistamista varten sekä rautatiepalvelujen tarjoamiseen liittyvien maksamattomien velvoitteiden (muun muassa velvoitteet NRIC:tä kohtaan) kattamiseksi.

| (40) | Kolmanneksi BDZ Holding oli vuonna 2016 ylivelkaantunut, ja se täytti kaikki Bulgarian lainsäädännössä säädetyt maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamisen edellytykset. Ylivelkaantuminen on estänyt yritystä toimimasta vakaalla taloudellisella pohjalla. Yritys ei ole kyennyt rahoittamaan pääomatarvettaan omalla toiminnallaan kertyneiden erääntyneiden velkojen vuoksi. Yrityksen kansainväliset velkojat kieltäytyivät hyväksymästä velkojen uudelleenjärjestelyä ilman valtiontakausta, mikä Bulgarian mukaan todennäköisesti lisäisi epäilyjä valtiontuesta. BDZ Holdingin liiketoimintasuunnitelma osoittaa, että ennen Euroopan unioniin liittymistä syntyneiden velkojen mitätöinti olisi välttämätöntä sen taloudellisten indikaattoreiden parantamiseksi. |
| --- | --- |

(40)

Kolmanneksi BDZ Holding oli vuonna 2016 ylivelkaantunut, ja se täytti kaikki Bulgarian lainsäädännössä säädetyt maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamisen edellytykset. Ylivelkaantuminen on estänyt yritystä toimimasta vakaalla taloudellisella pohjalla. Yritys ei ole kyennyt rahoittamaan pääomatarvettaan omalla toiminnallaan kertyneiden erääntyneiden velkojen vuoksi. Yrityksen kansainväliset velkojat kieltäytyivät hyväksymästä velkojen uudelleenjärjestelyä ilman valtiontakausta, mikä Bulgarian mukaan todennäköisesti lisäisi epäilyjä valtiontuesta. BDZ Holdingin liiketoimintasuunnitelma osoittaa, että ennen Euroopan unioniin liittymistä syntyneiden velkojen mitätöinti olisi välttämätöntä sen taloudellisten indikaattoreiden parantamiseksi.

| (41) | Neljänneksi velkojen mitätöinnin ainoana tavoitteena on BDZ Holdingin vapauttaminen ennen Bulgarian Euroopan unioniin liittymistä syntyneistä veloista ja yhtiön taloustilanteen normalisointi. Näiden velkojen mitätöinti ei ylitä sitä, mikä on kohtuudella tarpeen yrityksen taloudellisen elinkelpoisuuden palauttamiseksi. |
| --- | --- |

(41)

Neljänneksi velkojen mitätöinnin ainoana tavoitteena on BDZ Holdingin vapauttaminen ennen Bulgarian Euroopan unioniin liittymistä syntyneistä veloista ja yhtiön taloustilanteen normalisointi. Näiden velkojen mitätöinti ei ylitä sitä, mikä on kohtuudella tarpeen yrityksen taloudellisen elinkelpoisuuden palauttamiseksi.

| (42) | Viidenneksi velkojen mitätöinti ei antaisi BDZ Holdingille kilpailuetua, joka ehkäisee tehokkaan kilpailun kehittymistä markkinoilla. Se ei lisäisi BDZ Holdingin kapasiteettia, muuttaisi sen markkina-asemaa eikä mahdollistaisi sen pääsyä uusille markkinoille muissa jäsenvaltioissa. Se ei myöskään estäisi uusien toimijoiden tuloa markkinoille, sillä BDZ Cargon lisäksi Bulgarian rautatieliikennemarkkinoilla on nykyään kahdeksan muuta toimijaa (11). |
| --- | --- |

(42)

Viidenneksi velkojen mitätöinti ei antaisi BDZ Holdingille kilpailuetua, joka ehkäisee tehokkaan kilpailun kehittymistä markkinoilla. Se ei lisäisi BDZ Holdingin kapasiteettia, muuttaisi sen markkina-asemaa eikä mahdollistaisi sen pääsyä uusille markkinoille muissa jäsenvaltioissa. Se ei myöskään estäisi uusien toimijoiden tuloa markkinoille, sillä BDZ Cargon lisäksi Bulgarian rautatieliikennemarkkinoilla on nykyään kahdeksan muuta toimijaa (11).

11

| (43) | Bulgaria selitti lisäksi, että yrityksen vaikea taloustilanne rajoitti sen investointimahdollisuuksia. Varojen puutteen vuoksi on tehty vain välttämättömät (kunnossapito- tai tilapäis)korjaukset, ja suuria korjauksia on lykätty. Matkustajavaunuista 94 prosenttia on yli 15 vuoden ikäisiä, ja tavaravaunuista 90 prosenttia on yli 29 vuoden ikäisiä. Dieselmoottorijunista 90 prosenttia ja sähkömoottorijunista 45 prosenttia on yli 30 vuoden ikäisiä. Yritykselle kuuluvan liikkuvan kaluston ja vetureiden tuottavuus on huomattavasti heikompi kuin Euroopan unionissa keskimäärin. Korjausten vähäisyys on johtanut rautatiepalvelujen tasaiseen heikkenemiseen ja junavuorojen peruutuksiin. |
| --- | --- |

(43)

Bulgaria selitti lisäksi, että yrityksen vaikea taloustilanne rajoitti sen investointimahdollisuuksia. Varojen puutteen vuoksi on tehty vain välttämättömät (kunnossapito- tai tilapäis)korjaukset, ja suuria korjauksia on lykätty. Matkustajavaunuista 94 prosenttia on yli 15 vuoden ikäisiä, ja tavaravaunuista 90 prosenttia on yli 29 vuoden ikäisiä. Dieselmoottorijunista 90 prosenttia ja sähkömoottorijunista 45 prosenttia on yli 30 vuoden ikäisiä. Yritykselle kuuluvan liikkuvan kaluston ja vetureiden tuottavuus on huomattavasti heikompi kuin Euroopan unionissa keskimäärin. Korjausten vähäisyys on johtanut rautatiepalvelujen tasaiseen heikkenemiseen ja junavuorojen peruutuksiin.

| (44) | Bulgaria huomautti myös, että BDZ Holdingia uhkasivat kansainvälisten velkojien pakkoperintätoimet, kuten omaisuuden myynti tai yrityksen pankkitilien jäädyttäminen, Lontoossa sijaitsevan High Court of Justice -tuomioistuimen määrättyä niiden saatavat maksettavaksi. |
| --- | --- |

(44)

Bulgaria huomautti myös, että BDZ Holdingia uhkasivat kansainvälisten velkojien pakkoperintätoimet, kuten omaisuuden myynti tai yrityksen pankkitilien jäädyttäminen, Lontoossa sijaitsevan High Court of Justice -tuomioistuimen määrättyä niiden saatavat maksettavaksi.

4.3   TOIMENPIDE 3: BDZ HOLDINGIN JA SEN TYTÄRYHTIÖIDEN ERÄÄNTYNEIDEN, INFRASTRUKTUURIN HALTIJALLE (NRIC) OLEVIEN VELKOJEN MAKSAMATTA JÄTTÄMINEN

TOIMENPIDE 3: BDZ HOLDINGIN JA SEN TYTÄRYHTIÖIDEN ERÄÄNTYNEIDEN, INFRASTRUKTUURIN HALTIJALLE (NRIC) OLEVIEN VELKOJEN MAKSAMATTA JÄTTÄMINEN

Yleiskatsaus BDZ Holdingin veloista NRIC:lle

Yleiskatsaus BDZ Holdingin veloista NRIC:lle

| (45) | Bulgariaa pyydettiin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä toimittamaan tietoja siitä, oliko NRIC vienyt aiempia velkoja pakkoperintään ja miten se oli tapahtunut sekä aikoiko se periä tai viedä pakkoperintään maksamattomia velkoja. Vastauksessaan Bulgaria vakuutti, että BDZ Holding ja sen tytäryhtiöt olivat hoitaneet ja hoitivat edelleen velkansa NRIC:lle säännöllisesti. Väitteensä tueksi Bulgaria esitti tietoa siitä, miten NRIC:n infrastruktuurin käyttömaksuihin sekä sähköntoimitukseen ja muihin oheispalveluihin liittyvät saatavat BDZ Holdingilta ja sen tytäryhtiöiltä olivat kehittyneet, laskettuna kaikkiin rautatieliikenteen harjoittajiin sovellettavan NRIC:n hinnaston pohjalta. |
| --- | --- |

(45)

Bulgariaa pyydettiin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä toimittamaan tietoja siitä, oliko NRIC vienyt aiempia velkoja pakkoperintään ja miten se oli tapahtunut sekä aikoiko se periä tai viedä pakkoperintään maksamattomia velkoja. Vastauksessaan Bulgaria vakuutti, että BDZ Holding ja sen tytäryhtiöt olivat hoitaneet ja hoitivat edelleen velkansa NRIC:lle säännöllisesti. Väitteensä tueksi Bulgaria esitti tietoa siitä, miten NRIC:n infrastruktuurin käyttömaksuihin sekä sähköntoimitukseen ja muihin oheispalveluihin liittyvät saatavat BDZ Holdingilta ja sen tytäryhtiöiltä olivat kehittyneet, laskettuna kaikkiin rautatieliikenteen harjoittajiin sovellettavan NRIC:n hinnaston pohjalta.

| (46) | Bulgaria huomautti, että BDZ Holding oli maksanut NRIC:lle yhteensä 503,2 miljoonaa leviä (257 miljoonaa euroa) menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen, marraskuun 2011 ja elokuun 2016 välillä. Maksu oli tapahtunut pankkisiirtoina, kuittaamalla NRIC:n velkoja BDZ Holdingille sekä vaihtamalla velkoja omaisuudeksi (debt-to-asset swap). |
| --- | --- |

(46)

Bulgaria huomautti, että BDZ Holding oli maksanut NRIC:lle yhteensä 503,2 miljoonaa leviä (257 miljoonaa euroa) menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen, marraskuun 2011 ja elokuun 2016 välillä. Maksu oli tapahtunut pankkisiirtoina, kuittaamalla NRIC:n velkoja BDZ Holdingille sekä vaihtamalla velkoja omaisuudeksi (debt-to-asset swap).

NRIC:n toimet BDZ Holdingin velkojen viemiseksi pakkoperintään ja/tai perimiseksi

NRIC:n toimet BDZ Holdingin velkojen viemiseksi pakkoperintään ja/tai perimiseksi

| (47) | Bulgaria väitti, että NRIC oli toteuttanut kaikki tarvittavat toimet BDZ Holdingin ja sen tytäryhtiöiden erääntyneiden velkojen perimiseksi ilman oikeudenkäyntiä. Bulgaria huomautti, että NRIC ja BDZ Holding olivat kokoontuneet säännöllisesti keskustelemaan maksamattomien velvoitteiden hoitamisesta. NRIC on myös lähettänyt BDZ Holdingille säännöllisesti kirjeitä, muun muassa notaarin vahvistaman ilmoituksen (12), joissa se on pyytänyt hoitamaan maksamattomat velvoitteet ja maksamaan erääntyneiden velkojen korot (13). |
| --- | --- |

(47)

Bulgaria väitti, että NRIC oli toteuttanut kaikki tarvittavat toimet BDZ Holdingin ja sen tytäryhtiöiden erääntyneiden velkojen perimiseksi ilman oikeudenkäyntiä. Bulgaria huomautti, että NRIC ja BDZ Holding olivat kokoontuneet säännöllisesti keskustelemaan maksamattomien velvoitteiden hoitamisesta. NRIC on myös lähettänyt BDZ Holdingille säännöllisesti kirjeitä, muun muassa notaarin vahvistaman ilmoituksen (12), joissa se on pyytänyt hoitamaan maksamattomat velvoitteet ja maksamaan erääntyneiden velkojen korot (13).

12

13

| (48) | NRIC on perinyt erääntyneistä veloista viivästyskorkoa lakisääteisen viivästyskoron laskemisesta kansallisena ja ulkomaisena valuuttana 29 päivänä syyskuuta 2012 annetun ministerineuvoston asetuksen nro 100 (14), jäljempänä ’asetus nro 100’, mukaisesti. Bulgaria totesi, että lev-määräisten velkojen vuotuinen lakisääteinen viivästyskorko muodostuu asetuksen nro 100 mukaan kyseisen vuoden tammikuun 1 päivästä tai heinäkuun 1 päivästä voimassa olevasta Bulgarian keskuspankin peruskorosta sekä 10 prosentin riskilisästä. Maksamattomat korot olivat 23,3 miljoonaa leviä (12 miljoonaa euroa) syyskuussa 2016. |
| --- | --- |

(48)

NRIC on perinyt erääntyneistä veloista viivästyskorkoa lakisääteisen viivästyskoron laskemisesta kansallisena ja ulkomaisena valuuttana 29 päivänä syyskuuta 2012 annetun ministerineuvoston asetuksen nro 100 (14), jäljempänä ’asetus nro 100’, mukaisesti. Bulgaria totesi, että lev-määräisten velkojen vuotuinen lakisääteinen viivästyskorko muodostuu asetuksen nro 100 mukaan kyseisen vuoden tammikuun 1 päivästä tai heinäkuun 1 päivästä voimassa olevasta Bulgarian keskuspankin peruskorosta sekä 10 prosentin riskilisästä. Maksamattomat korot olivat 23,3 miljoonaa leviä (12 miljoonaa euroa) syyskuussa 2016.

14

| (49) | Bulgaria väitti, että NRIC oli markkinatalouden ehdoin toimiva velkoja, sillä se menetteli taloudellisesti järkevästi periessään molempien osapuolten tunnustamia maksamattomia velkoja sen sijaan, että se olisi pannut vireille konkurssimenettelyn, jolloin vaarana olisi ollut velallisen toiminnan päättyminen. Bulgaria totesi, että NRIC:n olisi maksettava oikeudenkäyntikulut, jotka olisivat neljä prosenttia vaaditusta määrästä leimaverona. Lisäksi jos oikeudenkäynti olisi pantu vireille, NRIC ei olisi voinut periä saatavaansa kokonaan, koska BDZ Holding ja sen tytäryhtiöt olisivat joutuneet maksamaan takaisin kaikki velkansa suosimatta tiettyä velkojaa. BDZ Holdingin konkurssi olisi Bulgarian mukaan vaikuttanut kielteisesti NRIC:n kannattavuuteen ja sen kykyyn ylläpitää kansallista rautatieverkkoa asianmukaisella tavalla, sillä BDZ Holding ja sen tytäryhtiöt ovat NRIC:n merkittäviä asiakkaita. Merkittävyyden osoittaa se, että 77 prosenttia NRIC:n tuloista vuonna 2015 oli peräisin BDZ Holdingilta ja sen tytäryhtiöiltä. |
| --- | --- |

(49)

Bulgaria väitti, että NRIC oli markkinatalouden ehdoin toimiva velkoja, sillä se menetteli taloudellisesti järkevästi periessään molempien osapuolten tunnustamia maksamattomia velkoja sen sijaan, että se olisi pannut vireille konkurssimenettelyn, jolloin vaarana olisi ollut velallisen toiminnan päättyminen. Bulgaria totesi, että NRIC:n olisi maksettava oikeudenkäyntikulut, jotka olisivat neljä prosenttia vaaditusta määrästä leimaverona. Lisäksi jos oikeudenkäynti olisi pantu vireille, NRIC ei olisi voinut periä saatavaansa kokonaan, koska BDZ Holding ja sen tytäryhtiöt olisivat joutuneet maksamaan takaisin kaikki velkansa suosimatta tiettyä velkojaa. BDZ Holdingin konkurssi olisi Bulgarian mukaan vaikuttanut kielteisesti NRIC:n kannattavuuteen ja sen kykyyn ylläpitää kansallista rautatieverkkoa asianmukaisella tavalla, sillä BDZ Holding ja sen tytäryhtiöt ovat NRIC:n merkittäviä asiakkaita. Merkittävyyden osoittaa se, että 77 prosenttia NRIC:n tuloista vuonna 2015 oli peräisin BDZ Holdingilta ja sen tytäryhtiöiltä.

NRIC:n velat BDZ Holdingille

NRIC:n velat BDZ Holdingille

| (50) | NRIC oli BDZ Holdingille velkaa palveluista, jotka liittyivät muun muassa NRIC:n työntekijöiden ja heidän perheenjäsentensä ilmaisiin ja alennushintaisiin matkakortteihin ja -lippuihin, BDZ Holdingin omistamien ulko- ja sisätilojen vuokraukseen, ajovirran syöttöön, tavarankuljetukseen rautateitse, uudelleenlastaukseen ja työjunien huoltoon. Bulgaria totesi, että vuosina 2008–2011 NRIC:lle oli kertynyt toimitettuihin palveluihin liittyvää velkaa BDZ Holdingille ja sen tytäryhtiöille yhteensä 45 532 415 leviä (23,8 miljoonaa euroa), kuten taulukosta 3 ilmenee. Elokuussa 2016 BDZ Holdingin maksamattomat saatavat NRIC:ltä olivat 1 094 367 leviä (0,6 miljoonaa euroa).

  Taulukko 3


  NRIC:n velat BDZ Holdingille vuosina 2008–2011











  Saatavat NRIC:ltä (BGN) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BDZ Holding | 15 695 566 | 4 364 383 | 12 907 606 | 13 564 860 | 46 532 415 |

(50)

NRIC oli BDZ Holdingille velkaa palveluista, jotka liittyivät muun muassa NRIC:n työntekijöiden ja heidän perheenjäsentensä ilmaisiin ja alennushintaisiin matkakortteihin ja -lippuihin, BDZ Holdingin omistamien ulko- ja sisätilojen vuokraukseen, ajovirran syöttöön, tavarankuljetukseen rautateitse, uudelleenlastaukseen ja työjunien huoltoon. Bulgaria totesi, että vuosina 2008–2011 NRIC:lle oli kertynyt toimitettuihin palveluihin liittyvää velkaa BDZ Holdingille ja sen tytäryhtiöille yhteensä 45 532 415 leviä (23,8 miljoonaa euroa), kuten taulukosta 3 ilmenee. Elokuussa 2016 BDZ Holdingin maksamattomat saatavat NRIC:ltä olivat 1 094 367 leviä (0,6 miljoonaa euroa).

Taulukko 3

Taulukko 3

NRIC:n velat BDZ Holdingille vuosina 2008–2011

NRIC:n velat BDZ Holdingille vuosina 2008–2011

Saatavat NRIC:ltä (BGN)

2008

2009

2010

2011

Yhteensä

BDZ Holding

15 695 566

4 364 383

12 907 606

13 564 860

46 532 415

Velkojen vaihtaminen omaisuudeksi

Velkojen vaihtaminen omaisuudeksi

| (51) | Vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettyyn pyyntöön toimittaa tietoja siitä, aikoiko NRIC periä tai viedä pakkoperintään maksamattomia velkoja ja miten se tapahtuisi, Bulgaria totesi, että NRIC ja BDZ Holding olivat tehneet sopimuksen 1 päivänä joulukuuta 2012 ja 31 päivänä toukokuuta 2013. Niiden mukaan NRIC ja BDZ Holding tunnustivat tietyt vastasaatavat ja päättivät, että osa maksamattomista veloista maksettaisiin vaihtamalla ne omaisuudeksi. Tavoitteena oli mitätöidä BDZ Holdingin ja sen tytäryhtiöiden tunnustetut velvoitteet NRIC:tä kohtaan vaihtamalla velkoja omaisuudeksi, joka hyödyttäisi NRIC:tä ja olisi nopeasti muutettavissa rahaksi. Tämä toimenpide oli sallittu kansallisen lainsäädännön, erityisesti sopimuksia ja velvoitteita koskevan lain 65 §:n 2 momentin, mukaan, ja sen oikeusperustana olivat ministerineuvoston päätökset. |
| --- | --- |

(51)

Vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettyyn pyyntöön toimittaa tietoja siitä, aikoiko NRIC periä tai viedä pakkoperintään maksamattomia velkoja ja miten se tapahtuisi, Bulgaria totesi, että NRIC ja BDZ Holding olivat tehneet sopimuksen 1 päivänä joulukuuta 2012 ja 31 päivänä toukokuuta 2013. Niiden mukaan NRIC ja BDZ Holding tunnustivat tietyt vastasaatavat ja päättivät, että osa maksamattomista veloista maksettaisiin vaihtamalla ne omaisuudeksi. Tavoitteena oli mitätöidä BDZ Holdingin ja sen tytäryhtiöiden tunnustetut velvoitteet NRIC:tä kohtaan vaihtamalla velkoja omaisuudeksi, joka hyödyttäisi NRIC:tä ja olisi nopeasti muutettavissa rahaksi. Tämä toimenpide oli sallittu kansallisen lainsäädännön, erityisesti sopimuksia ja velvoitteita koskevan lain 65 §:n 2 momentin, mukaan, ja sen oikeusperustana olivat ministerineuvoston päätökset.

| (52) | Bulgaria korosti 7 päivänä marraskuuta 2016 päivätyssä kirjeessään, että vaihdetun omaisuuden yhteismäärä, arvonlisävero mukaan lukien, oli yhteensä 25,9 miljoonaa leviä (13,3 miljoonaa euroa) vuosina 2013–2016. Vaihdon ensimmäinen vaihe, arvoltaan 23 miljoonaa leviä (11,8 miljoonaa euroa), toteutettiin joulukuussa 2013 ministerineuvoston päätöksen nro 481/12.08.2013 nojalla. Joulukuussa 2015 vaihdettiin omaisuutta 1,1 miljoonan levin (0,58 miljoonan euron) arvosta ministerineuvoston päätöksen nro 965/10.12.2015 nojalla. Elokuussa 2016 omaisuutta vaihdettiin 1,8 miljoonan levin (0,9 miljoonan euron) arvosta ministerineuvoston päätöksen nro 626/29.07.2016 nojalla. Vaihdettava omaisuus oli määritetty ennalta sen mukaan, millainen oli osapuolten tarve kyseisen omaisuuden myöhempään käyttöön. Bulgaria totesi, että NRIC oli saanut näin 16 kiinteistöä, muun muassa Varnan lauttasatamassa sijaitsevia tiloja ja Stara Zagorassa sijaitsevan toimistorakennuksen. |
| --- | --- |

(52)

Bulgaria korosti 7 päivänä marraskuuta 2016 päivätyssä kirjeessään, että vaihdetun omaisuuden yhteismäärä, arvonlisävero mukaan lukien, oli yhteensä 25,9 miljoonaa leviä (13,3 miljoonaa euroa) vuosina 2013–2016. Vaihdon ensimmäinen vaihe, arvoltaan 23 miljoonaa leviä (11,8 miljoonaa euroa), toteutettiin joulukuussa 2013 ministerineuvoston päätöksen nro 481/12.08.2013 nojalla. Joulukuussa 2015 vaihdettiin omaisuutta 1,1 miljoonan levin (0,58 miljoonan euron) arvosta ministerineuvoston päätöksen nro 965/10.12.2015 nojalla. Elokuussa 2016 omaisuutta vaihdettiin 1,8 miljoonan levin (0,9 miljoonan euron) arvosta ministerineuvoston päätöksen nro 626/29.07.2016 nojalla. Vaihdettava omaisuus oli määritetty ennalta sen mukaan, millainen oli osapuolten tarve kyseisen omaisuuden myöhempään käyttöön. Bulgaria totesi, että NRIC oli saanut näin 16 kiinteistöä, muun muassa Varnan lauttasatamassa sijaitsevia tiloja ja Stara Zagorassa sijaitsevan toimistorakennuksen.

| (53) | Bulgaria totesi myös, että NRIC päätti itsenäisesti omaisuudesta, josta olisi sille taloudellista etua. Väitteensä tueksi Bulgaria huomautti, että NRIC oli elokuussa 2016 hylännyt tiettyyn omaisuuteen liittyvän ehdotuksen velan muuntamisesta osakkeiksi (debt-to-equity swap), ja BDZ oli sen vuoksi vaihtanut omaisuutta 1,8 miljoonan levin (0,9 miljoonan euron) arvosta 10 miljoonan levin (5,1 miljoonan euron) sijaan. Prosessi oli läpinäkyvä. Chamber of Independent Appraisers in Bulgaria -organisaation sertifioimat riippumattomat arvioijat olivat arvioineet vaihdetun omaisuuden. Omaisuuden arvon määritys perustui markkinaperiaatteisiin ja Bulgarian lainsäädännössä säädettyihin kansainvälisten ja eurooppalaisten arviointistandardien mukaisiin menetelmiin. Kyseinen omaisuus voidaan Bulgarian mukaan myydä kiinteistömarkkinoilla riippumattomien arvioijien määrittämään indikatiiviseen hintaan. BDZ Holdingin ja NRIC:n sopimat lopulliset hinnat olivat samaa suuruusluokkaa kuin arvioidut hinnat. |
| --- | --- |

(53)

Bulgaria totesi myös, että NRIC päätti itsenäisesti omaisuudesta, josta olisi sille taloudellista etua. Väitteensä tueksi Bulgaria huomautti, että NRIC oli elokuussa 2016 hylännyt tiettyyn omaisuuteen liittyvän ehdotuksen velan muuntamisesta osakkeiksi (debt-to-equity swap), ja BDZ oli sen vuoksi vaihtanut omaisuutta 1,8 miljoonan levin (0,9 miljoonan euron) arvosta 10 miljoonan levin (5,1 miljoonan euron) sijaan. Prosessi oli läpinäkyvä. Chamber of Independent Appraisers in Bulgaria -organisaation sertifioimat riippumattomat arvioijat olivat arvioineet vaihdetun omaisuuden. Omaisuuden arvon määritys perustui markkinaperiaatteisiin ja Bulgarian lainsäädännössä säädettyihin kansainvälisten ja eurooppalaisten arviointistandardien mukaisiin menetelmiin. Kyseinen omaisuus voidaan Bulgarian mukaan myydä kiinteistömarkkinoilla riippumattomien arvioijien määrittämään indikatiiviseen hintaan. BDZ Holdingin ja NRIC:n sopimat lopulliset hinnat olivat samaa suuruusluokkaa kuin arvioidut hinnat.

| (54) | Bulgaria katsoi näin ollen, että NRIC oli markkinatalouden ehdoin toimiva velkoja ja että velkojen vaihtamisesta omaisuudeksi oli sovittu ja se oli toteutettu tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(54)

Bulgaria katsoi näin ollen, että NRIC oli markkinatalouden ehdoin toimiva velkoja ja että velkojen vaihtamisesta omaisuudeksi oli sovittu ja se oli toteutettu tavanomaisissa markkinaolosuhteissa.

4.4   TOIMENPIDE 4: VALTION VIRHEELLISESTI PERIMÄN ARVONLISÄVERON PALAUTUS BDZ HOLDINGILLE

TOIMENPIDE 4: VALTION VIRHEELLISESTI PERIMÄN ARVONLISÄVERON PALAUTUS BDZ HOLDINGILLE

| (55) | Bulgaria ilmoitti, että BDZ Holding oli tulkinnut ja soveltanut väärin voimassa olevaa kansallista lainsäädäntöä ja maksanut sen vuoksi virheellisesti 72 miljoonaa leviä (36,8 miljoonaa euroa) arvonlisäveroa julkisen palvelun velvoitteesta maksetuista korvauksista 1 päivän joulukuuta 2004 ja 29 päivän helmikuuta 2008 väliseltä ajalta. Virhe huomattiin Bulgarian kansallisen veroviraston laatimassa tarkastuskertomuksessa vuonna 2009. Bulgaria selitti, että BDZ Holding ryhtyi tarvittaviin, vero- ja vakuutusprosessia koskevassa laissa säädettyihin oikeudellisiin toimiin aiheettomasti maksetun arvonlisäveron palauttamiseksi. Aiheettomasti maksetun veron määrä määritettiin kansallisen verohallinnon antamien hallinnollisten määräysten perusteella. |
| --- | --- |

(55)

Bulgaria ilmoitti, että BDZ Holding oli tulkinnut ja soveltanut väärin voimassa olevaa kansallista lainsäädäntöä ja maksanut sen vuoksi virheellisesti 72 miljoonaa leviä (36,8 miljoonaa euroa) arvonlisäveroa julkisen palvelun velvoitteesta maksetuista korvauksista 1 päivän joulukuuta 2004 ja 29 päivän helmikuuta 2008 väliseltä ajalta. Virhe huomattiin Bulgarian kansallisen veroviraston laatimassa tarkastuskertomuksessa vuonna 2009. Bulgaria selitti, että BDZ Holding ryhtyi tarvittaviin, vero- ja vakuutusprosessia koskevassa laissa säädettyihin oikeudellisiin toimiin aiheettomasti maksetun arvonlisäveron palauttamiseksi. Aiheettomasti maksetun veron määrä määritettiin kansallisen verohallinnon antamien hallinnollisten määräysten perusteella.

| (56) | Bulgaria totesi lisäksi, että BDZ Holdingille uskottiin julkisen palvelun velvoite Bulgarian liikenne- ja viestintäministeriön ja yrityksen 29 päivänä kesäkuuta 2004 tekemällä julkisen palvelun velvoitetta koskevalla sopimuksella, joka allekirjoitettiin syyskuussa 2004. Tämän sopimuksen mukainen julkisen palvelun velvoitteesta maksettava korvaus myönnettiin liikennepalvelujen tarjoamisesta aiheutuneiden tappioiden kattamiseksi. Palvelun tarjoaminen ja korvaus riippuivat sopimusehtojen mukaan lisäksi junavuorojen, istumapaikkojen ja liikennöintituntien määriä koskevien ehtojen noudattamisesta. Korvausta voitiin vähentää, jos kilometri-, istumapaikka- ja tuntimäärille asetetut vaatimukset eivät täyttyneet. |
| --- | --- |

(56)

Bulgaria totesi lisäksi, että BDZ Holdingille uskottiin julkisen palvelun velvoite Bulgarian liikenne- ja viestintäministeriön ja yrityksen 29 päivänä kesäkuuta 2004 tekemällä julkisen palvelun velvoitetta koskevalla sopimuksella, joka allekirjoitettiin syyskuussa 2004. Tämän sopimuksen mukainen julkisen palvelun velvoitteesta maksettava korvaus myönnettiin liikennepalvelujen tarjoamisesta aiheutuneiden tappioiden kattamiseksi. Palvelun tarjoaminen ja korvaus riippuivat sopimusehtojen mukaan lisäksi junavuorojen, istumapaikkojen ja liikennöintituntien määriä koskevien ehtojen noudattamisesta. Korvausta voitiin vähentää, jos kilometri-, istumapaikka- ja tuntimäärille asetetut vaatimukset eivät täyttyneet.

| (57) | Bulgaria selitti, että palvelujen suoritusta koskevaan veron perusteeseen sisältyivät 31 päivään joulukuuta 2006 saakka voimassa olleen arvonlisäverolain 29 §:n mukaan myös kaikki rahavarat, jotka palvelujen suorittaja oli vastaanottanut ja jotka liittyivät suoraan kyseisten palvelujen suorittamiseen, mukaan lukien tuet. Bulgaria selitti lisäksi, että arvonlisäverolain 20 §:n 6 momentin mukaan kaikkia rahoitusvaroja (esimerkiksi tukia), jotka liittyivät suoraan tavaroiden luovutukseen tai palvelujen suorittamiseen, oli pidettävä valtion talousarviosta tai muualta myönnettyinä avustuksina, jotka olivat lisämaksu tavaroista tai palveluista. Bulgaria totesi kansallisen veroviraston lausuntojen (15) perusteella, että tappioiden, kulujen tai omaisuuden hankinnan kattamiseen saadut tuet eivät kuulu arvonlisäverolain soveltamisalaan ja että tämä pätee julkisen palvelun velvoitetta koskevaan sopimukseen. Tässä yhteydessä Bulgaria selvensi, että kansallisissa säännöksissä sallittiin arvonlisäveron palauttaminen veroviranomaisten jälkitarkastuksen ja tarkistuksen jälkeen antaman arvonlisäveroarvion perusteella. Bulgaria väitti lisäksi, että se ei ollut ennen Euroopan unioniin liittymistä velvollinen yhdenmukaistamaan arvonlisäverolainsäädäntöään kaikilta osin. |
| --- | --- |

(57)

Bulgaria selitti, että palvelujen suoritusta koskevaan veron perusteeseen sisältyivät 31 päivään joulukuuta 2006 saakka voimassa olleen arvonlisäverolain 29 §:n mukaan myös kaikki rahavarat, jotka palvelujen suorittaja oli vastaanottanut ja jotka liittyivät suoraan kyseisten palvelujen suorittamiseen, mukaan lukien tuet. Bulgaria selitti lisäksi, että arvonlisäverolain 20 §:n 6 momentin mukaan kaikkia rahoitusvaroja (esimerkiksi tukia), jotka liittyivät suoraan tavaroiden luovutukseen tai palvelujen suorittamiseen, oli pidettävä valtion talousarviosta tai muualta myönnettyinä avustuksina, jotka olivat lisämaksu tavaroista tai palveluista. Bulgaria totesi kansallisen veroviraston lausuntojen (15) perusteella, että tappioiden, kulujen tai omaisuuden hankinnan kattamiseen saadut tuet eivät kuulu arvonlisäverolain soveltamisalaan ja että tämä pätee julkisen palvelun velvoitetta koskevaan sopimukseen. Tässä yhteydessä Bulgaria selvensi, että kansallisissa säännöksissä sallittiin arvonlisäveron palauttaminen veroviranomaisten jälkitarkastuksen ja tarkistuksen jälkeen antaman arvonlisäveroarvion perusteella. Bulgaria väitti lisäksi, että se ei ollut ennen Euroopan unioniin liittymistä velvollinen yhdenmukaistamaan arvonlisäverolainsäädäntöään kaikilta osin.

15

| (58) | Bulgarian arvonlisäverosäännökset ovat Bulgarian mukaan olleet täysin yhdenmukaisia direktiivin 2006/112/EY kanssa 1 päivästä tammikuuta 2007 lähtien, kun uusi arvonlisäverolaki tuli voimaan. Bulgaria totesi, että palvelujen suoritusta koskevaan veron perusteeseen sisältyvät uuden arvonlisäverolain 26 §:n 3 momentin mukaan myös kaikki rahavarat (esimerkiksi tuet), jotka palvelujen suorittaja on vastaanottanut ja jotka liittyvät suoraan kyseisten palvelujen suorittamiseen. Bulgaria selitti lisäksi, että uuden arvonlisäverolain mukaan kaikkia rahavaroja (esimerkiksi tukia), jotka liittyvät suoraan tavaroiden luovutukseen tai palvelujen suorittamiseen, on pidettävä valtion talousarviosta tai muualta myönnettyinä avustuksina, jotka ovat lisämaksu tavaroista tai palveluista. Tappioiden tai kulujen, mukaan lukien omaisuuden hankinnan tai realisoinnin, kattamiseen saadut tuet eivät Bulgarian mukaan kuitenkaan kuulu uuden arvonlisäverolain soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(58)

Bulgarian arvonlisäverosäännökset ovat Bulgarian mukaan olleet täysin yhdenmukaisia direktiivin 2006/112/EY kanssa 1 päivästä tammikuuta 2007 lähtien, kun uusi arvonlisäverolaki tuli voimaan. Bulgaria totesi, että palvelujen suoritusta koskevaan veron perusteeseen sisältyvät uuden arvonlisäverolain 26 §:n 3 momentin mukaan myös kaikki rahavarat (esimerkiksi tuet), jotka palvelujen suorittaja on vastaanottanut ja jotka liittyvät suoraan kyseisten palvelujen suorittamiseen. Bulgaria selitti lisäksi, että uuden arvonlisäverolain mukaan kaikkia rahavaroja (esimerkiksi tukia), jotka liittyvät suoraan tavaroiden luovutukseen tai palvelujen suorittamiseen, on pidettävä valtion talousarviosta tai muualta myönnettyinä avustuksina, jotka ovat lisämaksu tavaroista tai palveluista. Tappioiden tai kulujen, mukaan lukien omaisuuden hankinnan tai realisoinnin, kattamiseen saadut tuet eivät Bulgarian mukaan kuitenkaan kuulu uuden arvonlisäverolain soveltamisalaan.

| (59) | Asianomaiset veroviranomaiset olivat Bulgarian mukaan havainneet tarkastuksen yhteydessä, että julkisen palvelun velvoitteen piiriin kuuluvien palvelujen tarjoamisesta saaduista tuloista oli virheellisesti peritty arvonlisäveroa 1 päivän joulukuuta 2004 ja 29 päivän helmikuuta 2008 väliseltä ajalta. Bulgaria selitti, että näiden veroviranomaisten havaintojen seurauksena annettiin päätöksiä, joilla vero määrättiin palautettavaksi, sekä julkaistiin 7 päivänä helmikuuta 2011 päivätty verotarkastuskertomus nro 29010038 Bulgarian vero- ja vakuutusprosessia koskevan lain (16) mukaisesti. Bulgaria selitti lisäksi, että arvonlisäveron palautusmenettelyistä säädettiin Bulgarian vero- ja vakuutusprosessia koskevan lain 128 ja 129 §:ssä. |
| --- | --- |

(59)

Asianomaiset veroviranomaiset olivat Bulgarian mukaan havainneet tarkastuksen yhteydessä, että julkisen palvelun velvoitteen piiriin kuuluvien palvelujen tarjoamisesta saaduista tuloista oli virheellisesti peritty arvonlisäveroa 1 päivän joulukuuta 2004 ja 29 päivän helmikuuta 2008 väliseltä ajalta. Bulgaria selitti, että näiden veroviranomaisten havaintojen seurauksena annettiin päätöksiä, joilla vero määrättiin palautettavaksi, sekä julkaistiin 7 päivänä helmikuuta 2011 päivätty verotarkastuskertomus nro 29010038 Bulgarian vero- ja vakuutusprosessia koskevan lain (16) mukaisesti. Bulgaria selitti lisäksi, että arvonlisäveron palautusmenettelyistä säädettiin Bulgarian vero- ja vakuutusprosessia koskevan lain 128 ja 129 §:ssä.

16

| (60) | Virheellisesti perityn arvonlisäveron palauttaminen ei tämän vuoksi ollut Bulgarian mukaan valtiontukea. |
| --- | --- |

(60)

Virheellisesti perityn arvonlisäveron palauttaminen ei tämän vuoksi ollut Bulgarian mukaan valtiontukea.

5.   ILMOITUKSEN PERUUTTAMINEN

ILMOITUKSEN PERUUTTAMINEN

| (61) | Kuten johdanto-osan 32 ja 34 kappaleessa todetaan, Bulgaria peruutti ilmoituksensa BDZ Holdingille tarkoitetusta rakenneuudistustuesta (toimenpide 1). Bulgaria ilmoitti, että se aikoi sen sijaan mitätöidä velkoja, joita BDZ Holdingille oli syntynyt ennen Bulgarian liittymistä Euroopan unioniin 1 päivänä tammikuuta 2007 (toimenpide 2). |
| --- | --- |

(61)

Kuten johdanto-osan 32 ja 34 kappaleessa todetaan, Bulgaria peruutti ilmoituksensa BDZ Holdingille tarkoitetusta rakenneuudistustuesta (toimenpide 1). Bulgaria ilmoitti, että se aikoi sen sijaan mitätöidä velkoja, joita BDZ Holdingille oli syntynyt ennen Bulgarian liittymistä Euroopan unioniin 1 päivänä tammikuuta 2007 (toimenpide 2).

| (62) | Neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 10 artiklan mukaan asianomainen jäsenvaltio voi peruuttaa ilmoituksen hyvissä ajoin, ennen kuin komissio on tehnyt päätöksen tuesta. Neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 10 artiklan 2 kohdan mukaan komissio päättää muodollisen tutkintamenettelyn, jos se on jo aloittanut sen, kun ilmoitus peruutetaan. |
| --- | --- |

(62)

Neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 10 artiklan mukaan asianomainen jäsenvaltio voi peruuttaa ilmoituksen hyvissä ajoin, ennen kuin komissio on tehnyt päätöksen tuesta. Neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 10 artiklan 2 kohdan mukaan komissio päättää muodollisen tutkintamenettelyn, jos se on jo aloittanut sen, kun ilmoitus peruutetaan.

| (63) | Komissio panee merkille, että rakenneuudistustukea ei ole vielä myönnetty. Koska Bulgaria on peruuttanut ilmoituksensa eikä aio myöntää 550 miljoonan levin rakenneuudistustukea BDZ Holdingille, SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen muodollinen tutkintamenettely olisi päätettävä ilmoitetun rakenneuudistustukitoimenpiteen osalta. |
| --- | --- |

(63)

Komissio panee merkille, että rakenneuudistustukea ei ole vielä myönnetty. Koska Bulgaria on peruuttanut ilmoituksensa eikä aio myöntää 550 miljoonan levin rakenneuudistustukea BDZ Holdingille, SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen muodollinen tutkintamenettely olisi päätettävä ilmoitetun rakenneuudistustukitoimenpiteen osalta.

6.   TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI

TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI

| (64) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”... jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(64)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”... jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (65) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt arviointiperusteet ovat kumulatiivisia. Näin ollen kaikkien seuraavien edellytysten on täytyttävä, jotta voidaan määrittää, onko valtion toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea:






  a) | Tuensaaja on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys, mikä merkitsee, että se harjoittaa taloudellista toimintaa. |
| --- | --- | --- |

(65)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt arviointiperusteet ovat kumulatiivisia. Näin ollen kaikkien seuraavien edellytysten on täytyttävä, jotta voidaan määrittää, onko valtion toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea:

a)

Tuensaaja on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys, mikä merkitsee, että se harjoittaa taloudellista toimintaa.

| b) | Toimenpide rahoitetaan valtion varoista, ja se on valtion toteuttama. |
| --- | --- |

b)

Toimenpide rahoitetaan valtion varoista, ja se on valtion toteuttama.

| c) | Toimenpiteestä aiheutuu taloudellista etua. |
| --- | --- |

c)

Toimenpiteestä aiheutuu taloudellista etua.

| d) | Tämä etu on valikoiva. |
| --- | --- |

d)

Tämä etu on valikoiva.

| e) | Kyseessä oleva toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

e)

Kyseessä oleva toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

6.1   TOIMENPIDE 2: ENNEN VUOTTA 2007 SYNTYNEIDEN VELKOJEN MITÄTÖINTI

TOIMENPIDE 2: ENNEN VUOTTA 2007 SYNTYNEIDEN VELKOJEN MITÄTÖINTI

6.1.1   SEUT-SOPIMUKSEN 107 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETUN TUEN OLEMASSAOLO

6.1.1.1   
  Taloudellinen toiminta ja SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yrityksen käsite

Taloudellinen toiminta ja SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yrityksen käsite

| (66) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komission on ensin selvitettävä, kuka tai ketkä ovat tuensaajia toimenpiteessä 2. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa viitataan yrityksen käsitteeseen tuensaajan määrittelyssä. Kuten unionin tuomioistuimet ovat vahvistaneet, tässä määräyksessä tarkoitetun yrityksen ei tarvitse olla yksittäinen oikeushenkilö, vaan se voi olla yhtymä (17). Keskeisenä perusteena määritettäessä, onko kyseessä tässä määräyksessä tarkoitettu yritys, on ”taloudellisen yksikön” käsite. Taloudellinen yksikkö voi muodostua useasta oikeushenkilöstä. Tämän taloudellisen yksikön katsotaan silloin muodostavan tarkasteltavan yrityksen. Unionin tuomioistuimet pitävät tältä osin olennaisina määräysvaltaan oikeuttavia omistusosuuksia sekä muita toiminnallisia, taloudellisia ja organisatorisia yhteyksiä (18). |
| --- | --- |

(66)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komission on ensin selvitettävä, kuka tai ketkä ovat tuensaajia toimenpiteessä 2. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa viitataan yrityksen käsitteeseen tuensaajan määrittelyssä. Kuten unionin tuomioistuimet ovat vahvistaneet, tässä määräyksessä tarkoitetun yrityksen ei tarvitse olla yksittäinen oikeushenkilö, vaan se voi olla yhtymä (17). Keskeisenä perusteena määritettäessä, onko kyseessä tässä määräyksessä tarkoitettu yritys, on ”taloudellisen yksikön” käsite. Taloudellinen yksikkö voi muodostua useasta oikeushenkilöstä. Tämän taloudellisen yksikön katsotaan silloin muodostavan tarkasteltavan yrityksen. Unionin tuomioistuimet pitävät tältä osin olennaisina määräysvaltaan oikeuttavia omistusosuuksia sekä muita toiminnallisia, taloudellisia ja organisatorisia yhteyksiä (18).

17

18

| (67) | Tässä tapauksessa Bulgaria totesi, että BZD Holding on oikeushenkilö, jonka ennen vuotta 2007 syntyneet velat mitätöidään. Kuten johdanto-osan 34, 35 ja 36 kappaleessa todetaan, Bulgaria katsoo itse asiassa, että BDZ Holding on ainoa toimenpiteen 2 tuensaaja. Useat seikat kuitenkin osoittavat, että tarkasteltava yritys ei ole pelkästään oikeushenkilö BDZ Holding. |
| --- | --- |

(67)

Tässä tapauksessa Bulgaria totesi, että BZD Holding on oikeushenkilö, jonka ennen vuotta 2007 syntyneet velat mitätöidään. Kuten johdanto-osan 34, 35 ja 36 kappaleessa todetaan, Bulgaria katsoo itse asiassa, että BDZ Holding on ainoa toimenpiteen 2 tuensaaja. Useat seikat kuitenkin osoittavat, että tarkasteltava yritys ei ole pelkästään oikeushenkilö BDZ Holding.

| (68) | Ensinnäkin omistussuhteista on huomattava, että BDZ Holding omistaa 100 prosenttia sekä BDZ Passengerin että BDZ Cargon osakkeista. Näin ollen BDZ Holding määrää BDZ Passengerin ja BDZ Cargon kaikesta liiketoiminnasta, laatii yhteiset hallintaperiaatteet ja vahvistaa kummankin tytäryhtiön tavoitteet. |
| --- | --- |

(68)

Ensinnäkin omistussuhteista on huomattava, että BDZ Holding omistaa 100 prosenttia sekä BDZ Passengerin että BDZ Cargon osakkeista. Näin ollen BDZ Holding määrää BDZ Passengerin ja BDZ Cargon kaikesta liiketoiminnasta, laatii yhteiset hallintaperiaatteet ja vahvistaa kummankin tytäryhtiön tavoitteet.

| (69) | Toiseksi, alkuperäisten lainojen päätarkoituksena oli sekä BDZ Cargon että BDZ Passengerin käyttämän omaisuuden, kuten vetureiden, tavaravaunujen ja matkustajavaunujen, ostaminen ja korjaaminen. Velkojen mitätöinti liittyy sen vuoksi kummankin tytäryhtiön tarjoamiin rautatieliikennepalveluihin. Vuoden 2007 uudelleenjärjestelyn jälkeen BDZ Holding omisti liikkuvan kaluston ja vuokrasi sitä BDZ Cargolle ja BDZ Passengerille, kun taas vuoden 2011 uudelleenjärjestelyn seurauksena liikkuva kalusto siirrettiin tytäryhtiöille BDZ Cargo ja BDZ Passenger (ks. johdanto-osan 12 ja 13 kappale). Näin ollen toimenpide 2, jolla on tarkoitus mitätöidä liikkuvan kaluston rahoitukseen liittyviä velkoja, hyödyttää tosiasiallisesti BDZ Cargoa ja BDZ Passengeria. |
| --- | --- |

(69)

Toiseksi, alkuperäisten lainojen päätarkoituksena oli sekä BDZ Cargon että BDZ Passengerin käyttämän omaisuuden, kuten vetureiden, tavaravaunujen ja matkustajavaunujen, ostaminen ja korjaaminen. Velkojen mitätöinti liittyy sen vuoksi kummankin tytäryhtiön tarjoamiin rautatieliikennepalveluihin. Vuoden 2007 uudelleenjärjestelyn jälkeen BDZ Holding omisti liikkuvan kaluston ja vuokrasi sitä BDZ Cargolle ja BDZ Passengerille, kun taas vuoden 2011 uudelleenjärjestelyn seurauksena liikkuva kalusto siirrettiin tytäryhtiöille BDZ Cargo ja BDZ Passenger (ks. johdanto-osan 12 ja 13 kappale). Näin ollen toimenpide 2, jolla on tarkoitus mitätöidä liikkuvan kaluston rahoitukseen liittyviä velkoja, hyödyttää tosiasiallisesti BDZ Cargoa ja BDZ Passengeria.

| (70) | Edellä esitettyjen seikkojen perusteella on katsottava, että BDZ Passenger ja BDZ Cargo ovat BDZ Holdingin ohella velkojen mitätöinnistä koostuvan toimenpiteen tuensaajia. Edellä 2.1 alakohdassa esitetystä BDZ Passengerin ja BDZ Cargon toiminnan kuvauksesta seuraa, että kumpikin yritys muodostaa yhden BDZ Holdingin määräysvaltaan kuuluvan taloudellisen yksikön ja että kumpikin tarjoaa maksullisia palveluja Bulgariassa. Komissio katsoo täten, että tarjoamalla matkustaja- ja rahtiliikennepalveluja sekä hallinnoimalla ja koordinoimalla tätä toimintaa BDZ Holding ja sen tytäryhtiöt BDZ Passenger ja BDZ Cargo harjoittavat taloudellista toimintaa ja ovat sen vuoksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja yrityksiä. |
| --- | --- |

(70)

Edellä esitettyjen seikkojen perusteella on katsottava, että BDZ Passenger ja BDZ Cargo ovat BDZ Holdingin ohella velkojen mitätöinnistä koostuvan toimenpiteen tuensaajia. Edellä 2.1 alakohdassa esitetystä BDZ Passengerin ja BDZ Cargon toiminnan kuvauksesta seuraa, että kumpikin yritys muodostaa yhden BDZ Holdingin määräysvaltaan kuuluvan taloudellisen yksikön ja että kumpikin tarjoaa maksullisia palveluja Bulgariassa. Komissio katsoo täten, että tarjoamalla matkustaja- ja rahtiliikennepalveluja sekä hallinnoimalla ja koordinoimalla tätä toimintaa BDZ Holding ja sen tytäryhtiöt BDZ Passenger ja BDZ Cargo harjoittavat taloudellista toimintaa ja ovat sen vuoksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja yrityksiä.

6.1.1.2   
  Valtion varat ja valtion toimenpiteeksi katsominen

Valtion varat ja valtion toimenpiteeksi katsominen

| (71) | Jotta toimenpide olisi valtiontukea, se on rahoitettava valtion varoista ja toimenpiteen toteuttamista koskeva päätös on katsottava valtiosta johtuvaksi (19). |
| --- | --- |

(71)

Jotta toimenpide olisi valtiontukea, se on rahoitettava valtion varoista ja toimenpiteen toteuttamista koskeva päätös on katsottava valtiosta johtuvaksi (19).

19

| (72) | Velkojen mitätöinti on tarkoitus rahoittaa suoraan Bulgarian valtion talousarviosta, ja toimenpiteen toteuttamisesta päättävät kyseisen jäsenvaltion keskusviranomaiset. |
| --- | --- |

(72)

Velkojen mitätöinti on tarkoitus rahoittaa suoraan Bulgarian valtion talousarviosta, ja toimenpiteen toteuttamisesta päättävät kyseisen jäsenvaltion keskusviranomaiset.

| (73) | Velkojen mitätöintiin käytetään näin ollen valtion varoja, mistä myös valtio päättää ja mikä on katsottava valtiosta johtuvaksi. |
| --- | --- |

(73)

Velkojen mitätöintiin käytetään näin ollen valtion varoja, mistä myös valtio päättää ja mikä on katsottava valtiosta johtuvaksi.

6.1.1.3   
  Taloudellinen etu

Taloudellinen etu

| (74) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu etu on mikä tahansa taloudellinen hyöty, jota yritys ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, toisin sanoen ilman valtion toimenpidettä (20). Ainoastaan toimenpiteen vaikutuksilla yritykseen on merkitystä, ei valtion toimenpiteen syyllä eikä tavoitteella (21). |
| --- | --- |

(74)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu etu on mikä tahansa taloudellinen hyöty, jota yritys ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, toisin sanoen ilman valtion toimenpidettä (20). Ainoastaan toimenpiteen vaikutuksilla yritykseen on merkitystä, ei valtion toimenpiteen syyllä eikä tavoitteella (21).

20

21

| (75) | Tässä tapauksessa Bulgaria aikoo mitätöidä 223,45 miljoonan levin (114,25 miljoonan euron) arvosta velkoja, jotka liittyvät suoraan BDZ Holdingin rautatieliikennetoimintaan. Yksikään harkitseva markkinataloustoimija ei mitätöisi näin suuria velkoja ilman korvausta. Lisäksi tämä toimenpide poistaisi BDZ Holdingilta velanmaksuvelvoitteet ja vapauttaisi siten BDZ Holdingin ja sen tytäryhtiöiden käyttöön varoja niiden toiminnan kehittämiseksi ja taloudellisten indikaattoreiden parantamiseksi. |
| --- | --- |

(75)

Tässä tapauksessa Bulgaria aikoo mitätöidä 223,45 miljoonan levin (114,25 miljoonan euron) arvosta velkoja, jotka liittyvät suoraan BDZ Holdingin rautatieliikennetoimintaan. Yksikään harkitseva markkinataloustoimija ei mitätöisi näin suuria velkoja ilman korvausta. Lisäksi tämä toimenpide poistaisi BDZ Holdingilta velanmaksuvelvoitteet ja vapauttaisi siten BDZ Holdingin ja sen tytäryhtiöiden käyttöön varoja niiden toiminnan kehittämiseksi ja taloudellisten indikaattoreiden parantamiseksi.

| (76) | Tämän vuoksi on pääteltävä, että Bulgarian päätös BDZ Holdingin velkojen mitätöinnistä tuo BDZ Holdingille, BDZ Passengerille ja BDZ Cargolle taloudellista etua, jota ne eivät olisi saaneet tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(76)

Tämän vuoksi on pääteltävä, että Bulgarian päätös BDZ Holdingin velkojen mitätöinnistä tuo BDZ Holdingille, BDZ Passengerille ja BDZ Cargolle taloudellista etua, jota ne eivät olisi saaneet tavanomaisissa markkinaolosuhteissa.

6.1.1.4   
  Valikoivuus

Valikoivuus

| (77) | Jotta valtiontuki kuuluisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, sen on suosittava ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa”. Valtiontuen käsitteen piiriin kuuluvat näin ollen ainoastaan sellaiset yrityksiä suosivat toimenpiteet, joilla myönnetään etua valikoivalla tavalla. Velkojen mitätöinti hyödyttäisi ainoastaan BDZ Holdingia ja sen tytäryhtiöitä, minkä vuoksi se on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valikoiva toimenpide. |
| --- | --- |

(77)

Jotta valtiontuki kuuluisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, sen on suosittava ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa”. Valtiontuen käsitteen piiriin kuuluvat näin ollen ainoastaan sellaiset yrityksiä suosivat toimenpiteet, joilla myönnetään etua valikoivalla tavalla. Velkojen mitätöinti hyödyttäisi ainoastaan BDZ Holdingia ja sen tytäryhtiöitä, minkä vuoksi se on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valikoiva toimenpide.

Päätelmä

Päätelmä

| (78) | Suunnitellun velkojen mitätöinnin on pääteltävä tuovan valikoivaa taloudellista etua BDZ Holdingille ja sen tytäryhtiöille BDZ Passengerille ja BDZ Cargolle. |
| --- | --- |

(78)

Suunnitellun velkojen mitätöinnin on pääteltävä tuovan valikoivaa taloudellista etua BDZ Holdingille ja sen tytäryhtiöille BDZ Passengerille ja BDZ Cargolle.

6.1.1.5   
  Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

Kilpailun vääristyminen

Kilpailun vääristyminen

| (79) | Kilpailun oletetaan vääristyvän SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla, jos valtio myöntää taloudellista etua yritykselle kilpailulle vapautetulla alalla, jolla on tai voisi olla kilpailua (22). |
| --- | --- |

(79)

Kilpailun oletetaan vääristyvän SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla, jos valtio myöntää taloudellista etua yritykselle kilpailulle vapautetulla alalla, jolla on tai voisi olla kilpailua (22).

22

| (80) | Bulgaria avasi rautateiden rahtiliikenteen markkinat muille Bulgariaan sijoittautuneille kotimaisille toimijoille vuonna 2002. Euroopan unionin rautateiden rahtiliikenteen markkinat avattiin ensimmäisellä rautatiepaketilla (23) ensimmäisen kerran kilpailulle Euroopan laajuisessa rautateiden rahtiliikenneverkossa 15 päivänä maaliskuuta 2003. Toisella rautatiepaketilla vapautettiin kaikki kansainvälinen rahtiliikenne 1 päivänä tammikuuta 2006 ja kansallinen rahtiliikenne 1 päivästä tammikuuta 2007 lukien (24). Useat jäsenvaltiot olivat kuitenkin yksipuolisesti vapauttaneet kansalliset markkinansa ennen tätä päivää. |
| --- | --- |

(80)

Bulgaria avasi rautateiden rahtiliikenteen markkinat muille Bulgariaan sijoittautuneille kotimaisille toimijoille vuonna 2002. Euroopan unionin rautateiden rahtiliikenteen markkinat avattiin ensimmäisellä rautatiepaketilla (23) ensimmäisen kerran kilpailulle Euroopan laajuisessa rautateiden rahtiliikenneverkossa 15 päivänä maaliskuuta 2003. Toisella rautatiepaketilla vapautettiin kaikki kansainvälinen rahtiliikenne 1 päivänä tammikuuta 2006 ja kansallinen rahtiliikenne 1 päivästä tammikuuta 2007 lukien (24). Useat jäsenvaltiot olivat kuitenkin yksipuolisesti vapauttaneet kansalliset markkinansa ennen tätä päivää.

23

24

| (81) | BDZ Cargon markkinaosuus Bulgarian rautatierahtiliikenteen markkinoista oli 43 prosenttia vuonna 2016. BDZ Cargo kilpailee suoraan näillä markkinoilla olevien muiden rautatierahtiliikenteen toimijoiden kanssa, kuten johdanto-osan 15 kappaleessa todetaan. |
| --- | --- |

(81)

BDZ Cargon markkinaosuus Bulgarian rautatierahtiliikenteen markkinoista oli 43 prosenttia vuonna 2016. BDZ Cargo kilpailee suoraan näillä markkinoilla olevien muiden rautatierahtiliikenteen toimijoiden kanssa, kuten johdanto-osan 15 kappaleessa todetaan.

| (82) | Matkustajaliikenteessä kolmannella rautatiepaketilla (25) avattiin kansainvälisen matkustajaliikenteen markkinat 1 päivästä tammikuuta 2010 lukien. Koska tämä koskee ainoastaan kansainvälisiä palveluja, tuensaajien toiminta kyseisillä reiteillä ei sisälly siihen. Joka tapauksessa, kuten yhteisöjen tuomioistuin totesi asiassa Altmark Trans antamassaan tuomiossa, liikenneyrityksen toimiminen ainoastaan yhdessä jäsenvaltiossa ei sulje pois sitä, että tuki saattaa vääristää unionin sisäistä kauppaa (26). Tässä yhteydessä on huomattava, että vuodesta 1995 lähtien useat jäsenvaltiot ovat yksipuolisesti avanneet rautateidensä matkustajaliikennettä kilpailulle ja että rautatieliikenneyritykselle yhdessä jäsenvaltiossa myönnetty etu voi vähentää toisesta jäsenvaltiosta tulevan kilpailijan mahdollisuuksia kaupankäyntiin kyseisillä maantieteellisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(82)

Matkustajaliikenteessä kolmannella rautatiepaketilla (25) avattiin kansainvälisen matkustajaliikenteen markkinat 1 päivästä tammikuuta 2010 lukien. Koska tämä koskee ainoastaan kansainvälisiä palveluja, tuensaajien toiminta kyseisillä reiteillä ei sisälly siihen. Joka tapauksessa, kuten yhteisöjen tuomioistuin totesi asiassa Altmark Trans antamassaan tuomiossa, liikenneyrityksen toimiminen ainoastaan yhdessä jäsenvaltiossa ei sulje pois sitä, että tuki saattaa vääristää unionin sisäistä kauppaa (26). Tässä yhteydessä on huomattava, että vuodesta 1995 lähtien useat jäsenvaltiot ovat yksipuolisesti avanneet rautateidensä matkustajaliikennettä kilpailulle ja että rautatieliikenneyritykselle yhdessä jäsenvaltiossa myönnetty etu voi vähentää toisesta jäsenvaltiosta tulevan kilpailijan mahdollisuuksia kaupankäyntiin kyseisillä maantieteellisillä markkinoilla.

25

26

| (83) | Komissio päättelee tämän perusteella, että toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

(83)

Komissio päättelee tämän perusteella, että toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua sisämarkkinoilla.

Vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan

Vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan

| (84) | Kun jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa yrityksen asemaa unionin sisäisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan unionin sisäiseen kauppaan (27). Näin tapahtuu, jos tuensaaja kilpailee muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla (28). |
| --- | --- |

(84)

Kun jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa yrityksen asemaa unionin sisäisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan unionin sisäiseen kauppaan (27). Näin tapahtuu, jos tuensaaja kilpailee muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla (28).

27

28

| (85) | Tässä tapauksessa tuensaaja kilpailee tarjoamillaan palveluilla muiden kuljetuspalveluja tarjoavien yritysten kanssa sisämarkkinoilla, ja osa kyseisistä palveluista on rajat ylittäviä. BDZ Holdingin ja sen tytäryhtiöiden saama valikoiva taloudellinen etu eli suunniteltu velkojen mitätöinti vahvistaa näin ollen rautatieliikenteen harjoittajan taloudellista asemaa, sillä se vapauttaisi yrityksen ennen vuotta 2007 syntyneistä veloista. BDZ Holding ja sen tytäryhtiöt tarjoaisivat siis rautatieliikennepalveluja sisämarkkinoilla vastaamatta kaikista niille aiheutuneista investointi- ja toimintakustannuksista. |
| --- | --- |

(85)

Tässä tapauksessa tuensaaja kilpailee tarjoamillaan palveluilla muiden kuljetuspalveluja tarjoavien yritysten kanssa sisämarkkinoilla, ja osa kyseisistä palveluista on rajat ylittäviä. BDZ Holdingin ja sen tytäryhtiöiden saama valikoiva taloudellinen etu eli suunniteltu velkojen mitätöinti vahvistaa näin ollen rautatieliikenteen harjoittajan taloudellista asemaa, sillä se vapauttaisi yrityksen ennen vuotta 2007 syntyneistä veloista. BDZ Holding ja sen tytäryhtiöt tarjoaisivat siis rautatieliikennepalveluja sisämarkkinoilla vastaamatta kaikista niille aiheutuneista investointi- ja toimintakustannuksista.

| (86) | Komissio päättelee tämän perusteella, että suunniteltu velkojen mitätöinti on omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(86)

Komissio päättelee tämän perusteella, että suunniteltu velkojen mitätöinti on omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

6.1.1.6   
  Päätelmä

Päätelmä

| (87) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Bulgarian suunnittelema velkojen mitätöinti on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(87)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Bulgarian suunnittelema velkojen mitätöinti on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

6.1.2   TUEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUS

| (88) | SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta eivätkä ne saa toteuttaa ehdottamiaan toimenpiteitä, ennen kuin ilmoitusmenettelyssä on annettu lopullinen päätös. |
| --- | --- |

(88)

SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta eivätkä ne saa toteuttaa ehdottamiaan toimenpiteitä, ennen kuin ilmoitusmenettelyssä on annettu lopullinen päätös.

| (89) | Koska velkojen mitätöintiä BDZ Holdingin ja sen tytäryhtiöiden hyväksi ei ole vielä toteutettu, komissio katsoo, että Bulgaria on noudattanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdasta johtuvia velvoitteita (29). |
| --- | --- |

(89)

Koska velkojen mitätöintiä BDZ Holdingin ja sen tytäryhtiöiden hyväksi ei ole vielä toteutettu, komissio katsoo, että Bulgaria on noudattanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdasta johtuvia velvoitteita (29).

29

6.1.3   TUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

| (90) | Koska velkojen mitätöinti on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, komission on arvioitava, voidaanko tukea pitää sisämarkkinoille soveltuvana. |
| --- | --- |

(90)

Koska velkojen mitätöinti on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, komission on arvioitava, voidaanko tukea pitää sisämarkkinoille soveltuvana.

| (91) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa määrätään tietyistä poikkeuksista 107 artiklan 1 kohdassa olevaan yleiseen sääntöön, jonka mukaan valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätään, että sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”. |
| --- | --- |

(91)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa määrätään tietyistä poikkeuksista 107 artiklan 1 kohdassa olevaan yleiseen sääntöön, jonka mukaan valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätään, että sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”.

| (92) | Rautatieyrityksiä koskevien suuntaviivojen 4 luku luo tältä osin puitteet komission arviolle siitä, olisiko velkojen mitätöintiin liittyvä tuki rautatieyrityksille todettava sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(92)

Rautatieyrityksiä koskevien suuntaviivojen 4 luku luo tältä osin puitteet komission arviolle siitä, olisiko velkojen mitätöintiin liittyvä tuki rautatieyrityksille todettava sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti.

| (93) | Komissio on Bulgarian kanssa yhtä mieltä rautatieyrityksiä koskevien suuntaviivojen 4 luvun sopivuudesta velkojen mitätöinnin sisämarkkinoille soveltuvuuden arviointiin. Rautatieyrityksiä koskevien suuntaviivojen 54 kohdassa todetaan seuraavaa: ”[Neuvoston] direktiivin 91/440/ETY (30) 9 artikla huomioon ottaen komissio katsoo lisäksi, että tietyin edellytyksin tällaiset [valtion]tuet on voitava hyväksyä, vaikka taloudellisia uudelleenjärjestelyjä ei tehtäisi, jos kyseessä on sellaisten vanhojen velkojen peruuttaminen, jotka on otettu ennen alan kilpailulle avaamista koskevat edellytykset vahvistavan direktiivin 2001/12/EY voimaantuloa”. Kun kyse on jäsenvaltioista, jotka liittyivät Euroopan unioniin direktiivin 2001/12/EY voimaantulon jälkeen, liittymispäivä olisi rautatieyrityksiä koskevien suuntaviivojen 56 kohdan mukaan katsottava päivämääräksi, josta lukien tätä direktiiviä sovelletaan kyseisiin jäsenvaltioihin. Kun määritetään, mitkä ennen Euroopan unioniin liittymistä syntyneet velat voidaan mitätöidä rautatieyrityksiä koskevien suuntaviivojen mukaisesti, ratkaiseva ajankohta on sen vuoksi 1 päivä tammikuuta 2007. |
| --- | --- |

(93)

Komissio on Bulgarian kanssa yhtä mieltä rautatieyrityksiä koskevien suuntaviivojen 4 luvun sopivuudesta velkojen mitätöinnin sisämarkkinoille soveltuvuuden arviointiin. Rautatieyrityksiä koskevien suuntaviivojen 54 kohdassa todetaan seuraavaa: ”[Neuvoston] direktiivin 91/440/ETY (30) 9 artikla huomioon ottaen komissio katsoo lisäksi, että tietyin edellytyksin tällaiset [valtion]tuet on voitava hyväksyä, vaikka taloudellisia uudelleenjärjestelyjä ei tehtäisi, jos kyseessä on sellaisten vanhojen velkojen peruuttaminen, jotka on otettu ennen alan kilpailulle avaamista koskevat edellytykset vahvistavan direktiivin 2001/12/EY voimaantuloa”. Kun kyse on jäsenvaltioista, jotka liittyivät Euroopan unioniin direktiivin 2001/12/EY voimaantulon jälkeen, liittymispäivä olisi rautatieyrityksiä koskevien suuntaviivojen 56 kohdan mukaan katsottava päivämääräksi, josta lukien tätä direktiiviä sovelletaan kyseisiin jäsenvaltioihin. Kun määritetään, mitkä ennen Euroopan unioniin liittymistä syntyneet velat voidaan mitätöidä rautatieyrityksiä koskevien suuntaviivojen mukaisesti, ratkaiseva ajankohta on sen vuoksi 1 päivä tammikuuta 2007.

30

| (94) | Bulgaria väittää, että suunniteltu velkojen mitätöinti täyttää kaikki rautatieyrityksiä koskevien suuntaviivojen mukaiset sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat edellytykset. Komission on siis arvioitava tämä väite. Rautatieyrityksiä koskevien suuntaviivojen 55–61 kohdan mukaan tuki ennen Bulgarian Euroopan unioniin liittymistä syntyneiden velkojen mitätöimiseksi voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, jos seuraavat viisi kumulatiivista edellytystä täyttyvät:






  a) | Ensinnäkin tuen tarkoituksena on oltava sellaisten selkeästi määriteltyjen ja yksilöityjen velkojen kompensoiminen, jotka on otettu ennen 15 päivää maaliskuuta 2001, jolloin direktiivi 2001/12/EY tuli voimaan. Tuki ei saa missään tapauksessa ylittää velkojen määrää. Kun kyseessä ovat Euroopan unioniin 15 päivän maaliskuuta 2001 jälkeen liittyneet jäsenvaltiot, määräävä ajankohta on unioniin liittymisen päivämäärä. Direktiivin 91/440/ETY 9 artiklan ajatuksena, joka toistuu myöhemmissä direktiiveissä, oli itse asiassa korjata velkaantumistasoa, jonka kertymishetkellä markkinoiden avaamisesta yhteisön tasolla ei ollut vielä päätetty. |
| --- | --- | --- |

(94)

Bulgaria väittää, että suunniteltu velkojen mitätöinti täyttää kaikki rautatieyrityksiä koskevien suuntaviivojen mukaiset sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat edellytykset. Komission on siis arvioitava tämä väite. Rautatieyrityksiä koskevien suuntaviivojen 55–61 kohdan mukaan tuki ennen Bulgarian Euroopan unioniin liittymistä syntyneiden velkojen mitätöimiseksi voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, jos seuraavat viisi kumulatiivista edellytystä täyttyvät:

a)

Ensinnäkin tuen tarkoituksena on oltava sellaisten selkeästi määriteltyjen ja yksilöityjen velkojen kompensoiminen, jotka on otettu ennen 15 päivää maaliskuuta 2001, jolloin direktiivi 2001/12/EY tuli voimaan. Tuki ei saa missään tapauksessa ylittää velkojen määrää. Kun kyseessä ovat Euroopan unioniin 15 päivän maaliskuuta 2001 jälkeen liittyneet jäsenvaltiot, määräävä ajankohta on unioniin liittymisen päivämäärä. Direktiivin 91/440/ETY 9 artiklan ajatuksena, joka toistuu myöhemmissä direktiiveissä, oli itse asiassa korjata velkaantumistasoa, jonka kertymishetkellä markkinoiden avaamisesta yhteisön tasolla ei ollut vielä päätetty.

| b) | Toiseksi asianomaisten velkojen on liityttävä suoraan rautatieliikennetoimintaan, rautatieliikenteen hallintoon taikka rautatieinfrastruktuurin rakentamiseen tai käyttöön. [...] |
| --- | --- |

b)

Toiseksi asianomaisten velkojen on liityttävä suoraan rautatieliikennetoimintaan, rautatieliikenteen hallintoon taikka rautatieinfrastruktuurin rakentamiseen tai käyttöön. [...]

| c) | Kolmanneksi velkojen mitätöinnin on hyödytettävä sellaisia yrityksiä, joiden ylivelkaantuminen on esteenä niiden terveelle taloudelliselle liikkeenjohdolle. Tuen on oltava tarpeen tilanteen korjaamiseksi sikäli, että yritys ei markkinoiden kilpailutilanteen kehittyessä ennakoidulla tavalla pysty tervehdyttämään taloudellista tilannettaan lähitulevaisuudessa. [...] |
| --- | --- |

c)

Kolmanneksi velkojen mitätöinnin on hyödytettävä sellaisia yrityksiä, joiden ylivelkaantuminen on esteenä niiden terveelle taloudelliselle liikkeenjohdolle. Tuen on oltava tarpeen tilanteen korjaamiseksi sikäli, että yritys ei markkinoiden kilpailutilanteen kehittyessä ennakoidulla tavalla pysty tervehdyttämään taloudellista tilannettaan lähitulevaisuudessa. [...]

| d) | Neljänneksi tuen ei pidä mennä tätä tavoitetta pidemmälle. [...] |
| --- | --- |

d)

Neljänneksi tuen ei pidä mennä tätä tavoitetta pidemmälle. [...]

| e) | Viidenneksi velkojen mitätöinti ei saa antaa yritykselle kilpailuetua, joka ehkäisee tehokkaan kilpailun kehittymistä markkinoilla esimerkiksi estämällä markkinoiden ulkopuolisten yritysten tai uusien toimijoiden tuloa tietyille kansallisille tai alueellisille markkinoille. |
| --- | --- |

e)

Viidenneksi velkojen mitätöinti ei saa antaa yritykselle kilpailuetua, joka ehkäisee tehokkaan kilpailun kehittymistä markkinoilla esimerkiksi estämällä markkinoiden ulkopuolisten yritysten tai uusien toimijoiden tuloa tietyille kansallisille tai alueellisille markkinoille.

a)   Tuen tarkoituksena on oltava sellaisten selkeästi määriteltyjen ja yksilöityjen velkojen kompensoiminen, jotka ovat syntyneet ennen Bulgarian liittymistä Euroopan unioniin

Tuen tarkoituksena on oltava sellaisten selkeästi määriteltyjen ja yksilöityjen velkojen kompensoiminen, jotka ovat syntyneet ennen Bulgarian liittymistä Euroopan unioniin

| (95) | Rautatieyrityksiä koskevissa suuntaviivoissa edellytetään, että mitätöitävät velat määritellään ja yksilöidään selkeästi ja että ne Bulgarian tapauksessa ovat syntyneet ennen maan EU:hun liittymistä. Suuntaviivoista seuraa, että kokonaisvelkaa tai määrittelemätöntä velkaa ei voida kompensoida. Kompensointi ei olisi sallittu esimerkiksi, jos tarkoituksena olisi mitätöidä yleisiä velkaeriä, kuten ”velka kaikille toimittajille”. Kompensointi ei olisi sallittu myöskään, jos tarkoituksena olisi mitätöidä yhdessä ja erottelematta kokonaisvelat yhdelle velkojalle, kuten sellaiset ”velat yhteensä tietylle pankille”, joilla on eri perusteet, esimerkiksi tilinylitys, takaus tai pitkäaikainen laina. |
| --- | --- |

(95)

Rautatieyrityksiä koskevissa suuntaviivoissa edellytetään, että mitätöitävät velat määritellään ja yksilöidään selkeästi ja että ne Bulgarian tapauksessa ovat syntyneet ennen maan EU:hun liittymistä. Suuntaviivoista seuraa, että kokonaisvelkaa tai määrittelemätöntä velkaa ei voida kompensoida. Kompensointi ei olisi sallittu esimerkiksi, jos tarkoituksena olisi mitätöidä yleisiä velkaeriä, kuten ”velka kaikille toimittajille”. Kompensointi ei olisi sallittu myöskään, jos tarkoituksena olisi mitätöidä yhdessä ja erottelematta kokonaisvelat yhdelle velkojalle, kuten sellaiset ”velat yhteensä tietylle pankille”, joilla on eri perusteet, esimerkiksi tilinylitys, takaus tai pitkäaikainen laina.

| (96) | Bulgaria aikoo mitätöidä BDZ Holdingin velkoja 223,45 miljoonan levin (114,25 miljoonan euron) arvosta. Kuten johdanto-osan 35 kappaleessa ja taulukossa 2 kuvataan, mitätöitävä määrä eli 223,45 miljoonaa leviä perustuu taloudellisiin velvoitteisiin, jotka syntyivät ennen Bulgarian liittymistä Euroopan unioniin ja jotka olivat hoitamatta liittymispäivänä, tai BDZ Holdingin myöhempiin velkoihin, joilla korvattiin tai jälleenrahoitettiin ennen Bulgarian Euroopan unioniin liittymistä syntyneitä velkoja, kuten BDZ Holdingin vuoden 2006 konsernitilinpäätöksestä ja/tai kyseisiä lainanlyhennyksiä koskevista tiedoista käy ilmi. Kukin mitätöitäväksi aiotuista veloista voidaan yksilöidä täsmentämällä, että ne perustuvat lainasopimuksiin (rahoituslaitokset KfW IPEX Bank, EBRD ja IBRD) tai tiettyjen rautateiden infrastruktuuripalvelujen (NRIC) tai sähköpalvelujen (NEC AD) toimittajien kanssa tehtyihin säännöllisiin sopimuksiin Euroopan unioniin liittymistä edeltävältä ajalta. |
| --- | --- |

(96)

Bulgaria aikoo mitätöidä BDZ Holdingin velkoja 223,45 miljoonan levin (114,25 miljoonan euron) arvosta. Kuten johdanto-osan 35 kappaleessa ja taulukossa 2 kuvataan, mitätöitävä määrä eli 223,45 miljoonaa leviä perustuu taloudellisiin velvoitteisiin, jotka syntyivät ennen Bulgarian liittymistä Euroopan unioniin ja jotka olivat hoitamatta liittymispäivänä, tai BDZ Holdingin myöhempiin velkoihin, joilla korvattiin tai jälleenrahoitettiin ennen Bulgarian Euroopan unioniin liittymistä syntyneitä velkoja, kuten BDZ Holdingin vuoden 2006 konsernitilinpäätöksestä ja/tai kyseisiä lainanlyhennyksiä koskevista tiedoista käy ilmi. Kukin mitätöitäväksi aiotuista veloista voidaan yksilöidä täsmentämällä, että ne perustuvat lainasopimuksiin (rahoituslaitokset KfW IPEX Bank, EBRD ja IBRD) tai tiettyjen rautateiden infrastruktuuripalvelujen (NRIC) tai sähköpalvelujen (NEC AD) toimittajien kanssa tehtyihin säännöllisiin sopimuksiin Euroopan unioniin liittymistä edeltävältä ajalta.

| (97) | Sama pätee BDZ Holdingin yksilöityihin velkavelvoitteisiin 19 päivänä marraskuuta 2007 liikkeeseen lasketun joukkovelkakirjalainan ISIN BG2100032072 haltijoita ja valtiovarainministeriötä kohtaan, kun ministeriöstä tuli BDZ Holdingin velkoja (ks. johdanto-osan 35 ja 36 kappale sekä taulukko 2). Molemmat velat on yksilöity tarkoin, ja saatuja tuottoja käytettiin sellaisen ennen Euroopan unioniin liittymistä syntyneen tarkoin määritetyn velan jälleenrahoittamiseen, jota BDZ Holding ei kyennyt hoitamaan omin varoin. Tästä seuraa, että nyt maksamatta olevat määrät muodostuvat taloudellisessa mielessä pelkästään vanhan velan siirrosta. |
| --- | --- |

(97)

Sama pätee BDZ Holdingin yksilöityihin velkavelvoitteisiin 19 päivänä marraskuuta 2007 liikkeeseen lasketun joukkovelkakirjalainan ISIN BG2100032072 haltijoita ja valtiovarainministeriötä kohtaan, kun ministeriöstä tuli BDZ Holdingin velkoja (ks. johdanto-osan 35 ja 36 kappale sekä taulukko 2). Molemmat velat on yksilöity tarkoin, ja saatuja tuottoja käytettiin sellaisen ennen Euroopan unioniin liittymistä syntyneen tarkoin määritetyn velan jälleenrahoittamiseen, jota BDZ Holding ei kyennyt hoitamaan omin varoin. Tästä seuraa, että nyt maksamatta olevat määrät muodostuvat taloudellisessa mielessä pelkästään vanhan velan siirrosta.

| (98) | Koska mitätöitäväksi aiottu velkamäärä eli 223,45 miljoonaa leviä perustuu selkeästi määriteltyihin ja yksilöityihin velkoihin, jotka ovat syntyneet ennen Bulgarian liittymistä EU:hun, on tarpeetonta ottaa kantaa siihen, voitaisiinko myös muut velat, mukaan lukien BDZ Holdingin varaukset ja kauppavelvoitteet, jotka nekin Bulgaria on määritellyt ennen Euroopan unioniin liittymistä syntyneiksi veloiksi (taulukko 1 sekä johdanto-osan 35 ja 20 kappale) ja joiden määrä on 806,7 miljoonan levin ja 223,45 miljoonan levin erotus, mitätöidä laillisesti rautatieyrityksiä koskevien suuntaviivojen mukaan. Kyseisen erotuksen mukainen velkamäärä ei kuulu tämän päätöksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(98)

Koska mitätöitäväksi aiottu velkamäärä eli 223,45 miljoonaa leviä perustuu selkeästi määriteltyihin ja yksilöityihin velkoihin, jotka ovat syntyneet ennen Bulgarian liittymistä EU:hun, on tarpeetonta ottaa kantaa siihen, voitaisiinko myös muut velat, mukaan lukien BDZ Holdingin varaukset ja kauppavelvoitteet, jotka nekin Bulgaria on määritellyt ennen Euroopan unioniin liittymistä syntyneiksi veloiksi (taulukko 1 sekä johdanto-osan 35 ja 20 kappale) ja joiden määrä on 806,7 miljoonan levin ja 223,45 miljoonan levin erotus, mitätöidä laillisesti rautatieyrityksiä koskevien suuntaviivojen mukaan. Kyseisen erotuksen mukainen velkamäärä ei kuulu tämän päätöksen soveltamisalaan.

| (99) | Tämän perusteella on pääteltävä, että tarkasteltavan toimenpiteen tarkoituksena on mitätöidä 223,45 miljoonan levin arvosta selkeästi määriteltyjä ja yksilöityjä velkoja, jotka ovat syntyneet ennen Bulgarian liittymistä Euroopan unioniin. |
| --- | --- |

(99)

Tämän perusteella on pääteltävä, että tarkasteltavan toimenpiteen tarkoituksena on mitätöidä 223,45 miljoonan levin arvosta selkeästi määriteltyjä ja yksilöityjä velkoja, jotka ovat syntyneet ennen Bulgarian liittymistä Euroopan unioniin.

b)   Asianomaisten velkojen on liityttävä suoraan rautatieliikennetoimintaan, rautatieliikenteen hallintoon taikka rautatieinfrastruktuurin rakentamiseen tai käyttöön

Asianomaisten velkojen on liityttävä suoraan rautatieliikennetoimintaan, rautatieliikenteen hallintoon taikka rautatieinfrastruktuurin rakentamiseen tai käyttöön

| (100) | Bulgaria totesi, että kaikki BDZ Holdingin velat liittyvät suoraan rautateiden matkustaja- ja rahtiliikennetoimintaan (ks. johdanto-osan 39 kappale). |
| --- | --- |

(100)

Bulgaria totesi, että kaikki BDZ Holdingin velat liittyvät suoraan rautateiden matkustaja- ja rahtiliikennetoimintaan (ks. johdanto-osan 39 kappale).

| (101) | Komissio panee merkille, että mitätöitävät velat liittyvät liikkuvan kaluston uusimisen ja korjausten rahoittamiseen, muun muassa diesel- ja sähkömoottorijunien hankintaan ja yrityksen omistamien tavaravaunujen uudenaikaistamiseen. Vaihtoehtoisesti velat, kuten maksamattomat velvoitteet NRIC:tä kohtaan, liittyvät BDZ Holdingin tarjoamien rautatiepalvelujen rahoittamiseen. Kyseiset toiminnot kuuluvat BDZ Holdingin ja sen tytäryhtiöiden ydinliiketoimintaan ja liittyvät suoraan rautatieliikennetoimintaan. |
| --- | --- |

(101)

Komissio panee merkille, että mitätöitävät velat liittyvät liikkuvan kaluston uusimisen ja korjausten rahoittamiseen, muun muassa diesel- ja sähkömoottorijunien hankintaan ja yrityksen omistamien tavaravaunujen uudenaikaistamiseen. Vaihtoehtoisesti velat, kuten maksamattomat velvoitteet NRIC:tä kohtaan, liittyvät BDZ Holdingin tarjoamien rautatiepalvelujen rahoittamiseen. Kyseiset toiminnot kuuluvat BDZ Holdingin ja sen tytäryhtiöiden ydinliiketoimintaan ja liittyvät suoraan rautatieliikennetoimintaan.

| (102) | Komissio katsoo sen vuoksi, että velat liittyvät suoraan rautatieliikennetoimintaan. |
| --- | --- |

(102)

Komissio katsoo sen vuoksi, että velat liittyvät suoraan rautatieliikennetoimintaan.

c)   Velkojen mitätöinnin on hyödytettävä sellaisia yrityksiä, joiden ylivelkaantuminen on esteenä niiden terveelle taloudelliselle liikkeenjohdolle. Tuen on oltava tarpeen tilanteen korjaamiseksi sikäli, että yritys ei markkinoiden kilpailutilanteen kehittyessä ennakoidulla tavalla pysty tervehdyttämään taloudellista tilannettaan lähitulevaisuudessa.

Velkojen mitätöinnin on hyödytettävä sellaisia yrityksiä, joiden ylivelkaantuminen on esteenä niiden terveelle taloudelliselle liikkeenjohdolle. Tuen on oltava tarpeen tilanteen korjaamiseksi sikäli, että yritys ei markkinoiden kilpailutilanteen kehittyessä ennakoidulla tavalla pysty tervehdyttämään taloudellista tilannettaan lähitulevaisuudessa.

BDZ Holdingin ylivelkaantuminen, joka on esteenä sen terveelle taloudelliselle liikkeenjohdolle

BDZ Holdingin ylivelkaantuminen, joka on esteenä sen terveelle taloudelliselle liikkeenjohdolle

| (103) | Bulgaria väitti, että BDZ Holdingia voitiin sovellettavan Bulgarian lainsäädännön mukaan pitää maksukyvyttömänä ja ylivelkaantuneena ja että se täytti kaikki Bulgarian lainsäädännössä säädetyt maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamisen edellytykset. Tämä on pätevä osoitus ylivelkaantumisesta. Bulgaria totesi lisäksi, että yritys ei ollut kyennyt täyttämään taloudellisia velvoitteitaan ylivelkaantumisen vuoksi. |
| --- | --- |

(103)

Bulgaria väitti, että BDZ Holdingia voitiin sovellettavan Bulgarian lainsäädännön mukaan pitää maksukyvyttömänä ja ylivelkaantuneena ja että se täytti kaikki Bulgarian lainsäädännössä säädetyt maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamisen edellytykset. Tämä on pätevä osoitus ylivelkaantumisesta. Bulgaria totesi lisäksi, että yritys ei ollut kyennyt täyttämään taloudellisia velvoitteitaan ylivelkaantumisen vuoksi.

| (104) | BDZ Holdingin velat olivat yhteensä 806,7 miljoonaa leviä 31 päivänä joulukuuta 2006. Velkojen osuus BDZ Holdingin kokonaispääomasta (oma pääoma ja velat) oli 78 prosenttia, ja yrityksen velkaantumisaste oli 4. BDZ Holdingin taloustilanne heikkeni huomattavasti vuodesta 2007 lähtien. Vuodesta 2011 lähtien BDZ Holdingin velkaantumisaste nousi yli 7,5:n (9:ään) ja oli 14 vuonna 2012, 15 vuonna 2013, – 209 vuonna 2014 ja – 33 lokakuussa 2015 (31). Lisäksi BDZ Holdingin maksamattomat velvoitteet olivat 499,1 miljoonaa leviä (255 miljoonaa euroa) lokakuussa 2015, mikä on 86 prosenttia omaisuuden kirjanpitoarvosta, joka on 582,4 miljoonaa leviä (298 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(104)

BDZ Holdingin velat olivat yhteensä 806,7 miljoonaa leviä 31 päivänä joulukuuta 2006. Velkojen osuus BDZ Holdingin kokonaispääomasta (oma pääoma ja velat) oli 78 prosenttia, ja yrityksen velkaantumisaste oli 4. BDZ Holdingin taloustilanne heikkeni huomattavasti vuodesta 2007 lähtien. Vuodesta 2011 lähtien BDZ Holdingin velkaantumisaste nousi yli 7,5:n (9:ään) ja oli 14 vuonna 2012, 15 vuonna 2013, – 209 vuonna 2014 ja – 33 lokakuussa 2015 (31). Lisäksi BDZ Holdingin maksamattomat velvoitteet olivat 499,1 miljoonaa leviä (255 miljoonaa euroa) lokakuussa 2015, mikä on 86 prosenttia omaisuuden kirjanpitoarvosta, joka on 582,4 miljoonaa leviä (298 miljoonaa euroa).

31

| (105) | Komissio panee lisäksi merkille, että vaikka BDZ Holding lyhensi velkojaan 724 miljoonalla levillä (370 miljoonalla eurolla) 1 päivän tammikuuta 2007 ja 28 päivän syyskuuta 2016 välisenä aikana, yritys ei ole kyennyt täyttämään kaikkia taloudellisia velvoitteitaan. Lontoossa sijaitseva High Court of Justice -tuomioistuin määräsi 20 päivänä heinäkuuta 2015 BDZ:n maksamaan kansainvälisille velkojille 66,7 miljoonaa euroa (130,4 miljoona leviä) sekä 8 prosentin vuotuisen viivästyskoron velkojien vaadittua erääntyneitä saataviaan maksettavaksi (32). |
| --- | --- |

(105)

Komissio panee lisäksi merkille, että vaikka BDZ Holding lyhensi velkojaan 724 miljoonalla levillä (370 miljoonalla eurolla) 1 päivän tammikuuta 2007 ja 28 päivän syyskuuta 2016 välisenä aikana, yritys ei ole kyennyt täyttämään kaikkia taloudellisia velvoitteitaan. Lontoossa sijaitseva High Court of Justice -tuomioistuin määräsi 20 päivänä heinäkuuta 2015 BDZ:n maksamaan kansainvälisille velkojille 66,7 miljoonaa euroa (130,4 miljoona leviä) sekä 8 prosentin vuotuisen viivästyskoron velkojien vaadittua erääntyneitä saataviaan maksettavaksi (32).

32

| (106) | Ilman velkojen mitätöintiä BDZ Holdingilla olisi sen ylivelkaantumisen vuoksi vakavia vaikeuksia täyttää velvoitteensa, ja se voitaisiin lopulta asettaa selvitystilaan. |
| --- | --- |

(106)

Ilman velkojen mitätöintiä BDZ Holdingilla olisi sen ylivelkaantumisen vuoksi vakavia vaikeuksia täyttää velvoitteensa, ja se voitaisiin lopulta asettaa selvitystilaan.

| (107) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että BDZ Holding on ylivelkaantunut, mikä on esteenä sen terveelle taloudelliselle liikkeenjohdolle. |
| --- | --- |

(107)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että BDZ Holding on ylivelkaantunut, mikä on esteenä sen terveelle taloudelliselle liikkeenjohdolle.

Tuen tarpeellisuus

Tuen tarpeellisuus

| (108) | Tuen on lisäksi oltava tarpeen ylivelkaantumistilanteen korjaamiseksi sikäli kuin BDZ Holding ja sen tytäryhtiöt eivät markkinoiden kilpailutilanteen kehittyessä ennakoidulla tavalla pysty tervehdyttämään taloudellista tilannettaan kohtuullisessa ajassa. |
| --- | --- |

(108)

Tuen on lisäksi oltava tarpeen ylivelkaantumistilanteen korjaamiseksi sikäli kuin BDZ Holding ja sen tytäryhtiöt eivät markkinoiden kilpailutilanteen kehittyessä ennakoidulla tavalla pysty tervehdyttämään taloudellista tilannettaan kohtuullisessa ajassa.

| (109) | BDZ Holding ei ole velkaantumisensa vuoksi kyennyt täyttämään kaikkia taloudellisia velvoitteitaan, ja sen liikkuvan kaluston uudenaikaistamista koskevat investointitarpeet ovat kasaantuneet. Yrityksen kalusto on uudenaikaistamista ja kunnossapitoa koskevien investointitarpeiden kasaantumisen vuoksi yli-ikäistä ja osittain vanhanaikaista. Komissio panee merkille tässä yhteydessä, että 82 prosenttia BDZ Passengerin vaunuista on yli 20 vuoden ikäisiä ja 74 prosenttia sen vetureista yli 25 vuoden ikäisiä. Vuonna 2015 noin 50 prosenttia BDZ Cargon vetureista oli joko korjattavana tai poissa käytöstä. Samalla tavoin noin 51 prosenttia BDZ Cargon tavaravaunuista oli poissa käytöstä ja korjauksen tarpeessa vuonna 2015. |
| --- | --- |

(109)

BDZ Holding ei ole velkaantumisensa vuoksi kyennyt täyttämään kaikkia taloudellisia velvoitteitaan, ja sen liikkuvan kaluston uudenaikaistamista koskevat investointitarpeet ovat kasaantuneet. Yrityksen kalusto on uudenaikaistamista ja kunnossapitoa koskevien investointitarpeiden kasaantumisen vuoksi yli-ikäistä ja osittain vanhanaikaista. Komissio panee merkille tässä yhteydessä, että 82 prosenttia BDZ Passengerin vaunuista on yli 20 vuoden ikäisiä ja 74 prosenttia sen vetureista yli 25 vuoden ikäisiä. Vuonna 2015 noin 50 prosenttia BDZ Cargon vetureista oli joko korjattavana tai poissa käytöstä. Samalla tavoin noin 51 prosenttia BDZ Cargon tavaravaunuista oli poissa käytöstä ja korjauksen tarpeessa vuonna 2015.

| (110) | Ilman tukea BDZ Holding ei kykenisi maksamaan ennen Bulgarian Euroopan unioniin liittymistä syntyneitä velkoja, eikä se kykenisi käyttämään omia varojaan liikkuvan kalustonsa uudenaikaistamista koskeviin investointeihin. |
| --- | --- |

(110)

Ilman tukea BDZ Holding ei kykenisi maksamaan ennen Bulgarian Euroopan unioniin liittymistä syntyneitä velkoja, eikä se kykenisi käyttämään omia varojaan liikkuvan kalustonsa uudenaikaistamista koskeviin investointeihin.

| (111) | Tilannetta voidaan havainnollistaa yrityksen vuoden 2016 ilmoitettujen tulojen (336,2 miljoonaa leviä) pohjalta niin, että muuten samanlaisissa olosuhteissa tarvittaisiin keskimäärin 66 prosentin kertaluonteinen hinnan- ja/tai tariffinkorotus mitätöitäväksi suunniteltujen velkojen lyhentämiseen tarvittavan 223,45 miljoonan levin toiminnan tuottojen aikaansaamiseksi lyhyellä aikavälillä. BDZ Holdingin tytäryhtiöt toimivat kuitenkin ainoastaan sellaisella maantieteellisellä alueella, joka on kokonaan oikeutettu aluetukeen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla. Mittavilla tariffinkorotuksilla voi olla tällaisilla alueilla suurempia kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia kuin Euroopan unionin vauraammilla alueilla. Niinpä kuvitteellisilla tariffinkorotuksilla, joilla pyrittäisiin lisäämään BDZ Holdingin tuloja ja lieventämään sen velkataakkaa tarvittavassa määrin, voisi olla suhteettomia sosiaalisia vaikutuksia Bulgarian junamatkustajiin tai BDZ:n rahtiliikennepalveluja käyttäviin yrityksiin – jos tällaiset korotukset olisivat lain mukaan edes mahdollisia julkisen palvelun velvoitteen piiriin kuuluvissa matkustajaliikenteen palveluissa tai rahtiliikennepalvelujen osalta kaupallisesti kestäviä kilpailuympäristössä. |
| --- | --- |

(111)

Tilannetta voidaan havainnollistaa yrityksen vuoden 2016 ilmoitettujen tulojen (336,2 miljoonaa leviä) pohjalta niin, että muuten samanlaisissa olosuhteissa tarvittaisiin keskimäärin 66 prosentin kertaluonteinen hinnan- ja/tai tariffinkorotus mitätöitäväksi suunniteltujen velkojen lyhentämiseen tarvittavan 223,45 miljoonan levin toiminnan tuottojen aikaansaamiseksi lyhyellä aikavälillä. BDZ Holdingin tytäryhtiöt toimivat kuitenkin ainoastaan sellaisella maantieteellisellä alueella, joka on kokonaan oikeutettu aluetukeen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla. Mittavilla tariffinkorotuksilla voi olla tällaisilla alueilla suurempia kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia kuin Euroopan unionin vauraammilla alueilla. Niinpä kuvitteellisilla tariffinkorotuksilla, joilla pyrittäisiin lisäämään BDZ Holdingin tuloja ja lieventämään sen velkataakkaa tarvittavassa määrin, voisi olla suhteettomia sosiaalisia vaikutuksia Bulgarian junamatkustajiin tai BDZ:n rahtiliikennepalveluja käyttäviin yrityksiin – jos tällaiset korotukset olisivat lain mukaan edes mahdollisia julkisen palvelun velvoitteen piiriin kuuluvissa matkustajaliikenteen palveluissa tai rahtiliikennepalvelujen osalta kaupallisesti kestäviä kilpailuympäristössä.

| (112) | Mikään muu ajateltavissa oleva uskottava poliittinen toimi kuin suunniteltu velkojen mitätöinti ei näin ollen antaisi yritykselle mahdollisuutta jatkaa toimintaansa. Tästä seuraa, että tarkasteltavana oleva toimenpide on tarpeen BDZ Holdingin ylivelkaantumisen korjaamiseksi sikäli kuin BDZ Holding ja sen tytäryhtiöt eivät markkinoiden kilpailutilanteen kehittyessä ennakoidulla tavalla pysty tervehdyttämään taloudellista tilannettaan lähitulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(112)

Mikään muu ajateltavissa oleva uskottava poliittinen toimi kuin suunniteltu velkojen mitätöinti ei näin ollen antaisi yritykselle mahdollisuutta jatkaa toimintaansa. Tästä seuraa, että tarkasteltavana oleva toimenpide on tarpeen BDZ Holdingin ylivelkaantumisen korjaamiseksi sikäli kuin BDZ Holding ja sen tytäryhtiöt eivät markkinoiden kilpailutilanteen kehittyessä ennakoidulla tavalla pysty tervehdyttämään taloudellista tilannettaan lähitulevaisuudessa.

d)   Tuen ei pidä mennä tavoitetta pidemmälle

Tuen ei pidä mennä tavoitetta pidemmälle

| (113) | Komissio toteaa, että mitätöitävä velkamäärä on BDZ Holdingin taloustilanne huomioon ottaen välttämätön vähimmäismäärä yrityksen selviytymisen varmistamiseksi ja edellytys sen taloudellisen kestävyyden turvaamiseksi. Tämä määrä on pääosin tarpeen velkojien – kansainvälisten rahoituslaitosten ja NRIC:n – saatavien maksamiseksi. BDZ Holdingilla ja sen tytäryhtiöillä on edelleen 1 päivää tammikuuta 2007 edeltävältä ajalta peräisin olevia maksamattomia velkoja. Jos näitä velkoja ei makseta, tuensaaja on vaarassa joutua selvitystilaan. Taloudelliset indikaattorit osoittavat, että velkoja ei pystytä maksamaan nykyisillä omilla varoilla, ja olisi epärealistista olettaa, että yritys voisi nostaa merkittävästi tariffejaan tai hintojaan saadakseen lisätuloja lyhyellä aikavälillä. |
| --- | --- |

(113)

Komissio toteaa, että mitätöitävä velkamäärä on BDZ Holdingin taloustilanne huomioon ottaen välttämätön vähimmäismäärä yrityksen selviytymisen varmistamiseksi ja edellytys sen taloudellisen kestävyyden turvaamiseksi. Tämä määrä on pääosin tarpeen velkojien – kansainvälisten rahoituslaitosten ja NRIC:n – saatavien maksamiseksi. BDZ Holdingilla ja sen tytäryhtiöillä on edelleen 1 päivää tammikuuta 2007 edeltävältä ajalta peräisin olevia maksamattomia velkoja. Jos näitä velkoja ei makseta, tuensaaja on vaarassa joutua selvitystilaan. Taloudelliset indikaattorit osoittavat, että velkoja ei pystytä maksamaan nykyisillä omilla varoilla, ja olisi epärealistista olettaa, että yritys voisi nostaa merkittävästi tariffejaan tai hintojaan saadakseen lisätuloja lyhyellä aikavälillä.

| (114) | Komissio toteaa lisäksi, että BDZ Holding on Bulgarian Euroopan unioniin liittymisen jälkeen lyhentänyt pääosin omaisuuden myynnistä saaduilla omilla varoillaan ennen 1 päivää tammikuuta 2007 syntyneitä velkoja 166 miljoonalla levillä. Koska tämä määrä oli mahdollisesti mitätöintikelpoinen, on kohtuullista päätellä, että BDZ Holding olisi voinut käyttää näitä varoja liikkuvan kaluston ja tarjottavien palvelujen kehittämiseen ja uudenaikaistamiseen. Yrityksen tekniikka ja tietojärjestelmät olivat jääneet jälkeen rautatiealalla tapahtuneesta kehityksestä. Näin ollen sikäli kuin BDZ Holding on käyttänyt myös omia varojaan ennen Bulgarian Euroopan unioniin liittymistä syntyneiden velkojen lyhentämiseen, velkojen mitätöinnin ei voida katsoa menevän tavoitetta pidemmälle, vaikka se vapauttaa yrityksen takaisinmaksuvelvoitteista ja antaa taloudellista liikkumavaraa tulevia uudistuksia tai korjauksia koskeviin investointeihin. |
| --- | --- |

(114)

Komissio toteaa lisäksi, että BDZ Holding on Bulgarian Euroopan unioniin liittymisen jälkeen lyhentänyt pääosin omaisuuden myynnistä saaduilla omilla varoillaan ennen 1 päivää tammikuuta 2007 syntyneitä velkoja 166 miljoonalla levillä. Koska tämä määrä oli mahdollisesti mitätöintikelpoinen, on kohtuullista päätellä, että BDZ Holding olisi voinut käyttää näitä varoja liikkuvan kaluston ja tarjottavien palvelujen kehittämiseen ja uudenaikaistamiseen. Yrityksen tekniikka ja tietojärjestelmät olivat jääneet jälkeen rautatiealalla tapahtuneesta kehityksestä. Näin ollen sikäli kuin BDZ Holding on käyttänyt myös omia varojaan ennen Bulgarian Euroopan unioniin liittymistä syntyneiden velkojen lyhentämiseen, velkojen mitätöinnin ei voida katsoa menevän tavoitetta pidemmälle, vaikka se vapauttaa yrityksen takaisinmaksuvelvoitteista ja antaa taloudellista liikkumavaraa tulevia uudistuksia tai korjauksia koskeviin investointeihin.

| (115) | Nämä seikat huomioon ottaen komissio katsoo, että velkojen mitätöinnin toteuttaminen ei aseta BDZ Holdingia suotuisampaan asemaan kuin muita hyvin johdettuja keskivertoyrityksiä, joilla on sama toimintaprofiili. |
| --- | --- |

(115)

Nämä seikat huomioon ottaen komissio katsoo, että velkojen mitätöinnin toteuttaminen ei aseta BDZ Holdingia suotuisampaan asemaan kuin muita hyvin johdettuja keskivertoyrityksiä, joilla on sama toimintaprofiili.

e)   Velkojen mitätöinti ei saa antaa yritykselle kilpailuetua, joka ehkäisee tehokkaan kilpailun kehittymistä markkinoilla esimerkiksi estämällä markkinoiden ulkopuolisten yritysten tai uusien toimijoiden tuloa tietyille kansallisille tai alueellisille markkinoille

Velkojen mitätöinti ei saa antaa yritykselle kilpailuetua, joka ehkäisee tehokkaan kilpailun kehittymistä markkinoilla esimerkiksi estämällä markkinoiden ulkopuolisten yritysten tai uusien toimijoiden tuloa tietyille kansallisille tai alueellisille markkinoille

| (116) | Ehdotettu velkojen mitätöinti antaa BDZ Holdingille ainoastaan mahdollisuuden yrityksen operatiivisen toiminnan rahoituksen normalisointiin, eikä se mahdollista BDZ Holdingin tai sen tytäryhtiöiden laajentumista tai tuloa uusille markkinoille. Tässä mielessä tuki ei ehkäise tehokkaan kilpailun kehittymistä markkinoilla. Se ei vaikuta kilpailijoiden markkina-asemaan, ja ne pystyvät edelleen kilpailemaan BDZ Holdingin kanssa samoin edellytyksin. |
| --- | --- |

(116)

Ehdotettu velkojen mitätöinti antaa BDZ Holdingille ainoastaan mahdollisuuden yrityksen operatiivisen toiminnan rahoituksen normalisointiin, eikä se mahdollista BDZ Holdingin tai sen tytäryhtiöiden laajentumista tai tuloa uusille markkinoille. Tässä mielessä tuki ei ehkäise tehokkaan kilpailun kehittymistä markkinoilla. Se ei vaikuta kilpailijoiden markkina-asemaan, ja ne pystyvät edelleen kilpailemaan BDZ Holdingin kanssa samoin edellytyksin.

| (117) | Komissio katsoo myös, että velkojen mitätöinti ei vääristä kohtuuttomasti jäsenvaltioiden välistä kilpailua ja kauppaa, koska se antaa BDZ Holdingille ainoastaan mahdollisuuden taloustilanteensa vakauttamiseen, minkä ennen markkinoiden vapauttamista syntyneet velat estivät. Lisäksi komissio katsoo, että tämä ei estä uusien markkinatoimijoiden tuloa Bulgarian liikennemarkkinoille. Kuten johdanto-osan 15 ja 42 kappaleessa kuvataan, Bulgarian rautatieliikennemarkkinoilla on nykyään kahdeksan muuta rahtiliikenteen toimijaa BDZ Cargon lisäksi. Mikään ei osoita, että velkojen mitätöintitoimenpide muuttaisi tätä kilpailutilannetta. |
| --- | --- |

(117)

Komissio katsoo myös, että velkojen mitätöinti ei vääristä kohtuuttomasti jäsenvaltioiden välistä kilpailua ja kauppaa, koska se antaa BDZ Holdingille ainoastaan mahdollisuuden taloustilanteensa vakauttamiseen, minkä ennen markkinoiden vapauttamista syntyneet velat estivät. Lisäksi komissio katsoo, että tämä ei estä uusien markkinatoimijoiden tuloa Bulgarian liikennemarkkinoille. Kuten johdanto-osan 15 ja 42 kappaleessa kuvataan, Bulgarian rautatieliikennemarkkinoilla on nykyään kahdeksan muuta rahtiliikenteen toimijaa BDZ Cargon lisäksi. Mikään ei osoita, että velkojen mitätöintitoimenpide muuttaisi tätä kilpailutilannetta.

Päätelmä

Päätelmä

| (118) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Bulgarian suunnittelema valtiontuki, jolla mitätöitäisiin velkoja (toimenpide 2) 223,45 miljoonan levin (114,25 miljoonan euron) arvosta, on rautatieyrityksiä koskevien suuntaviivojen 4 luvussa määriteltyjen sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevien edellytysten mukainen. |
| --- | --- |

(118)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Bulgarian suunnittelema valtiontuki, jolla mitätöitäisiin velkoja (toimenpide 2) 223,45 miljoonan levin (114,25 miljoonan euron) arvosta, on rautatieyrityksiä koskevien suuntaviivojen 4 luvussa määriteltyjen sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevien edellytysten mukainen.

6.2   TOIMENPIDE 3: BDZ HOLDINGIN JA SEN TYTÄRYHTIÖIDEN ERÄÄNTYNEIDEN, INFRASTRUKTUURIN HALTIJALLE (NRIC) OLEVIEN VELKOJEN MAKSAMATTA JÄTTÄMINEN

TOIMENPIDE 3: BDZ HOLDINGIN JA SEN TYTÄRYHTIÖIDEN ERÄÄNTYNEIDEN, INFRASTRUKTUURIN HALTIJALLE (NRIC) OLEVIEN VELKOJEN MAKSAMATTA JÄTTÄMINEN

| (119) | Koska Bulgaria ei selventänyt ennen menettelyn aloittamista koskevan päätöksen antamista, mistä BDZ Holdingin maksamattomat velat NRIC:lle ovat peräisin ja miten ne ovat kehittyneet, erääntyneiden velkojen perimättä jättämisessä on katsottu mahdollisesti olevan kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta. |
| --- | --- |

(119)

Koska Bulgaria ei selventänyt ennen menettelyn aloittamista koskevan päätöksen antamista, mistä BDZ Holdingin maksamattomat velat NRIC:lle ovat peräisin ja miten ne ovat kehittyneet, erääntyneiden velkojen perimättä jättämisessä on katsottu mahdollisesti olevan kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta.

| (120) | Bulgarian toimittamien tietojen mukaan (ks. 4.3 kohta) osa BDZ Holdingin maksamattomista veloista NRIC:lle oli syntynyt ennen Bulgarian liittymistä Euroopan unioniin. Osa näistä ennen unioniin liittymistä syntyneistä veloista (26,3 miljoonaa euroa) jälleenrahoitettiin myöhemmin 19 päivänä marraskuuta 2007 liikkeeseen lasketun joukkovelkakirjalainan tuotoilla. Tämä velka on edelleen maksamatta, ja sen vuoksi sitä on arvioitu otsikon ”Toimenpide 2: ennen vuotta 2007 syntyneiden velkojen mitätöinti” alla 6.1 kohdassa. Toisin sanoen NRIC:lle on saanut maksun. |
| --- | --- |

(120)

Bulgarian toimittamien tietojen mukaan (ks. 4.3 kohta) osa BDZ Holdingin maksamattomista veloista NRIC:lle oli syntynyt ennen Bulgarian liittymistä Euroopan unioniin. Osa näistä ennen unioniin liittymistä syntyneistä veloista (26,3 miljoonaa euroa) jälleenrahoitettiin myöhemmin 19 päivänä marraskuuta 2007 liikkeeseen lasketun joukkovelkakirjalainan tuotoilla. Tämä velka on edelleen maksamatta, ja sen vuoksi sitä on arvioitu otsikon ”Toimenpide 2: ennen vuotta 2007 syntyneiden velkojen mitätöinti” alla 6.1 kohdassa. Toisin sanoen NRIC:lle on saanut maksun.

| (121) | Selittääkseen muiden maksamattomien velkojen tilannetta Bulgaria toimitti lisätietoa NRIC:n toteuttamista perintäjärjestelyistä ja -toimista (ks. 4.3 kohta). Bulgarian mukaan NRIC oli toteuttanut kaikki tarvittavat toimet BDZ Holdingin ja sen tytäryhtiöiden erääntyneiden velkojen perimiseksi ilman oikeudenkäyntiä niin, että saatavia saataisiin perittyä mahdollisimman paljon. |
| --- | --- |

(121)

Selittääkseen muiden maksamattomien velkojen tilannetta Bulgaria toimitti lisätietoa NRIC:n toteuttamista perintäjärjestelyistä ja -toimista (ks. 4.3 kohta). Bulgarian mukaan NRIC oli toteuttanut kaikki tarvittavat toimet BDZ Holdingin ja sen tytäryhtiöiden erääntyneiden velkojen perimiseksi ilman oikeudenkäyntiä niin, että saatavia saataisiin perittyä mahdollisimman paljon.

| (122) | Voidakseen todeta, onko NRIC suosinut perusteettomasti BDZ Holdingia viivästymisen ja erääntyneiden velkojen maksujärjestelyjen suhteen, komission on arvioitava, olisiko se voinut hyötyä tällaisista järjestelyistä tavanomaisissa markkinaolosuhteissa (33). Tätä varten komission on arvioitava, olisiko kuvitteellinen markkinatalouden ehdoin toimiva velkoja, joka pyrkii saamaan mahdollisimman suuren osan saatavistaan, samanlaisessa tilanteessa kuin NRIC hyväksynyt viivästymisen ja ryhtynyt uudelleen neuvottelemaan erääntyneiden velkojen maksamisesta samanlaisin ehdoin (34). Toisin sanoen komission on arvioitava, onko NRIC toiminut samaa asianmukaista huolellisuutta noudattaen kuin markkinatalousvelkoja ennen valintaansa sovintoon perustuvan saatavien erillisperinnän ja yhteisperintämenettelyn välillä, joka voisi lopulta johtaa BDZ Holdingin ja sen tytäryhtiöiden konkurssiin. |
| --- | --- |

(122)

Voidakseen todeta, onko NRIC suosinut perusteettomasti BDZ Holdingia viivästymisen ja erääntyneiden velkojen maksujärjestelyjen suhteen, komission on arvioitava, olisiko se voinut hyötyä tällaisista järjestelyistä tavanomaisissa markkinaolosuhteissa (33). Tätä varten komission on arvioitava, olisiko kuvitteellinen markkinatalouden ehdoin toimiva velkoja, joka pyrkii saamaan mahdollisimman suuren osan saatavistaan, samanlaisessa tilanteessa kuin NRIC hyväksynyt viivästymisen ja ryhtynyt uudelleen neuvottelemaan erääntyneiden velkojen maksamisesta samanlaisin ehdoin (34). Toisin sanoen komission on arvioitava, onko NRIC toiminut samaa asianmukaista huolellisuutta noudattaen kuin markkinatalousvelkoja ennen valintaansa sovintoon perustuvan saatavien erillisperinnän ja yhteisperintämenettelyn välillä, joka voisi lopulta johtaa BDZ Holdingin ja sen tytäryhtiöiden konkurssiin.

33

34

| (123) | Komissio huomauttaa, että selvittääkseen edullisimman vaihtoehdon huolellinen markkinatalousvelkoja arvioisi kunkin vaihtoehdon etuja ja haittoja ottaen huomioon muun muassa perittävissä olevat määrät, aiemman taloudellisen riskin, perintämenettelyn keston ja kustannukset (35). |
| --- | --- |

(123)

Komissio huomauttaa, että selvittääkseen edullisimman vaihtoehdon huolellinen markkinatalousvelkoja arvioisi kunkin vaihtoehdon etuja ja haittoja ottaen huomioon muun muassa perittävissä olevat määrät, aiemman taloudellisen riskin, perintämenettelyn keston ja kustannukset (35).

35

| (124) | Komissio toteaa ensin, että velat NRIC:lle syntyivät (valtio-omisteisten) yritysten säännöllisen ja pitkäaikaisen liikesuhteen yhteydessä: BDZ Holding ja sen tytäryhtiöt olivat NRIC:n tärkeitä asiakkaita, jotka tuottivat yli 70 prosenttia sen toiminnan tuotoista. Vuosina 2008–2011 NRIC:lle oli kertynyt erilaisista NRIC:lle tarjotuista palveluista 46,5 miljoonan levin arvosta velkaa BDZ Holdingille (taulukko 3). Tämän velan alkuperä antaa lisänäyttöä NRIC:n ja BDZ Holdingin välisestä jatkuvasta vuorovaikutuksesta ja keskinäisestä riippuvuudesta. Jos BDZ Holding ja sen tytäryhtiöt olisi asetettu yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi ja ne olisivat sen seurauksena joutuneet poistumaan markkinoilta, tällä olisi ollut välittömiä vakavia ja kielteisiä vaikutuksia NRIC:n taloustilanteeseen. BDZ Holdingin konkurssi olisi puolestaan pienentänyt NRIC:n voittoja ja heikentänyt sen kykyä ylläpitää kansallista rautatieverkkoa asianmukaisella tavalla, mikä olisi saattanut johtaa muilta asiakkailta BDZ Holdingin tytäryhtiöiden ohella saatavien liiketoimintatulojen vähenemiseen. |
| --- | --- |

(124)

Komissio toteaa ensin, että velat NRIC:lle syntyivät (valtio-omisteisten) yritysten säännöllisen ja pitkäaikaisen liikesuhteen yhteydessä: BDZ Holding ja sen tytäryhtiöt olivat NRIC:n tärkeitä asiakkaita, jotka tuottivat yli 70 prosenttia sen toiminnan tuotoista. Vuosina 2008–2011 NRIC:lle oli kertynyt erilaisista NRIC:lle tarjotuista palveluista 46,5 miljoonan levin arvosta velkaa BDZ Holdingille (taulukko 3). Tämän velan alkuperä antaa lisänäyttöä NRIC:n ja BDZ Holdingin välisestä jatkuvasta vuorovaikutuksesta ja keskinäisestä riippuvuudesta. Jos BDZ Holding ja sen tytäryhtiöt olisi asetettu yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi ja ne olisivat sen seurauksena joutuneet poistumaan markkinoilta, tällä olisi ollut välittömiä vakavia ja kielteisiä vaikutuksia NRIC:n taloustilanteeseen. BDZ Holdingin konkurssi olisi puolestaan pienentänyt NRIC:n voittoja ja heikentänyt sen kykyä ylläpitää kansallista rautatieverkkoa asianmukaisella tavalla, mikä olisi saattanut johtaa muilta asiakkailta BDZ Holdingin tytäryhtiöiden ohella saatavien liiketoimintatulojen vähenemiseen.

| (125) | Tästä seuraa, että markkinatalousvelkoja, jolla on samanlainen liikesuhde velallisiinsa kuin NRIC:llä BDZ Holdingiin, olisi suhtautunut varovasti mihin tahansa ajateltavissa olevaan täytäntöönpanotoimeen, joka olisi johtanut sen tärkeimmän asiakkaan häviämiseen markkinoilta, toisin kuin velkoja, jolla on kertaluonteisia velkasaatavia ja joka ei ole liiketoiminnallisesti ja taloudellisesti riippuvainen siitä, että kyseinen velallinen jää edelleen markkinoille velkojan saatavien perinnän jälkeen. |
| --- | --- |

(125)

Tästä seuraa, että markkinatalousvelkoja, jolla on samanlainen liikesuhde velallisiinsa kuin NRIC:llä BDZ Holdingiin, olisi suhtautunut varovasti mihin tahansa ajateltavissa olevaan täytäntöönpanotoimeen, joka olisi johtanut sen tärkeimmän asiakkaan häviämiseen markkinoilta, toisin kuin velkoja, jolla on kertaluonteisia velkasaatavia ja joka ei ole liiketoiminnallisesti ja taloudellisesti riippuvainen siitä, että kyseinen velallinen jää edelleen markkinoille velkojan saatavien perinnän jälkeen.

| (126) | Toiseksi NRIC:n saatavia BDZ Holdingilta ja sen tytäryhtiöiltä ei olisi voitu periä etuoikeutettuina saatavina kuvitteellisessa maksukyvyttömyydestä johtuvassa yleistäytäntöönpanomenettelyssä, jossa NRIC:n saatavien maksua ei olisi voitu asettaa etusijalle muiden velkojien saataviin nähden (ks. johdanto-osan 49 kappale). Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä määritetty velka NRIC:lle (45 miljoonaa leviä) oli myös pienempi kuin velat muille velkojille (ks. taulukko 1). Lisäksi maksukyvyttömyydestä johtuvassa yleistäytäntöönpanomenettelyssä BDZ Holdingin omaisuuden kirjanpitoarvosta olisi pakkomyynnin yhteydessä vähennettävä realisointihinnan alennus, joka voi omaisuustyypin mukaan olla enimmillään 75 prosenttia omaisuuden arvosta. Sen vuoksi on hyvin epätodennäköistä, että BDZ Holdingin omaisuuden realisointiarvo olisi riittänyt kattamaan realisointikustannukset, yrityksen työntekijöiden palkat ja sen kaikki maksamattomat velat. Esimerkiksi vuonna 2011 realisointikustannukset, työntekijöiden palkat ja kaikki maksamattomat velat olivat yhteensä 778 miljoonaa leviä, kun taas BDZ Holdingin omaisuuden kirjanpitoarvo oli 933 miljoonaa leviä. Näin ollen NRIC olisi todellisuudessa voinut odottaa saavansa takaisin vain murto-osan saatavistaan, jos maksukyvyttömyydestä johtuva yleistäytäntöönpanomenettely olisi aloitettu. |
| --- | --- |

(126)

Toiseksi NRIC:n saatavia BDZ Holdingilta ja sen tytäryhtiöiltä ei olisi voitu periä etuoikeutettuina saatavina kuvitteellisessa maksukyvyttömyydestä johtuvassa yleistäytäntöönpanomenettelyssä, jossa NRIC:n saatavien maksua ei olisi voitu asettaa etusijalle muiden velkojien saataviin nähden (ks. johdanto-osan 49 kappale). Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä määritetty velka NRIC:lle (45 miljoonaa leviä) oli myös pienempi kuin velat muille velkojille (ks. taulukko 1). Lisäksi maksukyvyttömyydestä johtuvassa yleistäytäntöönpanomenettelyssä BDZ Holdingin omaisuuden kirjanpitoarvosta olisi pakkomyynnin yhteydessä vähennettävä realisointihinnan alennus, joka voi omaisuustyypin mukaan olla enimmillään 75 prosenttia omaisuuden arvosta. Sen vuoksi on hyvin epätodennäköistä, että BDZ Holdingin omaisuuden realisointiarvo olisi riittänyt kattamaan realisointikustannukset, yrityksen työntekijöiden palkat ja sen kaikki maksamattomat velat. Esimerkiksi vuonna 2011 realisointikustannukset, työntekijöiden palkat ja kaikki maksamattomat velat olivat yhteensä 778 miljoonaa leviä, kun taas BDZ Holdingin omaisuuden kirjanpitoarvo oli 933 miljoonaa leviä. Näin ollen NRIC olisi todellisuudessa voinut odottaa saavansa takaisin vain murto-osan saatavistaan, jos maksukyvyttömyydestä johtuva yleistäytäntöönpanomenettely olisi aloitettu.

| (127) | Lisäksi komissio katsoo vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti, että kustannukset saattavat yhdessä tuomioistuinmenettelyn keston kanssa vaikuttaa velkojan päätökseen yrityksen selvitystilaan asettamisesta (36). Komissio on tässä yhteydessä yhtä mieltä siitä, että oli NRIC:n edun mukaista jatkaa yhteistyötä BDZ Holdingin ja sen tytäryhtiöiden kanssa paitsi BDZ Holdingilta tulevaisuudessa saatavien liiketoimintatulojen vuoksi myös siksi, että sen tavoitteena ei ollut asettaa yritystä selvitystilaan, vaan saada takaisin mahdollisimman suuri osa marraskuuhun 2011 saakka kertyneistä saatavistaan, jotka eivät olleet etuoikeutettuja. Kun tavoitteena oli periä mahdollisimman suuri osa velkasaatavista, komissio päättelee, että NRIC:n kannalta ei olisi ollut perusteltua eikä realistista aloittaa maksukyvyttömyydestä johtuvaa yleistäytäntöönpanomenettelyä, joka olisi johtanut yhtymän pakkoselvitystilaan. Tällainen menettely olisi kestänyt pitkään, ja saatavien perintä olisi ollut epävarmaa ja perintäaste jäänyt alhaiseksi. |
| --- | --- |

(127)

Lisäksi komissio katsoo vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti, että kustannukset saattavat yhdessä tuomioistuinmenettelyn keston kanssa vaikuttaa velkojan päätökseen yrityksen selvitystilaan asettamisesta (36). Komissio on tässä yhteydessä yhtä mieltä siitä, että oli NRIC:n edun mukaista jatkaa yhteistyötä BDZ Holdingin ja sen tytäryhtiöiden kanssa paitsi BDZ Holdingilta tulevaisuudessa saatavien liiketoimintatulojen vuoksi myös siksi, että sen tavoitteena ei ollut asettaa yritystä selvitystilaan, vaan saada takaisin mahdollisimman suuri osa marraskuuhun 2011 saakka kertyneistä saatavistaan, jotka eivät olleet etuoikeutettuja. Kun tavoitteena oli periä mahdollisimman suuri osa velkasaatavista, komissio päättelee, että NRIC:n kannalta ei olisi ollut perusteltua eikä realistista aloittaa maksukyvyttömyydestä johtuvaa yleistäytäntöönpanomenettelyä, joka olisi johtanut yhtymän pakkoselvitystilaan. Tällainen menettely olisi kestänyt pitkään, ja saatavien perintä olisi ollut epävarmaa ja perintäaste jäänyt alhaiseksi.

36

| (128) | Komissio panee merkille, että BDZ Holding ja sen tytäryhtiöt ovat hoitaneet säännöllisesti velkojaan NRIC:lle ja että NRIC:tä ei ole kohdeltu eri tavoin kuin yhtymän muita yksityisiä velkojia. Kun maksut NRIC:lle ovat viivästyneet, takaisinmaksun lykkääminen ei ole hyödyttänyt BDZ Holdingia, sillä viivästyneisiin maksuihin on sovellettu suurta 1 000 peruspisteen marginaalia, joka on lisätty Bulgarian keskuspankin peruskorkoon (ks. johdanto-osan 48 kappale). Esimerkkinä voidaan mainita, että komissio pitää 1 000:ta peruspistettä markkinaehtoisen korkomarginaalin kuvaajana lainassa, jolla on heikot vakuudet ja joka on myönnetty BDZ Holdingin kaltaiselle taloudellisissa vaikeuksissa olevalle yritykselle (37). Erääntyneitä velkoja maksettiin takaisin säännöllisinä suorina pankkisiirtoina, kuittaamalla NRIC:n velkoja BDZ Holdingille ja sen tytäryhtiöille sekä vaihtamalla velkoja omaisuudeksi. Esimerkiksi vuosina 2011–2016 BDZ Holding ja sen tytäryhtiöt maksoivat 503 miljoonaa leviä (257 miljoonaa euroa) NRIC:n tuottamista palveluista. Jos BDZ Holding olisi asetettu selvitystilaan, olisi ollut hyvin epätodennäköistä, että NRIC olisi saanut takaisin osaa saatavistaan, ja joka tapauksessa määrä olisi ollut pieni. Tällaiseen tilanteeseen verrattuna NRIC:n vuodesta 2011 lähtien takaisin saama määrä osoittaa näin jälkikäteen tarkasteltuna, että NRIC toimi järkevimmällä mahdollisella tavalla, kun se ei vienyt saataviaan pakkoperintään. |
| --- | --- |

(128)

Komissio panee merkille, että BDZ Holding ja sen tytäryhtiöt ovat hoitaneet säännöllisesti velkojaan NRIC:lle ja että NRIC:tä ei ole kohdeltu eri tavoin kuin yhtymän muita yksityisiä velkojia. Kun maksut NRIC:lle ovat viivästyneet, takaisinmaksun lykkääminen ei ole hyödyttänyt BDZ Holdingia, sillä viivästyneisiin maksuihin on sovellettu suurta 1 000 peruspisteen marginaalia, joka on lisätty Bulgarian keskuspankin peruskorkoon (ks. johdanto-osan 48 kappale). Esimerkkinä voidaan mainita, että komissio pitää 1 000:ta peruspistettä markkinaehtoisen korkomarginaalin kuvaajana lainassa, jolla on heikot vakuudet ja joka on myönnetty BDZ Holdingin kaltaiselle taloudellisissa vaikeuksissa olevalle yritykselle (37). Erääntyneitä velkoja maksettiin takaisin säännöllisinä suorina pankkisiirtoina, kuittaamalla NRIC:n velkoja BDZ Holdingille ja sen tytäryhtiöille sekä vaihtamalla velkoja omaisuudeksi. Esimerkiksi vuosina 2011–2016 BDZ Holding ja sen tytäryhtiöt maksoivat 503 miljoonaa leviä (257 miljoonaa euroa) NRIC:n tuottamista palveluista. Jos BDZ Holding olisi asetettu selvitystilaan, olisi ollut hyvin epätodennäköistä, että NRIC olisi saanut takaisin osaa saatavistaan, ja joka tapauksessa määrä olisi ollut pieni. Tällaiseen tilanteeseen verrattuna NRIC:n vuodesta 2011 lähtien takaisin saama määrä osoittaa näin jälkikäteen tarkasteltuna, että NRIC toimi järkevimmällä mahdollisella tavalla, kun se ei vienyt saataviaan pakkoperintään.

37

| (129) | Vaikka tiedot eivät koske erityisesti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainittua ennen Euroopan unioniin liittymistä syntynyttä velkaa, komissio panee merkille esimerkiksi edellä mainitun päätöksen jälkeen omaisuudeksi vaihdettujen velkojen osalta, että – kuten johdanto-osan 51, 52 ja 53 kappaleessa kuvataan – NRIC teki BDZ Holdingin ja sen tytäryhtiöiden kanssa markkinaehtoisia sopimuksia, joissa tunnustettiin erääntyneet velat ja jotka helpottivat näin niiden takaisinmaksua. |
| --- | --- |

(129)

Vaikka tiedot eivät koske erityisesti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainittua ennen Euroopan unioniin liittymistä syntynyttä velkaa, komissio panee merkille esimerkiksi edellä mainitun päätöksen jälkeen omaisuudeksi vaihdettujen velkojen osalta, että – kuten johdanto-osan 51, 52 ja 53 kappaleessa kuvataan – NRIC teki BDZ Holdingin ja sen tytäryhtiöiden kanssa markkinaehtoisia sopimuksia, joissa tunnustettiin erääntyneet velat ja jotka helpottivat näin niiden takaisinmaksua.

| (130) | Komissio katsoo Bulgarian toimittamien lisätietojen ja asiaa tukevien todisteiden sekä edellä esitetyn perusteella, että NRIC on ollut markkinatalouden ehdoin toimiva velkoja, minkä vuoksi velkojen takaisinmaksun lykkääminen ja NRIC:n sekä BDZ Holdingin ja sen tytäryhtiöiden välillä sovitut järjestelyt eivät ole antaneet viimeksi mainituille perusteetonta taloudellista etua, jota ne eivät olisi saaneet tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(130)

Komissio katsoo Bulgarian toimittamien lisätietojen ja asiaa tukevien todisteiden sekä edellä esitetyn perusteella, että NRIC on ollut markkinatalouden ehdoin toimiva velkoja, minkä vuoksi velkojen takaisinmaksun lykkääminen ja NRIC:n sekä BDZ Holdingin ja sen tytäryhtiöiden välillä sovitut järjestelyt eivät ole antaneet viimeksi mainituille perusteetonta taloudellista etua, jota ne eivät olisi saaneet tavanomaisissa markkinaolosuhteissa.

| (131) | Näin ollen komissio katsoo, että BDZ Holding ja sen tytäryhtiöt eivät ole käsitelleet erääntyneitä velkojaan infrastruktuurin haltijalle (NRIC) ennen marraskuuta 2011 tavalla, joka merkitsisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(131)

Näin ollen komissio katsoo, että BDZ Holding ja sen tytäryhtiöt eivät ole käsitelleet erääntyneitä velkojaan infrastruktuurin haltijalle (NRIC) ennen marraskuuta 2011 tavalla, joka merkitsisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (132) | Koska SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaolon määrittävät edellytykset ovat kumulatiivisia, sen määräyksiä ei sovelleta, jos jokin edellytyksistä ei täyty. Sen vuoksi ei ole tarpeen arvioida, täyttyvätkö SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan muut edellytykset BDZ Holdingin ja sen tytäryhtiöiden jätettyä maksamatta erääntyneitä velkojaan NRIC:lle. |
| --- | --- |

(132)

Koska SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaolon määrittävät edellytykset ovat kumulatiivisia, sen määräyksiä ei sovelleta, jos jokin edellytyksistä ei täyty. Sen vuoksi ei ole tarpeen arvioida, täyttyvätkö SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan muut edellytykset BDZ Holdingin ja sen tytäryhtiöiden jätettyä maksamatta erääntyneitä velkojaan NRIC:lle.

6.3   TOIMENPIDE 4: VALTION PERIMÄN ARVONLISÄVERON PALAUTUS BDZ HOLDING EAD:LLE

TOIMENPIDE 4: VALTION PERIMÄN ARVONLISÄVERON PALAUTUS BDZ HOLDING EAD:LLE

| (133) | Komissio aloitti toimenpidettä 4 koskevan tutkinnan, koska Bulgaria ei selventänyt, miksi arvonlisävero palautettiin ja oliko palauttaminen direktiivin 2006/112/EY mukaista. Komissio katsoi, että arvonlisäveron palautuksessa saattoi olla kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta Sen vuoksi komissio pyysi Bulgariaa toimittamaan lisätietoja siitä, miksi BDZ Holdingille oli palautettu arvonlisäveroa. |
| --- | --- |

(133)

Komissio aloitti toimenpidettä 4 koskevan tutkinnan, koska Bulgaria ei selventänyt, miksi arvonlisävero palautettiin ja oliko palauttaminen direktiivin 2006/112/EY mukaista. Komissio katsoi, että arvonlisäveron palautuksessa saattoi olla kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta Sen vuoksi komissio pyysi Bulgariaa toimittamaan lisätietoja siitä, miksi BDZ Holdingille oli palautettu arvonlisäveroa.

| (134) | Bulgaria selvensi menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen, että toimenpiteessä 4 oli kyse liikenneministeriöltä saaduista julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvistä korvauksista, joista oli peritty ja maksettu aiheettomasti arvonlisäveroa 1 päivän joulukuuta 2004 ja 29 päivän helmikuuta 2008 väliseltä ajalta, ja että palautettu määrä oli 72 miljoonaa leviä (36,7 miljoonaa euroa) (ks. johdanto-osan 55–59 kappale). Bulgaria selvensi lisäksi, että tämä hallinnollinen virhe oli huomattu tarkistuksessa, jonka toimivaltaiset kansalliset veroviranomaiset olivat tehneet sovellettavien kansallisen lainsäädännön säännösten mukaisesti. Virhe korjattiin 14 päivänä tammikuuta 2009 annetulla veronpalautuspäätöksellä nro 2900180, 8 päivänä heinäkuuta 2009 annetulla veronpalautuspäätöksellä nro 290900153, 12 päivänä elokuuta 2010 annetulla veronpalautuspäätöksellä nro 100337 ja helmikuussa 2011 annetulla veronpalautuspäätöksellä nro 290100380. |
| --- | --- |

(134)

Bulgaria selvensi menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen, että toimenpiteessä 4 oli kyse liikenneministeriöltä saaduista julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvistä korvauksista, joista oli peritty ja maksettu aiheettomasti arvonlisäveroa 1 päivän joulukuuta 2004 ja 29 päivän helmikuuta 2008 väliseltä ajalta, ja että palautettu määrä oli 72 miljoonaa leviä (36,7 miljoonaa euroa) (ks. johdanto-osan 55–59 kappale). Bulgaria selvensi lisäksi, että tämä hallinnollinen virhe oli huomattu tarkistuksessa, jonka toimivaltaiset kansalliset veroviranomaiset olivat tehneet sovellettavien kansallisen lainsäädännön säännösten mukaisesti. Virhe korjattiin 14 päivänä tammikuuta 2009 annetulla veronpalautuspäätöksellä nro 2900180, 8 päivänä heinäkuuta 2009 annetulla veronpalautuspäätöksellä nro 290900153, 12 päivänä elokuuta 2010 annetulla veronpalautuspäätöksellä nro 100337 ja helmikuussa 2011 annetulla veronpalautuspäätöksellä nro 290100380.

| (135) | Komissio huomauttaa, että myönteisten taloudellisten etujen myöntäminen ei ole ainoa seikka, jolla on merkitystä valtiontuen käsitteen kannalta, vaan eduksi voidaan katsoa myös vapautus taloudellisista rasitteista, esimerkiksi veroedut. Tämän vuoksi on tutkittava, toiko liikenneministeriöltä saaduista julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvistä korvauksista maksetun arvonlisäveron palautus taloudellista etua BDZ Holdingille alentamalla yrityksen vastattavaksi tavallisesti kuuluvia kustannuksia (38) vai oliko arvonlisävero julkisen palvelun velvoitteesta maksetusta korvauksesta kannettu aiheettomasti. Ilman laillista perustetta kannettujen verojen palauttaminen ei merkitse etua (39). |
| --- | --- |

(135)

Komissio huomauttaa, että myönteisten taloudellisten etujen myöntäminen ei ole ainoa seikka, jolla on merkitystä valtiontuen käsitteen kannalta, vaan eduksi voidaan katsoa myös vapautus taloudellisista rasitteista, esimerkiksi veroedut. Tämän vuoksi on tutkittava, toiko liikenneministeriöltä saaduista julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvistä korvauksista maksetun arvonlisäveron palautus taloudellista etua BDZ Holdingille alentamalla yrityksen vastattavaksi tavallisesti kuuluvia kustannuksia (38) vai oliko arvonlisävero julkisen palvelun velvoitteesta maksetusta korvauksesta kannettu aiheettomasti. Ilman laillista perustetta kannettujen verojen palauttaminen ei merkitse etua (39).

38

39

| (136) | Direktiivin 2006/112/EY 73 artiklan mukaan palvelujen, mukaan lukien matkustajaliikennepalvelujen, suorittaminen on arvonlisäveron alaista ja veron peruste käsittää kaiken sen, mikä muodostaa suorittajan näistä liiketoimista hankkijalta tai kolmannelta saaman tai saatavan vastikkeen, mukaan lukien näiden liiketoimien hintaan suoraan liittyvän korvauksen tai tuet. Saman direktiivin 132 artiklan mukaan yritykset, joille on uskottu julkisen palvelun velvoite, eivät kuulu arvonlisäverosta vapauttamisen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(136)

Direktiivin 2006/112/EY 73 artiklan mukaan palvelujen, mukaan lukien matkustajaliikennepalvelujen, suorittaminen on arvonlisäveron alaista ja veron peruste käsittää kaiken sen, mikä muodostaa suorittajan näistä liiketoimista hankkijalta tai kolmannelta saaman tai saatavan vastikkeen, mukaan lukien näiden liiketoimien hintaan suoraan liittyvän korvauksen tai tuet. Saman direktiivin 132 artiklan mukaan yritykset, joille on uskottu julkisen palvelun velvoite, eivät kuulu arvonlisäverosta vapauttamisen soveltamisalaan.

| (137) | Tämän vuoksi on arvioitava, liittyikö BDZ Holdingin saama korvaus julkisen palvelun velvoitteesta suoraan toimitettujen palvelujen hintaan. Julkisen palvelun velvoitteesta maksetun korvauksen tarkoituksena oli korvata tappioita, joita syntyi tietyin, muun muassa junakilometreihin, istumapaikkoihin, vuorotiheyteen ja muihin laadullisiin vaatimuksiin liittyvin ehdoin toimitetuissa matkustajaliikennepalveluissa. Julkisen palvelun velvoitteesta maksettavaa korvausta vähennettäisiin, jos palveluissa ilmenisi poikkeamia esimerkiksi kilometri-, istumapaikka- ja tuntimääristä sekä muista toimitettaville palveluille määritetyistä laadullisista vaatimuksista. Julkisen palvelun velvoitteesta maksetun korvauksen ei sen vuoksi voida katsoa liittyvän suoraan liikennepalvelujen toimittamisen hintaan, vaan sitä on pikemminkin pidettävä korvauksena julkisen palvelun velvoitteen täyttämisessä syntyneistä tappioista. |
| --- | --- |

(137)

Tämän vuoksi on arvioitava, liittyikö BDZ Holdingin saama korvaus julkisen palvelun velvoitteesta suoraan toimitettujen palvelujen hintaan. Julkisen palvelun velvoitteesta maksetun korvauksen tarkoituksena oli korvata tappioita, joita syntyi tietyin, muun muassa junakilometreihin, istumapaikkoihin, vuorotiheyteen ja muihin laadullisiin vaatimuksiin liittyvin ehdoin toimitetuissa matkustajaliikennepalveluissa. Julkisen palvelun velvoitteesta maksettavaa korvausta vähennettäisiin, jos palveluissa ilmenisi poikkeamia esimerkiksi kilometri-, istumapaikka- ja tuntimääristä sekä muista toimitettaville palveluille määritetyistä laadullisista vaatimuksista. Julkisen palvelun velvoitteesta maksetun korvauksen ei sen vuoksi voida katsoa liittyvän suoraan liikennepalvelujen toimittamisen hintaan, vaan sitä on pikemminkin pidettävä korvauksena julkisen palvelun velvoitteen täyttämisessä syntyneistä tappioista.

| (138) | Tappioiden kattamiseen liittyvä korvaus julkisen palvelun velvoitteesta ei Bulgarian arvonlisäverolainsäädännön mukaan ole arvonlisäveron alainen. Asianomaiset veroviranomaiset huomasivat virheen tarkastuksen yhteydessä ja antoivat sen johdosta useita päätöksiä (ks. johdanto-osan 59 kappale) Bulgarian vero- ja vakuutusprosessia koskevan lain mukaisesti. |
| --- | --- |

(138)

Tappioiden kattamiseen liittyvä korvaus julkisen palvelun velvoitteesta ei Bulgarian arvonlisäverolainsäädännön mukaan ole arvonlisäveron alainen. Asianomaiset veroviranomaiset huomasivat virheen tarkastuksen yhteydessä ja antoivat sen johdosta useita päätöksiä (ks. johdanto-osan 59 kappale) Bulgarian vero- ja vakuutusprosessia koskevan lain mukaisesti.

| (139) | BDZ Holdingin saamasta julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvästä korvauksesta oli näin ollen peritty aiheettomasti arvonlisäveroa 1 päivän joulukuuta 2004 ja 29 päivän helmikuuta 2008 väliseltä ajalta. Komissio katsoo sen vuoksi, että aiheettomasti kannetun arvonlisäveron palauttaminen ei tuo BDZ Holdingille taloudellista etua. |
| --- | --- |

(139)

BDZ Holdingin saamasta julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvästä korvauksesta oli näin ollen peritty aiheettomasti arvonlisäveroa 1 päivän joulukuuta 2004 ja 29 päivän helmikuuta 2008 väliseltä ajalta. Komissio katsoo sen vuoksi, että aiheettomasti kannetun arvonlisäveron palauttaminen ei tuo BDZ Holdingille taloudellista etua.

| (140) | Koska SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaolon määrittävät edellytykset ovat kumulatiivisia, minkä tahansa edellytyksen puuttumisella on ratkaiseva merkitys. Sen vuoksi ei ole tarpeen arvioida, täyttääkö toimenpide 4 SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan muut edellytykset. |
| --- | --- |

(140)

Koska SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaolon määrittävät edellytykset ovat kumulatiivisia, minkä tahansa edellytyksen puuttumisella on ratkaiseva merkitys. Sen vuoksi ei ole tarpeen arvioida, täyttääkö toimenpide 4 SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan muut edellytykset.

| (141) | Komissio päättelee näin ollen, että toimenpide 4 ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(141)

Komissio päättelee näin ollen, että toimenpide 4 ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

7.   PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (142) | Koska BDZ Holdingille suunniteltua rakenneuudistustukea koskeva ilmoitus peruutettiin (ks. toimenpide 1; 5 kohta), SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 mukainen ilmoitettua rakenneuudistustukitoimenpidettä koskeva muodollinen tutkintamenettely olisi päätettävä. |
| --- | --- |

(142)

Koska BDZ Holdingille suunniteltua rakenneuudistustukea koskeva ilmoitus peruutettiin (ks. toimenpide 1; 5 kohta), SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 mukainen ilmoitettua rakenneuudistustukitoimenpidettä koskeva muodollinen tutkintamenettely olisi päätettävä.

| (143) | BDZ Holdingin ja sen tytäryhtiöiden 223,45 miljoonan levin (114,25 miljoonan euron) velkojen mitätöinti (toimenpide 2; 6.1 alakohta) on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ja täyttää rautatieyrityksiä koskevien suuntaviivojen mukaiset sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat edellytykset. Toimenpide 2 olisi sen vuoksi todettava sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(143)

BDZ Holdingin ja sen tytäryhtiöiden 223,45 miljoonan levin (114,25 miljoonan euron) velkojen mitätöinti (toimenpide 2; 6.1 alakohta) on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ja täyttää rautatieyrityksiä koskevien suuntaviivojen mukaiset sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat edellytykset. Toimenpide 2 olisi sen vuoksi todettava sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

| (144) | NRIC toimi velkojana markkinatalouden ehdoin, kun sen erääntyneet 45 miljoonan levin saatavat jäivät maksamatta (toimenpide 3; 6.2 alakohta). Toimenpide 3 ei näin ollen ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(144)

NRIC toimi velkojana markkinatalouden ehdoin, kun sen erääntyneet 45 miljoonan levin saatavat jäivät maksamatta (toimenpide 3; 6.2 alakohta). Toimenpide 3 ei näin ollen ole valtiontukea.

| (145) | Virheellisesti maksetun arvonlisäveron palautus (toimenpide 4; 6.3 alakohta) ei ole valtiontukea, koska arvonlisävero oli peritty aiheettomasti, |
| --- | --- |

(145)

Virheellisesti maksetun arvonlisäveron palautus (toimenpide 4; 6.3 alakohta) ei ole valtiontukea, koska arvonlisävero oli peritty aiheettomasti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Bulgarian peruutettua rakenneuudistustukea koskevan ilmoituksen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 mukainen muodollinen tutkintamenettely, joka koskee ilmoitettua BDZ Holding EAD SA:n hyväksi suunniteltua rakenneuudistustukea, on käynyt aiheettomaksi, ja se todetaan näin päättyneeksi.

2 artikla

1.   Bulgarian BDZ Holding EAD SA:n hyväksi suunnittelema valtiontuki, jolla mitätöitäisiin velkoja 223 448 801 Bulgarian levin arvosta, soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Näin ollen velkojen mitätöinnin toteuttaminen hyväksytään.

2.   National Railway Infrastructure Company ei ole käsitellyt BDZ Holding EAD SA:n, BDZ Passenger EOOD:n ja BDZ Cargo EOOD:n erääntyneitä 45 miljoonan Bulgarian levin velkoja ennen marraskuuta 2011 tavalla, joka merkitsee SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

3.   Virheellisesti maksetun 72 miljoonan Bulgarian levin arvonlisäveron palauttaminen ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Bulgarian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 16 päivänä kesäkuuta 2017.

Komission puolesta

Margrethe VESTAGER

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL C 10, 12.1.2012, s. 9.

1

(2)  Jäljempänä tässä päätöksessä ilmauksella ’BDZ Holding’ tarkoitetaan sekä BDZ EAD:tä ennen toiminimen muuttamista 22 päivänä lokakuuta 2011 että BDZ Holding EAD SA:ta sen jälkeen. Ks. alaviite 4.

2

(3)  Ks. alaviite 2.

3

(4)  Yhtiön nimi BDZ EAD muutettiin 22 päivänä lokakuuta 2011 tehdyllä liikenne-, tietotekniikka- ja viestintäministerin pöytäkirjapäätöksellä nro 151. Uudeksi nimeksi tuli Holding Bulgarian State Railways (BDZ) EAD (BDZ Holding).

4

(5)  Tässä päätöksessä käytetty vaihtokurssi on 1 EUR = 1,9558 BGN (EUVL C 304, 20.8.2016, s. 2).

5

(6)  Rautatieyrityksille myönnettäviä valtiontukia koskevat yhteisön suuntaviivat (EUVL C 184, 22.7.2008, s. 13).

6

(7)  Komission direktiivi 2006/111/EY, annettu 16 päivänä marraskuuta 2006, jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta sekä tiettyjen yritysten taloudellisen toiminnan avoimuudesta (EUVL L 318, 17.11.2006, s. 17).

7

(8)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 29.6.1999, Déménagements-Manutention Transport SA (DMT), C-256/97, ECLI:EU:C:1999:332, 25–28 kohta.

8

(9)  Neuvoston direktiivi 2006/112/EY, annettu 28 päivänä marraskuuta 2006, yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä (EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1).

9

(10)  Bulgarian virallinen lehti nro 93/2002.

10

(11)  Esimerkiksi DB Schenker Rail Bulgaria sai toimiluvan toukokuussa 2010 ja Port Rail huhtikuussa 2012.

11

(12)  Siviiliprosessilain 569 §:n 3 momentin mukaan notaarin vahvistamat ilmoitukset ovat keino sopia kahden osapuolen välisistä taloudellisista suhteista vapaaehtoisesti tuomioistuimen ulkopuolella ennen asian jättämistä tuomioistuimen ratkaistavaksi.

12

(13)  Esimerkiksi 25 päivänä syyskuuta 2009 pidetyn NRIC:n hallintoneuvoston kokouksen nro 109 pöytäkirja tai 3 päivänä kesäkuuta 2010 pidetyn NRIC:n hallintoneuvoston kokouksen nro 145 pöytäkirja.

13

(14)  Bulgarian virallinen lehti nro 42/2012.

14

(15)  Kansallisen veroviraston kirje, viitenumerot 24-34-350/20.07.2007 ja 24-00-39/17.08.2007.

15

(16)  Veronpalautuspäätös nro 100337, annettu 12 päivänä elokuuta 2010, ja veropäätös nro 290100380, annettu helmikuussa 2011: yhteensä 36 877 000 leviä joulukuun 2004 ja huhtikuun 2007 väliseltä ajalta; veronpalautuspäätös nro 2900180, annettu 14 päivänä tammikuuta 2009: yhteensä 19 167 000 leviä toukokuun 2007 ja helmikuun 2008 väliseltä ajalta; veronpalautuspäätös nro 290900153, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2009: yhteensä 16 000 000 leviä maaliskuun 2008 ja lokakuun 2008 väliseltä ajalta.

16

(17)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 14.11.1984, Intermills v. komissio, C-323/82, ECLI:EU:C:1984:345, 11 kohta ja sitä seuraavat kohdat.

17

(18)  Unionin tuomioistuimen tuomio 16.12.2010, AceaElectrabel Produzione SpA v. Euroopan komissio, C-480/09 P, ECLI:EU:C:2010:787, 47–55 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 10.1.2006, Cassa di Risparmio di Firenze SpA ym., C-222/04, ECLI: EU:C:2006:8, 112 kohta.

18

(19)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 16.5.2002, Ranskan tasavalta v. Euroopan yhteisöjen komissio (”Stardust Marine”), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294.

19

(20)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 11.7.1996, Syndicat français de l'Express international (SFEI) ym. v. La Poste ym., C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, 60 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 29.4.1999, Espanjan kuningaskunta v. Euroopan yhteisöjen komissio, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, 41 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 16.5.2002, Ranskan tasavalta v. Euroopan yhteisöjen komissio (”Stardust Marine”), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, 69 kohta.

20

(21)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 2.7.1974, Italian tasavalta v. Euroopan yhteisöjen komissio, C-173/73, ECLI:EU:C:1974:71, 13 kohta.

21

(22)  Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 15.6.2000, Alzetta Mauro ym. v. Euroopan yhteisöjen komissio, T-298/97, ECLI:EU:T:2000:151, 141–147 kohta.

22

(23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/12/EY, annettu 26 päivänä helmikuuta 2001, yhteisön rautateiden kehittämisestä annetun neuvoston direktiivin 91/440/ETY muuttamisesta (EYVL L 75, 15.3.2001, s. 1); Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/13/EY, annettu 26 päivänä helmikuuta 2001, rautatieyritysten toimiluvista annetun neuvoston direktiivin 95/18/EY muuttamisesta (EYVL L 75, 15.3.2001, s. 26); Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/14/EY, annettu 26 päivänä helmikuuta 2001, rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistusten antamisesta (EYVL L 75, 15.3.2001, s. 29).

23

(24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 881/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan rautatieviraston perustamisesta (EUVL L 164, 30.4.2004, s. 1); Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/49/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, yhteisön rautateiden turvallisuudesta sekä rautatieyritysten toimiluvista annetun neuvoston direktiivin 95/18/EY ja rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistusten antamisesta annetun direktiivin 2001/14/EY muuttamisesta (EUVL L 164, 30.4.2004, s. 44); Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/50/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta annetun neuvoston direktiivin 96/48/EY ja Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/16/EY muuttamisesta (EUVL L 164, 30.4.2004, s. 114); Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/51/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, yhteisön rautateiden kehittämisestä annetun neuvoston direktiivin 91/440/ETY muuttamisesta (EUVL L 164, 30.4.2004, s. 164).

24

(25)  Vuonna 2007 hyväksytty kolmas paketti koostuu seuraavista: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1370/2007, annettu 23 päivänä lokakuuta 2007, rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista sekä neuvoston asetusten (ETY) N:o 1191/69 ja (ETY) N:o 1107/70 kumoamisesta (EUVL L 315, 3.12.2007, s. 1); Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1371/2007, annettu 23 päivänä lokakuuta 2007, rautatieliikenteen matkustajien oikeuksista ja velvollisuuksista (EUVL L 315, 3.12.2007, s. 14); Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/58/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2007, yhteisön rautateiden kehittämisestä annetun neuvoston direktiivin 91/440/ETY ja rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä annetun direktiivin 2001/14/EY muuttamisesta (EUVL L 315, 3.12.2007, s. 44); Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/59/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2007, vetureita ja junia rautateillä yhteisössä ajavien veturinkuljettajien hyväksymisestä (EUVL L 315, 3.12.2007, s. 51).

25

(26)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 24.7.2003, Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, 77–81 kohta.

26

(27)  Ks. erityisesti yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 17.9.1980, Philip Morris v. Euroopan yhteisöjen komissio, C-730/79, ECLI:EU:C:1980:209, 11 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 22.11.2001, Ferring, C-53/00, ECLI:EU:C:2001:627, 21 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 29.4.2004, Italian tasavalta v. Euroopan yhteisöjen komissio, C-372/97, ECLI:EU:C:2004:234, 44 kohta.

27

(28)  Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 30.4.1998, Het Vlaamse Gewest v. Euroopan yhteisöjen komissio, T-214/95, ECLI:EU:T:1998:77.

28

(29)  Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 14.1.2004, Fleuren Compost v. Euroopan yhteisöjen komissio, T-109/01, ECLI:EU:T:2004:4.

29

(30)  Neuvoston direktiivi 91/440/ETY, annettu 29 päivänä heinäkuuta 1991, yhteisön rautateiden kehittämisestä (EYVL L 237, 24.8.1991, s. 25).

30

(31)  Valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annettujen suuntaviivojen 20 kohdan d alakohdan mukaan yksi indikaattoreista, joka osoittaa yrityksen olevan vaikeuksissa, on yli 7,5:n velkaantumisaste kahtena peräkkäisenä vuotena.

31

(32)  Päätökset 20 päivänä heinäkuuta 2015: CL-2015-000309 FMS Wertmanagement AöR v. BDZ Holding; CL-2015-000214 Dexia Credit Local v. BDZ Holding; CL-2015-000090 KA Finanz AG v. BDZ Holding.

32

(33)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 11.7.1996, SFEI ym., C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, 60 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 29.4.1999, Espanjan kuningaskunta v. Euroopan yhteisöjen komissio, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, 41 kohta.

33

(34)  Komission tiedonanto Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuen käsitteestä (2016/C 262/01), 74 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 22.11.2007, Espanjan kuningaskunta v. Euroopan yhteisöjen komissio, C-525/04 P, ECLI:EU:C:2007:698; unionin tuomioistuimen tuomio 24.1.2013, Frucona v. Euroopan komissio, C-73/11 P, ECLI:EU:C:2013:32, 78 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 29.6.1999, DMTransport, C-256/97, ECLI:EU:C:1999:332; yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 30.4.1998, Cityflyer, T-16/96, ECLI:EU:T:1998:78, 51 kohta; unionin tuomioistuimen tuomio 21.3.2013, Euroopan komissio v. Buczek Automotive ja Puola, C-405/11, ECLI:EU:C:2013:186, 54–60 kohta.

34

(35)  Unionin tuomioistuimen tuomio 24.1.2013, Frucona v. Euroopan komissio, C-73/11 P, ECLI:EU:C:2013:32, 78 kohta; unionin tuomioistuimen tuomio 21.3.2013, Euroopan komissio v. Buczek Automotive ja Puola, asia C-405/11, ECLI:EU:C:2013:186, 54–60 kohta; unionin tuomioistuimen tuomio 5.6.2012, Euroopan komissio v. Électricité de France (EDF), C-124/10P, ECLI:EU:C:2012:318, 85 kohta.

35

(36)  Unionin tuomioistuimen tuomio 21.3.2013, Euroopan komissio v. Buczek Automotive, C-405/11 P, ECLI:EU:C:2013:186, 59 kohta.

36

(37)  Komission tiedonanto viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta (EUVL C 14, 19.1.2008, s. 6).

37

(38)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 15.3.1994, Banco Exterior de España, C-387/92, ECLI:EU:C:1994:100, 13 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 19.9.2000, Saksan liittotasavalta v. Euroopan yhteisöjen komissio, C-156/98, ECLI:EU:C:2000:467, 25 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 19.5.1999, Italian tasavalta v. Euroopan yhteisöjen komissio, C-6/97, ECLI:EU:C:1999:251, 15 kohta; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 3.3.2005, Heiser, C-172/03, ECLI:EU:C:2005:130, 36 kohta.

38

(39)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 27.3.1980, Amministrazione delle finanze dello Stato, 61/79, ECLI:EU:C:1980:100, 29–32 kohta.

39

---

| 19.12.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 337/56 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 337/56

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2017/2373,

annettu 14 päivänä joulukuuta 2017,

luvan antamisesta hydroksityrosolin saattamiseksi markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 8423)

(Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista 27 päivänä tammikuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Seprox Biotech esitti 12 päivänä kesäkuuta 2014 Espanjan toimivaltaisille viranomaisille hakemuksen synteettisen hydroksityrosolin, jäljempänä ’hydroksityrosoli’, saattamisesta unionin markkinoille elintarvikkeen uutena ainesosana asetuksen (EY) N:o 258/97 1 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti. Kohderyhmänä on väestö kokonaisuudessaan lukuun ottamatta alle kolmevuotiaita lapsia sekä raskaana olevia ja imettäviä naisia. |
| --- | --- |

(1)

Seprox Biotech esitti 12 päivänä kesäkuuta 2014 Espanjan toimivaltaisille viranomaisille hakemuksen synteettisen hydroksityrosolin, jäljempänä ’hydroksityrosoli’, saattamisesta unionin markkinoille elintarvikkeen uutena ainesosana asetuksen (EY) N:o 258/97 1 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti. Kohderyhmänä on väestö kokonaisuudessaan lukuun ottamatta alle kolmevuotiaita lapsia sekä raskaana olevia ja imettäviä naisia.

| (2) | Espanjan toimivaltainen viranomainen antoi 2 päivänä maaliskuuta 2015 ensiarvioraporttinsa. Raportissaan se tuli siihen tulokseen, että hydroksityrosoli täyttää asetuksen (EY) N:o 258/97 3 artiklan 1 kohdassa elintarvikkeen uudelle ainesosalle asetetut arviointiperusteet. |
| --- | --- |

(2)

Espanjan toimivaltainen viranomainen antoi 2 päivänä maaliskuuta 2015 ensiarvioraporttinsa. Raportissaan se tuli siihen tulokseen, että hydroksityrosoli täyttää asetuksen (EY) N:o 258/97 3 artiklan 1 kohdassa elintarvikkeen uudelle ainesosalle asetetut arviointiperusteet.

| (3) | Komissio toimitti ensiarvioraportin muille jäsenvaltioille 10 päivänä huhtikuuta 2015. |
| --- | --- |

(3)

Komissio toimitti ensiarvioraportin muille jäsenvaltioille 10 päivänä huhtikuuta 2015.

| (4) | Muut jäsenvaltiot esittivät perusteltuja muistutuksia asetuksen (EY) N:o 258/97 6 artiklan 4 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetyssä 60 päivän määräajassa. |
| --- | --- |

(4)

Muut jäsenvaltiot esittivät perusteltuja muistutuksia asetuksen (EY) N:o 258/97 6 artiklan 4 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetyssä 60 päivän määräajassa.

| (5) | Komissio pyysi 19 päivänä marraskuuta 2015 Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista, jäljempänä ’EFSA’, tekemään lisäarvioinnin hydroksityrosolin käytöstä elintarvikkeen uutena ainesosana asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Komissio pyysi 19 päivänä marraskuuta 2015 Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista, jäljempänä ’EFSA’, tekemään lisäarvioinnin hydroksityrosolin käytöstä elintarvikkeen uutena ainesosana asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti.

| (6) | EFSA totesi 31 päivänä tammikuuta 2017 asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti antamassaan lausunnossa (2)”Scientific Opinion on the safety of hydroxytyrosol as a novel food pursuant to Regulation (EC) No 258/97”, että hydroksityrosolia on turvallista käyttää ehdotetuissa käyttötarkoituksissa ja ehdotetuilla käyttötasoilla. |
| --- | --- |

(6)

EFSA totesi 31 päivänä tammikuuta 2017 asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti antamassaan lausunnossa (2)”Scientific Opinion on the safety of hydroxytyrosol as a novel food pursuant to Regulation (EC) No 258/97”, että hydroksityrosolia on turvallista käyttää ehdotetuissa käyttötarkoituksissa ja ehdotetuilla käyttötasoilla.

| (7) | Lausunto antaa riittävästi perusteita vahvistaa, että hydroksityrosolin käyttö ehdotetuissa käyttötarkoituksissa ja ehdotetuilla käyttötasoilla on asetuksen (EY) N:o 258/97 3 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen arviointiperusteiden mukaista. |
| --- | --- |

(7)

Lausunto antaa riittävästi perusteita vahvistaa, että hydroksityrosolin käyttö ehdotetuissa käyttötarkoituksissa ja ehdotetuilla käyttötasoilla on asetuksen (EY) N:o 258/97 3 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen arviointiperusteiden mukaista.

| (8) | Kun otetaan huomioon, että luvassa suljetaan pois tietyt väestöryhmät ja asetetaan tiettyjä edellytyksiä, jotka koskevat hydroksityrosolia sisältävien elintarvikkeiden teknisiä ominaisuuksia kuumennettuina, hydroksityrosolia sisältävät elintarvikkeet olisi varustettava asianmukaisilla merkinnöillä. |
| --- | --- |

(8)

Kun otetaan huomioon, että luvassa suljetaan pois tietyt väestöryhmät ja asetetaan tiettyjä edellytyksiä, jotka koskevat hydroksityrosolia sisältävien elintarvikkeiden teknisiä ominaisuuksia kuumennettuina, hydroksityrosolia sisältävät elintarvikkeet olisi varustettava asianmukaisilla merkinnöillä.

| (9) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1925/2006 (3) vahvistetaan vaatimukset, jotka koskevat vitamiinien, kivennäisaineiden ja eräiden muiden aineiden lisäämistä elintarvikkeisiin. Hydroksityrosolin käyttö olisi sallittava, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun asetuksen soveltamista. |
| --- | --- |

(9)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1925/2006 (3) vahvistetaan vaatimukset, jotka koskevat vitamiinien, kivennäisaineiden ja eräiden muiden aineiden lisäämistä elintarvikkeisiin. Hydroksityrosolin käyttö olisi sallittava, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun asetuksen soveltamista.

| (10) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hydroksityrosoli, sellaisena kuin se on määritelty tämän päätöksen liitteessä I, voidaan saattaa unionin markkinoille elintarvikkeen uutena ainesosana käytettäväksi koko väestölle tarkoitetuissa ravintolisissä, lukuun ottamatta alle kolmen vuoden ikäisiä lapsia sekä raskaana olevia ja imettäviä naisia, tämän päätöksen liitteessä II määriteltyihin käyttötarkoituksiin sekä siinä vahvistettujen enimmäismäärien mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1925/2006 soveltamista.

2 artikla

1.   Tällä päätöksellä luvan saaneen hydroksityrosolin nimitys sitä sisältävien elintarvikkeiden pakkausmerkinnöissä on ”hydroksityrosoli”.

2.   Hydroksityrosolia sisältävien elintarvikkeiden pakkausmerkinnöissä on oltava seuraavat maininnat:

| a) | ”Tätä elintarviketta ei saa käyttää alle kolmen vuoden ikäisten lasten eikä raskaana olevien ja imettävien naisten ravinnoksi; |
| --- | --- |

a)

”Tätä elintarviketta ei saa käyttää alle kolmen vuoden ikäisten lasten eikä raskaana olevien ja imettävien naisten ravinnoksi;

| b) | Tätä elintarviketta ei saa käyttää ruoanlaittoon, leivontaan tai paistamiseen.” |
| --- | --- |

b)

Tätä elintarviketta ei saa käyttää ruoanlaittoon, leivontaan tai paistamiseen.”

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu yritykselle Seprox Biotech, Centro Empresarial Ingenia N-8, Parque Tecnológico Fuente Álamo, 30320 Fuente Álamo, Murcia, Espanja.

Tehty Brysselissä 14 päivänä joulukuuta 2017.

Komission puolesta

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komission jäsen

---

(1)  
  EYVL L 43, 14.2.1997, s. 1.

1

(2)  EFSA Journal 2017;15(3):4728.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1925/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, vitamiinien, kivennäisaineiden ja eräiden muiden aineiden lisäämisestä elintarvikkeisiin (EUVL L 404, 30.12.2006, s. 26).

3

---

LIITE I

HYDROKSITYROSOLIN ERITELMÄT

Määritelmä:

| Kemiallinen nimi | IUPAC-nimi: 4-(2-hydroksietyyli)bentseeni-1,2-dioli
  Synonyymit:
  3-Hydroksityrosoli
  3,4-Dihydroksifenyylietanoli
  Dihydroksiyfenyylietanoli
  2-(3,4-Dihydroksifenyyli)etanoli |
| --- | --- |
| Kemiallinen kaava | C8H10O3 |
| Moolimassa | 154,16 Da |
| CAS-numero | 10597-60-1 |

Kemiallinen nimi

IUPAC-nimi: 4-(2-hydroksietyyli)bentseeni-1,2-dioli

Synonyymit:

3-Hydroksityrosoli

3,4-Dihydroksifenyylietanoli

Dihydroksiyfenyylietanoli

2-(3,4-Dihydroksifenyyli)etanoli

Kemiallinen kaava

C8H10O3

Moolimassa

154,16 Da

CAS-numero

10597-60-1

Kuvaus: Hydroksityrosoli on vaaleankeltainen viskoosinen neste.

Eritelmät:

| Parametri | Vaatimukset |
| --- | --- |
| Kuvaus | Kellertävä viskoosinen neste |
| Kosteus | ≤ 4,0 % |
| Haju | Luonteenomainen |
| Maku | Hieman kitkerä |
| Liukoisuus (veteen) | Veteen sekoittuva |
| pH | 3,5–4,5 |
| Taitekerroin (25 °C) | 1,571–1,575 |
| Hydroksityrosoli ja kemiallisen synteesin sivutuotteet | |
| Hydroksityrosoli | ≥ 99,0 % |
| Etikkahappo | ≤ 0,4 % |
| Hydroksityrosoliasetaatti | ≤ 0,3 % |
| Homovanilliinialkoholin, iso-homovanilliinialkoholin ja 3-metoksi-4-hydroksifenyyliglykolin summa | ≤ 0,3 % |
| Raskasmetallit | |
| Lyijy | ≤ 0,03 mg/kg |
| Kadmium | ≤ 0,01 mg/kg |
| Elohopea | ≤ 0,01 mg/kg |
| Liuotinjäämät | |
| Etyyliasetaatti | ≤ 25,0 mg/kg |
| Isopropanoli | ≤ 2,50 mg/kg |
| Metanoli | ≤ 2,00 mg/kg |
| Tetrahydrofuraani | ≤ 0,01 mg/kg |

Parametri

Vaatimukset

Kuvaus

Kellertävä viskoosinen neste

Kosteus

≤ 4,0 %

Haju

Luonteenomainen

Maku

Hieman kitkerä

Liukoisuus (veteen)

Veteen sekoittuva

pH

3,5–4,5

Taitekerroin (25 °C)

1,571–1,575

Hydroksityrosoli ja kemiallisen synteesin sivutuotteet

Hydroksityrosoli

≥ 99,0 %

Etikkahappo

≤ 0,4 %

Hydroksityrosoliasetaatti

≤ 0,3 %

Homovanilliinialkoholin, iso-homovanilliinialkoholin ja 3-metoksi-4-hydroksifenyyliglykolin summa

≤ 0,3 %

Raskasmetallit

Lyijy

≤ 0,03 mg/kg

Kadmium

≤ 0,01 mg/kg

Elohopea

≤ 0,01 mg/kg

Liuotinjäämät

Etyyliasetaatti

≤ 25,0 mg/kg

Isopropanoli

≤ 2,50 mg/kg

Metanoli

≤ 2,00 mg/kg

Tetrahydrofuraani

≤ 0,01 mg/kg

---

LIITE II

Hydroksityrosolin sallitut käyttötarkoitukset

| Elintarvikeluokka | Enimmäismäärä |
| --- | --- |
| Kala- ja kasviöljyt (lukuun ottamatta oliiviöljyä ja oliivin puristemassaöljyä sellaisina kuin ne on määritelty asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) liitteessä VII olevassa VIII osassa), saatettuina markkinoille sellaisinaan | 0,215 g/kg |
| Levitettävät rasvat sellaisina kuin ne on määritelty asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevassa VII osassa, saatettuina markkinoille sellaisinaan | 0,175 g/kg |

Elintarvikeluokka

Enimmäismäärä

Kala- ja kasviöljyt (lukuun ottamatta oliiviöljyä ja oliivin puristemassaöljyä sellaisina kuin ne on määritelty asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) liitteessä VII olevassa VIII osassa), saatettuina markkinoille sellaisinaan

0,215 g/kg

Levitettävät rasvat sellaisina kuin ne on määritelty asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevassa VII osassa, saatettuina markkinoille sellaisinaan

0,175 g/kg

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1308/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671).

---

| 19.12.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 337/60 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 337/60

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2017/2374,

annettu 15 päivänä joulukuuta 2017,

edellytysten vahvistamisesta kolmansista maista peräisin olevien tiettyjen hedelmien ja niiden hybridien siirtämiselle, varastoinnille ja jalostukselle tiettyjen haitallisten organismien unioniin kulkeutumisen estämiseksi

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 8395)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kasvien tai kasvituotteiden haitallisten organismien yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseen liittyvistä toimenpiteistä 8 päivänä toukokuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/29/EY (1) ja erityisesti sen liitteessä IV olevan A osan I jakson 16.2 kohdan e alakohdan ja 16.4 kohdan e alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 2000/29/EY liitteessä IV määritetään noudatettavat erityisvaatimukset, jotka koskevat kasvien ja kasvituotteiden tuomista kaikkiin jäsenvaltioihin ja siirtämistä niissä. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 2000/29/EY liitteessä IV määritetään noudatettavat erityisvaatimukset, jotka koskevat kasvien ja kasvituotteiden tuomista kaikkiin jäsenvaltioihin ja siirtämistä niissä.

| (2) | Direktiivin 2000/29/EY liitteessä IV olevan A osan I jaksoon lisättiin 16.2 kohdan e alakohta ja 16.4 kohdan e alakohta komission täytäntöönpanodirektiivillä (EU) 2017/1279 (2). Kyseisissä kohdissa vahvistetaan erityisvaatimukset tiettyjen teolliseen jalostukseen tarkoitettujen hedelmien osalta (kasvien Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., Microcitrus Swingle, Naringi Adans., Swinglea Merr., ja niiden hybridien hedelmät), jäljempänä ’mainitut hedelmät’. Kyseisten kohtien mukaan komissio vahvistaa edellytykset asianomaisten hedelmien siirtämiselle unionissa, varastoinnille ja jalostukselle. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivin 2000/29/EY liitteessä IV olevan A osan I jaksoon lisättiin 16.2 kohdan e alakohta ja 16.4 kohdan e alakohta komission täytäntöönpanodirektiivillä (EU) 2017/1279 (2). Kyseisissä kohdissa vahvistetaan erityisvaatimukset tiettyjen teolliseen jalostukseen tarkoitettujen hedelmien osalta (kasvien Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., Microcitrus Swingle, Naringi Adans., Swinglea Merr., ja niiden hybridien hedelmät), jäljempänä ’mainitut hedelmät’. Kyseisten kohtien mukaan komissio vahvistaa edellytykset asianomaisten hedelmien siirtämiselle unionissa, varastoinnille ja jalostukselle.

| (3) | Jotta vastuussa olevat viralliset elimet ja ammattimaiset toimijat voivat noudattaa mainittuihin hedelmiin sovellettavia edellytyksiä, on aiheellista vaatia, että mainituista hedelmistä annetaan yksityiskohtainen ilmoitus ennen kuin niitä saa siirtää unionissa. |
| --- | --- |

(3)

Jotta vastuussa olevat viralliset elimet ja ammattimaiset toimijat voivat noudattaa mainittuihin hedelmiin sovellettavia edellytyksiä, on aiheellista vaatia, että mainituista hedelmistä annetaan yksityiskohtainen ilmoitus ennen kuin niitä saa siirtää unionissa.

| (4) | Mainittujen hedelmien siirtämisen unionissa olisi tapahduttava vastuussa olevien virallisten elinten valvonnassa, jotta varmistetaan asiaa koskevien edellytysten noudattamisen tehokas valvonta. |
| --- | --- |

(4)

Mainittujen hedelmien siirtämisen unionissa olisi tapahduttava vastuussa olevien virallisten elinten valvonnassa, jotta varmistetaan asiaa koskevien edellytysten noudattamisen tehokas valvonta.

| (5) | Mainittujen hedelmien teolliselle jalostukselle olisi vahvistettava erityisedellytykset, joilla varmistetaan unionin alueen kasvinterveyden suojelu haitallisilta organismeilta. Kyseisiin edellytyksiin olisi sisällytettävä tiloja, jätteitä ja sivutuotteita sekä tietojen kirjaamista koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

(5)

Mainittujen hedelmien teolliselle jalostukselle olisi vahvistettava erityisedellytykset, joilla varmistetaan unionin alueen kasvinterveyden suojelu haitallisilta organismeilta. Kyseisiin edellytyksiin olisi sisällytettävä tiloja, jätteitä ja sivutuotteita sekä tietojen kirjaamista koskevia säännöksiä.

| (6) | Unionin kasvinterveyden suojelun ja tarvittaessa varastoinnin valvonnan varmistamiseksi mainitut hedelmät olisi varastoitava rekisteröityyn varastoon, jonka varaston sijaintijäsenvaltio on hyväksynyt kyseistä tarkoitusta varten, tavalla, joka estää mainittujen organismien mahdollisen leviämisriskin. Olisi vahvistettava varastointia koskevat erityisedellytykset, jotta varmistetaan kyseisten tuotteiden tehokas jäljitettävyys, kyseisen toiminnan valvonta ja unionin alueen kasvinterveyden suojelu. |
| --- | --- |

(6)

Unionin kasvinterveyden suojelun ja tarvittaessa varastoinnin valvonnan varmistamiseksi mainitut hedelmät olisi varastoitava rekisteröityyn varastoon, jonka varaston sijaintijäsenvaltio on hyväksynyt kyseistä tarkoitusta varten, tavalla, joka estää mainittujen organismien mahdollisen leviämisriskin. Olisi vahvistettava varastointia koskevat erityisedellytykset, jotta varmistetaan kyseisten tuotteiden tehokas jäljitettävyys, kyseisen toiminnan valvonta ja unionin alueen kasvinterveyden suojelu.

| (7) | Koska jäsenvaltioiden on sovellettava direktiivin (EU) 2017/1279 noudattamisen edellyttämiä kansallisia säännöksiään 1 päivästä tammikuuta 2018, tätä päätöstä olisi sovellettava samasta päivästä. |
| --- | --- |

(7)

Koska jäsenvaltioiden on sovellettava direktiivin (EU) 2017/1279 noudattamisen edellyttämiä kansallisia säännöksiään 1 päivästä tammikuuta 2018, tätä päätöstä olisi sovellettava samasta päivästä.

| (8) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kohde

Tällä päätöksellä vahvistetaan edellytykset kolmansista maista peräisin olevien kasvien Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., Microcitrus Swingle, Naringi Adans. ja Swinglea Merr. ja niiden hybridien hedelmien siirtämiselle, varastoinnille ja jalostukselle direktiivin 2000/29/EY liitteessä IV olevan A osan I jakson 16.2 kohdan e alakohdassa ja 16.4 kohdan e alakohdassa mainittuihin tarkoituksiin.

Citrus

Fortunella

Poncirus

Microcitrus

Naringi

Swinglea

2 artikla

Määritelmät

Tässä päätöksessä tarkoitetaan

| a) | ’mainituilla organismeilla’ organismeja Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa, Xanthomonas citri pv. citri ja Xanthomonas citri pv. aurantifolii. |
| --- | --- |

a)

’mainituilla organismeilla’ organismeja Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa, Xanthomonas citri pv. citri ja Xanthomonas citri pv. aurantifolii.

Phyllosticta citricarpa

Xanthomonas citri

citri

Xanthomonas citri

aurantifolii

| b) | ’mainituilla hedelmillä’ kolmansista maista peräisin olevia, kasvien Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., Microcitrus Swingle, Naringi Adans. ja Swinglea Merr. ja niiden hybridien hedelmiä. |
| --- | --- |

b)

’mainituilla hedelmillä’ kolmansista maista peräisin olevia, kasvien Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., Microcitrus Swingle, Naringi Adans. ja Swinglea Merr. ja niiden hybridien hedelmiä.

Citrus

Fortunella

Poncirus

Microcitrus

Naringi

Swinglea

3 artikla

Mainittujen hedelmien siirrot unionissa

1.   Mainittuja hedelmiä saa siirtää unionissa ainoastaan, jos tuoja on ilmoittanut kunkin säiliön yksityiskohtaiset tiedot saapumispaikan sijaintijäsenvaltion vastuussa olevalle viralliselle elimelle ja tarvittaessa sen jäsenvaltion vastuussa olevalle viralliselle elimelle, jossa teollinen jalostus suoritetaan.

Ilmoitukseen on sisällyttävä seuraavat tiedot:

| a) | mainittujen hedelmien määrä; |
| --- | --- |

a)

mainittujen hedelmien määrä;

| b) | säiliöiden tunnistusnumerot; |
| --- | --- |

b)

säiliöiden tunnistusnumerot;

| c) | suunniteltu unioniin tulopäivä ja saapumispaikka; |
| --- | --- |

c)

suunniteltu unioniin tulopäivä ja saapumispaikka;

| d) | jäljempänä 4 artiklassa tarkoitettujen tilojen nimet, osoitteet ja sijaintipaikat. |
| --- | --- |

d)

jäljempänä 4 artiklassa tarkoitettujen tilojen nimet, osoitteet ja sijaintipaikat.

2.   Tuojien on ilmoitettava 1 kohdassa tarkoitetuille vastuussa oleville virallisille elimille mahdollisista muutoksista ilmoituksessa lueteltuihin tietoihin heti, kun muutokset ovat tiedossa.

3.   Mainitut hedelmät saa siirtää muuhun jäsenvaltioon kuin siihen jäsenvaltioon, jonka kautta ne tuotiin unioniin, ainoastaan jos asianomaisten jäsenvaltioiden vastuussa olevat viralliset elimet sopivat keskenään tällaisesta siirrosta.

4.   Mainitut hedelmät on kuljetettava viipymättä suoraan 4 artiklassa tarkoitettuihin jalostustiloihin tai 5 artiklassa tarkoitettuun varastoon. Mainittujen hedelmien siirtojen on tapahduttava sen jäsenvaltion vastuussa olevan virallisen elimen valvonnassa, jossa siirto suoritetaan.

5.   Siirroissa asianosaisina olevien jäsenvaltioiden on toimittava yhteistyössä tämän artiklan noudattamisen varmistamiseksi.

4 artikla

Mainittujen hedelmien teollista jalostamista koskevat vaatimukset

1.   Mainitut hedelmät on jalostettava sellaisella alueella sijaitsevissa tiloissa, jolla ei tuoteta mainittuja hedelmiä. Tilojen on oltava niiden sijaintijäsenvaltion vastuussa olevan virallisen elimen virallisesti rekisteröimiä ja kyseistä tarkoitusta varten hyväksymiä.

2.   Mainittujen hedelmien jätteet ja sivutuotteet on käytettävä tai hävitettävä alueella, jolla ei tuoteta mainittuja hedelmiä ja joka sijaitsee siinä jäsenvaltiossa, jossa kyseiset hedelmät on jalostettu.

3.   Jätteet ja sivutuotteet on hävitettävä sen jäsenvaltion, jossa mainitut hedelmät on jalostettu, vastuussa olevan virallisen elimen hyväksymällä teknisesti perustellulla menetelmällä ja kyseisen elimen valvonnassa siten, että estetään mainittujen organismien mahdollinen leviämisriski.

4.   Jalostajien on säilytettävä jalostettuja mainittuja hedelmiä koskevat kirjatut tiedot vähintään kolme vuotta ja asetettava ne jalostusjäsenvaltion vastuussa olevan virallisen elimen saataville. Kirjatuissa tiedoissa on mainittava säiliöiden numerot ja tunnusmerkit, vastaanotettujen mainittujen hedelmien määrät sekä yksityiskohtaiset tiedot jätteiden ja sivutuotteiden käytetyistä tai hävitetyistä määristä.

5 artikla

Mainittujen hedelmien varastointia koskevat vaatimukset

1.   Jos mainittuja hedelmiä ei jalosteta välittömästi, ne on varastoitava varastoon, joka on varaston sijaintijäsenvaltion vastuussa olevan virallisen elimen kyseiseen tarkoitukseen rekisteröimä ja hyväksymä.

2.   Mainittujen hedelmien erien on oltava erikseen tunnistettavissa.

3.   Mainitut hedelmät on varastoitava siten, että estetään mainittujen organismien mahdollinen leviämisriski.

6 artikla

Soveltamispäivä

Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2018.

7 artikla

Osoitus

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 2017.

Komission puolesta

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komission jäsen

---

(1)  
  EYVL L 169, 10.7.2000, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanodirektiivi (EU) 2017/1279, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2017, kasveille tai kasvituotteille haitallisten organismien yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä annetun neuvoston direktiivin 2000/29/EY liitteiden I–V muuttamisesta (EUVL L 184, 15.7.2017, s. 33).

2

---

| 19.12.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 337/63 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 337/63

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2017/2375,

annettu 15 päivänä joulukuuta 2017,

luvan antamisesta N-asetyyli-D-neuramiinihapon saattamiseksi markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 8431)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista 27 päivänä tammikuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yritys Glycom A/S toimitti 22 päivänä syyskuuta 2015 Irlannin toimivaltaiselle viranomaiselle hakemuksen synteettisen N-asetyyli-D-neuramiinihapon (N-asetyyli-D-neuramiinihappo (NANA)) saattamisesta unionin markkinoille asetuksen (EY) N:o 258/97 1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuna elintarvikkeiden uutena ainesosana. |
| --- | --- |

(1)

Yritys Glycom A/S toimitti 22 päivänä syyskuuta 2015 Irlannin toimivaltaiselle viranomaiselle hakemuksen synteettisen N-asetyyli-D-neuramiinihapon (N-asetyyli-D-neuramiinihappo (NANA)) saattamisesta unionin markkinoille asetuksen (EY) N:o 258/97 1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuna elintarvikkeiden uutena ainesosana.

| (2) | Irlannin toimivaltainen viranomainen antoi ensiarvioraporttinsa 8 päivänä maaliskuuta 2016. Raportissa tultiin siihen tulokseen, että N-asetyyli-D-neuramiinihappo täyttää asetuksen (EY) N:o 258/97 3 artiklan 1 kohdassa elintarvikkeiden uusille ainesosille asetetut arviointiperusteet. |
| --- | --- |

(2)

Irlannin toimivaltainen viranomainen antoi ensiarvioraporttinsa 8 päivänä maaliskuuta 2016. Raportissa tultiin siihen tulokseen, että N-asetyyli-D-neuramiinihappo täyttää asetuksen (EY) N:o 258/97 3 artiklan 1 kohdassa elintarvikkeiden uusille ainesosille asetetut arviointiperusteet.

| (3) | Komissio toimitti ensiarvioraportin muille jäsenvaltioille 15 päivänä maaliskuuta 2016. |
| --- | --- |

(3)

Komissio toimitti ensiarvioraportin muille jäsenvaltioille 15 päivänä maaliskuuta 2016.

| (4) | Muut jäsenvaltiot esittivät perusteltuja muistutuksia asetuksen (EY) N:o 258/97 6 artiklan 4 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetyssä 60 päivän määräajassa. |
| --- | --- |

(4)

Muut jäsenvaltiot esittivät perusteltuja muistutuksia asetuksen (EY) N:o 258/97 6 artiklan 4 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetyssä 60 päivän määräajassa.

| (5) | Komissio pyysi 14 päivänä heinäkuuta 2016 Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista, jäljempänä ’EFSA’, tekemään lisäarvioinnin N-asetyyli-D-neuramiinihapon käytöstä elintarvikkeiden uutena ainesosana asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Komissio pyysi 14 päivänä heinäkuuta 2016 Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista, jäljempänä ’EFSA’, tekemään lisäarvioinnin N-asetyyli-D-neuramiinihapon käytöstä elintarvikkeiden uutena ainesosana asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti.

| (6) | EFSA totesi 28 päivänä kesäkuuta 2017N-asetyyli-D-neuramiinihapon turvallisuudesta asetuksessa (EY) N:o 258/97 tarkoitettuna elintarvikkeiden uutena ainesosana antamassaan tieteellisessä lausunnossa (2), että N-asetyyli-D-neuramiinihapon käyttö on ehdotetuissa käyttötarkoituksissa ja ehdotettuina käyttömäärinä turvallista kuluttajille muihin elintarvikkeisiin kuin ravintolisiin lisättynä. Ravintolisien osalta EFSA totesi, että N-asetyyli-D-neuramiinihapon käyttö on ehdotetuissa käyttötarkoituksissa ja ehdotettuina käyttömäärinä turvallista yli 10-vuotiaille ja että käyttö on turvallista myös alle 10-vuotiaille edellyttäen, että kaikista lähteistä aiheutuva altistuminen ei ylitä 11 mg:aa painokiloa kohti. |
| --- | --- |

(6)

EFSA totesi 28 päivänä kesäkuuta 2017N-asetyyli-D-neuramiinihapon turvallisuudesta asetuksessa (EY) N:o 258/97 tarkoitettuna elintarvikkeiden uutena ainesosana antamassaan tieteellisessä lausunnossa (2), että N-asetyyli-D-neuramiinihapon käyttö on ehdotetuissa käyttötarkoituksissa ja ehdotettuina käyttömäärinä turvallista kuluttajille muihin elintarvikkeisiin kuin ravintolisiin lisättynä. Ravintolisien osalta EFSA totesi, että N-asetyyli-D-neuramiinihapon käyttö on ehdotetuissa käyttötarkoituksissa ja ehdotettuina käyttömäärinä turvallista yli 10-vuotiaille ja että käyttö on turvallista myös alle 10-vuotiaille edellyttäen, että kaikista lähteistä aiheutuva altistuminen ei ylitä 11 mg:aa painokiloa kohti.

| (7) | Sen vuoksi EFSAn lausunto antaa riittävästi perusteita vahvistaa, että N-asetyyli-D-neuramiinihapon käyttö on kuluttajien osalta ehdotetuissa käyttötarkoituksissa ja ehdotettuina käyttömäärinä asetuksen (EY) N:o 258/97 3 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen arviointiperusteiden mukaista. Lisäksi lausunto antaa riittävästi perusteita vahvistaa, että N-asetyyli-D-neuramiinihapon käyttö ehdotetuissa käyttötarkoituksissa ja ehdotettuina käyttömäärinä ravintolisien ainesosana on asetuksen (EY) N:o 258/97 3 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen arviointiperusteiden mukaista edellyttäen, että riittävillä merkinnöillä varmistetaan, että alle 10-vuotiaiden kaikista lähteistä aiheutuva altistuminen ei ylitä raja-arvoa 11 mg painokiloa kohti. |
| --- | --- |

(7)

Sen vuoksi EFSAn lausunto antaa riittävästi perusteita vahvistaa, että N-asetyyli-D-neuramiinihapon käyttö on kuluttajien osalta ehdotetuissa käyttötarkoituksissa ja ehdotettuina käyttömäärinä asetuksen (EY) N:o 258/97 3 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen arviointiperusteiden mukaista. Lisäksi lausunto antaa riittävästi perusteita vahvistaa, että N-asetyyli-D-neuramiinihapon käyttö ehdotetuissa käyttötarkoituksissa ja ehdotettuina käyttömäärinä ravintolisien ainesosana on asetuksen (EY) N:o 258/97 3 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen arviointiperusteiden mukaista edellyttäen, että riittävillä merkinnöillä varmistetaan, että alle 10-vuotiaiden kaikista lähteistä aiheutuva altistuminen ei ylitä raja-arvoa 11 mg painokiloa kohti.

| (8) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/46/EY (3), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 609/2013 (4) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1169/2011 (5) säädetään jo N-asetyyli-D-neuramiinihappoa sisältävien tuotteiden pakkausmerkinnöistä, joilla varmistetaan, että ravintolisien käyttäjille annetaan tietyt tiedot. Lisäksi vaaditaan tiettyjä pakkausmerkintöjä N-asetyyli-D-neuramiinihappoa sisältävien ravintolisien turvallisuuden varmistamiseksi silloin, kun niitä käyttävät imeväiset, pikkulapset ja alle 10-vuotiaat lapset yhdessä äidinmaidon tai muiden elintarvikkeiden kanssa, joihin on lisätty N-asetyyli-D-neuramiinihappoa. |
| --- | --- |

(8)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/46/EY (3), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 609/2013 (4) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1169/2011 (5) säädetään jo N-asetyyli-D-neuramiinihappoa sisältävien tuotteiden pakkausmerkinnöistä, joilla varmistetaan, että ravintolisien käyttäjille annetaan tietyt tiedot. Lisäksi vaaditaan tiettyjä pakkausmerkintöjä N-asetyyli-D-neuramiinihappoa sisältävien ravintolisien turvallisuuden varmistamiseksi silloin, kun niitä käyttävät imeväiset, pikkulapset ja alle 10-vuotiaat lapset yhdessä äidinmaidon tai muiden elintarvikkeiden kanssa, joihin on lisätty N-asetyyli-D-neuramiinihappoa.

| (9) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tämän päätöksen liitteessä I määriteltyä N-asetyyli-D-neuramiinihappoa voidaan saattaa unionin markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana tämän päätöksen liitteessä II vahvistettujen enimmäismäärien puitteissa.

2 artikla

1.   Tällä päätöksellä sallitun N-asetyyli-D-neuramiinihapon nimitys elintarvikkeiden pakkausmerkinnöissä on ”N-asetyyli-D-neuramiinihappo”.

2.   N-asetyyli-D-neuramiinihappoa sisältävien elintarvikkeiden merkintöjen on oltava asetuksen (EU) N:o 1169/2011 esittämistapaa koskevien vaatimusten mukaisia, ja niissä on oltava maininta, että ravintolisiä ei saa antaa imeväisille, pikkulapsille eikä alle 10-vuotiaille lapsille yhdessä äidinmaidon tai muiden elintarvikkeiden kanssa, joihin on lisätty N-asetyyli-D-neuramiinihappoa, 24 tunnin aikana.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu yritykselle Glycom A/S, Kogle Allé 4, 2970 Hørsholm, Tanska.

Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 2017.

Komission puolesta

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komission jäsen

---

(1)  
  EYVL L 43, 14.2.1997, s. 1.

1

(2)  EFSA Journal 2017;15(7):4918.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/46/EY, annettu 10 päivänä kesäkuuta 2002, ravintolisiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 183, 12.7.2002, s. 51).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 609/2013, annettu 12 päivänä kesäkuuta 2013, imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetuista ruoista, erityisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin tarkoitetuista elintarvikkeista ja painonhallintaan tarkoitetuista ruokavalionkorvikkeista ja neuvoston direktiivin 92/52/ETY, komission direktiivien 96/8/EY, 1999/21/EY, 2006/125/EY ja 2006/141/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/39/EY sekä komission asetusten (EY) N:o 41/2009 ja (EY) N:o 953/2009 kumoamisesta (EUVL L 181, 29.6.2013, s. 35).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1169/2011, annettu 25 päivänä lokakuuta 2011, elintarviketietojen antamisesta kuluttajille, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 1924/2006 ja (EY) N:o 1925/2006 muuttamisesta sekä komission direktiivin 87/250/ETY, neuvoston direktiivin 90/496/ETY, komission direktiivin 1999/10/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/13/EY, komission direktiivien 2002/67/EY ja 2008/5/EY sekä komission asetuksen (EY) N:o 608/2004 kumoamisesta (EUVL L 304, 22.11.2011, s. 18).

5

---

LIITE I

N-ASETYYLI-D-NEURAMIINIHAPON (DIHYDRAATTI) ERITELMÄ

Määritelmä:

| Kemiallinen nimi | IUPAC-nimi: | N-asetyyli-D-neuramiinihappo (dihydraatti) |
| --- | --- | --- |

Kemiallinen nimi

IUPAC-nimi:

N-asetyyli-D-neuramiinihappo (dihydraatti)

| | 5-asetamido-3,5-dideoksi-D-glysero-D-galakto-non-2-ulopyranosonihappo (dihydraatti) |
| --- | --- |

5-asetamido-3,5-dideoksi-D-glysero-D-galakto-non-2-ulopyranosonihappo (dihydraatti)

Synonyymit:

Siaalihappo (dihydraatti)

Kemiallinen kaava

C11H19NO9 (happo)

C11H23NO11 (C11H19NO9 *2H2O) (dihydraatti)

Moolimassa

309,3 Da (happo)

345,3 (309,3 + 36,0) (dihydraatti)

CAS-numero

131-48-6 (vapaa happo)

50795-27-2 (dihydraatti)

Kuvaus:
  N-asetyyli-D-neuramiinihappo on väriltään valkoista tai lähes valkoista jauhetta.

Eritelmä:

| Parametri | Eritelmä |
| --- | --- |
| Kuvaus | Valkoinen tai lähes valkoinen jauhe |
| pH (20 °C, 5-prosenttinen liuos) | 1,7–2,5 |
| N-asetyyli-D-neuramiinihappo (dihydraatti) | > 97,0 % |
| Vesi (dihydraatti: 10,4 %) | ≤ 12, 5 paino-% |
| Sulfatoitu tuhka | < 0,2 % paino-% |
| Etikkahappo (vapaana happona ja/tai natriumasetaattina) | < 0,5 % paino-% |
| Raskasmetallit | |
| Rauta | < 20,0 mg/kg |
| Lyijy | < 0,1 mg/kg |
| Proteiinijäämät | < 0,01 % paino-% |
| Liuotinjäämät | |
| 2-propanoli | < 0,1 % paino-% |
| Asetoni | < 0,1 % paino-% |
| Etyyliasetaatti | < 0,1 % paino-% |
| Mikrobiologiset ominaisuudet | |
| Salmonelloosi | Negatiivinen 25 grammassa |
| Aerobisten mesofiilisten bakteerien kokonaismäärä | < 500 PMY/g |
| Enterobakteerit | Negatiivinen 10 grammassa |
| Cronobacter (Enterobacter) sakazakii | Negatiivinen 10 grammassa |
| Listeria monocytogenes | Negatiivinen 25 grammassa |
| Bacillus cereus | < 50 PMY/g |
| Hiivat | < 10 PMY/g |
| Homeet | < 10 PMY/g |
| Endotoksiinijäämät | < 10 EY/mg |

Parametri

Eritelmä

Kuvaus

Valkoinen tai lähes valkoinen jauhe

pH (20 °C, 5-prosenttinen liuos)

1,7–2,5

N-asetyyli-D-neuramiinihappo (dihydraatti)

> 97,0 %

Vesi (dihydraatti: 10,4 %)

≤ 12, 5 paino-%

Sulfatoitu tuhka

< 0,2 % paino-%

Etikkahappo (vapaana happona ja/tai natriumasetaattina)

< 0,5 % paino-%

Raskasmetallit

Rauta

< 20,0 mg/kg

Lyijy

< 0,1 mg/kg

Proteiinijäämät

< 0,01 % paino-%

Liuotinjäämät

2-propanoli

< 0,1 % paino-%

Asetoni

< 0,1 % paino-%

Etyyliasetaatti

< 0,1 % paino-%

Mikrobiologiset ominaisuudet

Salmonelloosi

Negatiivinen 25 grammassa

Aerobisten mesofiilisten bakteerien kokonaismäärä

< 500 PMY/g

Enterobakteerit

Negatiivinen 10 grammassa

Cronobacter (Enterobacter) sakazakii

Negatiivinen 10 grammassa

Listeria monocytogenes

Negatiivinen 25 grammassa

Bacillus cereus

< 50 PMY/g

Hiivat

< 10 PMY/g

Homeet

< 10 PMY/g

Endotoksiinijäämät

< 10 EY/mg

PMY: pesäkkeen muodostavat yksiköt; EY: endotoksiiniyksiköt.

---

LIITE II

N-asetyyli-D-neuramiinihapon hyväksytyt käyttöalat

| Elintarvikeryhmä | Enimmäismäärä |
| --- | --- |
| Äidinmaidonkorvikkeet ja vieroitusvalmisteet sellaisina kuin ne on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 609/2013 | 0,05 g/l ennastetuissa vieroitusvalmisteessa |
| Imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetut viljapohjaiset valmisruoat ja muut lastenruoat sellaisina kuin ne on määritelty asetuksessa (EU) N:o 609/2013 | 0,05 g/kg kiinteässä ruoassa |
| Imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetut erityisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin tarkoitetut elintarvikkeet sellaisina kuin ne on määritelty asetuksessa (EU) N:o 609/2013 | Niiden imeväisten ja pikkulasten ravitsemuksellisten erityisvaatimusten mukaisesti, joille tuotteet on tarkoitettu, mutta ei kuitenkaan kyseiselle liitteessä II mainitulle, tuotteita vastaavalle ryhmälle vahvistettuja enimmäismääriä suurempina määrinä |
| Painonhallintaan tarkoitetut ruokavalionkorvikkeet sellaisina kuin ne on määritelty asetuksessa (EU) N:o 609/2013 | 0,2 g/l (juomat)
  1,7 g/kg (patukat) |
| Elintarvikkeet, joissa on maininta siitä, että ne eivät sisällä gluteenia tai että gluteenia on vähennetty, komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 828/2014 (1) vaatimusten mukaisesti | 1,25 g/kg |
| Maustamattomat pastöroidut ja steriloidut (myös iskukuumennetut) maitopohjaiset tuotteet | 0,05 g/l |
| Maustamattomat fermentoidut maitopohjaiset tuotteet, jotka on lämpökäsitelty fermentoinnin jälkeen, maustetut fermentoidut maitotuotteet, myös lämpökäsitellyt tuotteet | 0,05 g/l (juomat)
  0,4 g/kg (kiinteät) |
| Maitotuotteita jäljittelevät tuotteet, myös maidon- ja kermankorvikkeet juomissa | 0,05 g/l (juomat)
  0,25 g/kg (kiinteät) |
| Viljapatukat | 0,5 g/kg |
| Pöytämakeuttajat | 8,3 g/kg |
| Hedelmä- ja kasvispohjaiset juomat | 0,05 g/l |
| Maustetut juomat | 0,05 g/l |
| Erikoiskahvi, tee, yrtti- ja hedelmäuutejuomat, sikuri; teen, yrtti- ja hedelmäuutejuoman ja sikurin uutteet; tee-, kasvi-, hedelmä- ja viljavalmisteet uutejuomia varten | 0,2 g/kg |
| Ravintolisät sellaisena kuin ne on määritelty direktiivissä 2002/46/EY | 300 mg/päivä yli 10-vuotiaille
  55 mg/päivä imeväisille
  130 mg/päivä pikkulapsille
  250 mg/päivä 3–10-vuotiaille |

Elintarvikeryhmä

Enimmäismäärä

Äidinmaidonkorvikkeet ja vieroitusvalmisteet sellaisina kuin ne on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 609/2013

0,05 g/l ennastetuissa vieroitusvalmisteessa

Imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetut viljapohjaiset valmisruoat ja muut lastenruoat sellaisina kuin ne on määritelty asetuksessa (EU) N:o 609/2013

0,05 g/kg kiinteässä ruoassa

Imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetut erityisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin tarkoitetut elintarvikkeet sellaisina kuin ne on määritelty asetuksessa (EU) N:o 609/2013

Niiden imeväisten ja pikkulasten ravitsemuksellisten erityisvaatimusten mukaisesti, joille tuotteet on tarkoitettu, mutta ei kuitenkaan kyseiselle liitteessä II mainitulle, tuotteita vastaavalle ryhmälle vahvistettuja enimmäismääriä suurempina määrinä

Painonhallintaan tarkoitetut ruokavalionkorvikkeet sellaisina kuin ne on määritelty asetuksessa (EU) N:o 609/2013

0,2 g/l (juomat)

1,7 g/kg (patukat)

Elintarvikkeet, joissa on maininta siitä, että ne eivät sisällä gluteenia tai että gluteenia on vähennetty, komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 828/2014 (1) vaatimusten mukaisesti

1,25 g/kg

Maustamattomat pastöroidut ja steriloidut (myös iskukuumennetut) maitopohjaiset tuotteet

0,05 g/l

Maustamattomat fermentoidut maitopohjaiset tuotteet, jotka on lämpökäsitelty fermentoinnin jälkeen, maustetut fermentoidut maitotuotteet, myös lämpökäsitellyt tuotteet

0,05 g/l (juomat)

0,4 g/kg (kiinteät)

Maitotuotteita jäljittelevät tuotteet, myös maidon- ja kermankorvikkeet juomissa

0,05 g/l (juomat)

0,25 g/kg (kiinteät)

Viljapatukat

0,5 g/kg

Pöytämakeuttajat

8,3 g/kg

Hedelmä- ja kasvispohjaiset juomat

0,05 g/l

Maustetut juomat

0,05 g/l

Erikoiskahvi, tee, yrtti- ja hedelmäuutejuomat, sikuri; teen, yrtti- ja hedelmäuutejuoman ja sikurin uutteet; tee-, kasvi-, hedelmä- ja viljavalmisteet uutejuomia varten

0,2 g/kg

Ravintolisät sellaisena kuin ne on määritelty direktiivissä 2002/46/EY

300 mg/päivä yli 10-vuotiaille

55 mg/päivä imeväisille

130 mg/päivä pikkulapsille

250 mg/päivä 3–10-vuotiaille

---

(1)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 828/2014, annettu 30 päivänä heinäkuuta 2014, kuluttajille annettavia tietoja siitä, että elintarvike ei sisällä gluteenia tai että gluteenia on vähennetty, koskevista vaatimuksista (EUVL L 228, 31.7.2014, s. 5).

---

| 19.12.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 337/68 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 337/68

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2017/2376,

annettu 15 päivänä joulukuuta 2017,

täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2015/348 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Maltan, Bulgarian ja Puolan esittämiin muutettuihin kansallisiin tai toiminnallisia ilmatilan lohkoja koskeviin suunnitelmiin kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella sisällytettyjen tarkistettujen tavoitteiden yhteensopivuudesta

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 8433)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista (puiteasetus) 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan c alakohdan,

ottaa huomioon lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä 3 päivänä toukokuuta 2013 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 (2) ja erityisesti sen 14 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaan jäsenvaltioiden on hyväksyttävä kansalliset tai toiminnallisia ilmatilan lohkoja koskevat suunnitelmat, mukaan luettuina sitovat kansalliset tavoitteet tai toiminnallisia ilmatilan lohkoja koskevat tavoitteet, ja varmistettava niiden yhteensopivuus unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa. Asetuksessa (EY) N:o 549/2004 säädetään lisäksi, että komissio arvioi näiden tavoitteiden yhteensopivuuden käyttämällä mainitun asetuksen 11 artiklan 6 kohdan d alakohdassa tarkoitettuja arviointiperusteita. Tätä koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan annetussa täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 390/2013. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaan jäsenvaltioiden on hyväksyttävä kansalliset tai toiminnallisia ilmatilan lohkoja koskevat suunnitelmat, mukaan luettuina sitovat kansalliset tavoitteet tai toiminnallisia ilmatilan lohkoja koskevat tavoitteet, ja varmistettava niiden yhteensopivuus unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa. Asetuksessa (EY) N:o 549/2004 säädetään lisäksi, että komissio arvioi näiden tavoitteiden yhteensopivuuden käyttämällä mainitun asetuksen 11 artiklan 6 kohdan d alakohdassa tarkoitettuja arviointiperusteita. Tätä koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan annetussa täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 390/2013.

| (2) | Suorituskykysuunnitelmien arvioinnin jälkeen komissio antoi täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2015/348 (3), jossa vahvistetaan muun muassa, että Maltan, Bulgarian ja Puolan esittämiin suorituskykysuunnitelmiin sisältyvät tavoitteet kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ovat yhteensopivia toiselle viitejaksolle (2015–2019) vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(2)

Suorituskykysuunnitelmien arvioinnin jälkeen komissio antoi täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2015/348 (3), jossa vahvistetaan muun muassa, että Maltan, Bulgarian ja Puolan esittämiin suorituskykysuunnitelmiin sisältyvät tavoitteet kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ovat yhteensopivia toiselle viitejaksolle (2015–2019) vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.

| (3) | Tämän jälkeen komissio hyväksyi komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2017/1985 (4), jossa annetaan mainituille jäsenvaltioille niiden pyynnöstä lupa tarkistaa vuosien 2017, 2018 ja 2019 tavoitteita suorituskyvyn kannalta keskeisellä kustannustehokkuuden osa-alueella täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Tämän jälkeen komissio hyväksyi komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2017/1985 (4), jossa annetaan mainituille jäsenvaltioille niiden pyynnöstä lupa tarkistaa vuosien 2017, 2018 ja 2019 tavoitteita suorituskyvyn kannalta keskeisellä kustannustehokkuuden osa-alueella täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (4) | Tällä perusteella Malta, Bulgaria ja Puola tarkistivat kukin näitä tavoitteita, muuttivat suunnitelmiansa sen mukaan ja toimittivat ne komissiolle pyytäen, että vuoden 2016 tavoitteita voitaisiin tarkistaa. |
| --- | --- |

(4)

Tällä perusteella Malta, Bulgaria ja Puola tarkistivat kukin näitä tavoitteita, muuttivat suunnitelmiansa sen mukaan ja toimittivat ne komissiolle pyytäen, että vuoden 2016 tavoitteita voitaisiin tarkistaa.

| (5) | Komissio arvioi muutetut suunnitelmat ja erityisesti tarkistetut tavoitteet täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 14 artiklan mukaisesti. Reitinaikaisina määritettyinä yksikkökustannuksina ilmaistujen tavoitteiden yhteensopivuus suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella unionin laajuisten tavoitteiden kanssa on arvioitu täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 liitteessä IV olevassa 5 kohdassa, luettuna yhdessä 1 kohdan kanssa, vahvistettujen periaatteiden mukaisesti ottaen huomioon erityisesti reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten kehitys toisen viiteajanjakson aikana suhteessa tavoitteena olleeseen vuosittaiseen 3,3 prosentin keskimääräiseen vähennykseen sekä ensimmäisen ja toisen viiteajanjakson muodostaman kokonaisjakson (2012–2019) aikana suhteessa tavoitteena olleeseen vuosittaiseen 1,7 prosentin keskimääräiseen vähennykseen, sekä reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten taso verrattuna jäsenvaltioihin, joilla on samankaltainen toiminta- ja talousympäristö. |
| --- | --- |

(5)

Komissio arvioi muutetut suunnitelmat ja erityisesti tarkistetut tavoitteet täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 14 artiklan mukaisesti. Reitinaikaisina määritettyinä yksikkökustannuksina ilmaistujen tavoitteiden yhteensopivuus suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella unionin laajuisten tavoitteiden kanssa on arvioitu täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 liitteessä IV olevassa 5 kohdassa, luettuna yhdessä 1 kohdan kanssa, vahvistettujen periaatteiden mukaisesti ottaen huomioon erityisesti reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten kehitys toisen viiteajanjakson aikana suhteessa tavoitteena olleeseen vuosittaiseen 3,3 prosentin keskimääräiseen vähennykseen sekä ensimmäisen ja toisen viiteajanjakson muodostaman kokonaisjakson (2012–2019) aikana suhteessa tavoitteena olleeseen vuosittaiseen 1,7 prosentin keskimääräiseen vähennykseen, sekä reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten taso verrattuna jäsenvaltioihin, joilla on samankaltainen toiminta- ja talousympäristö.

| (6) | Maltan tarkistetut tavoitteet perustuvat arvioinnin mukaan sen reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten suunniteltuun vähentämiseen keskimäärin 3 prosenttia vuodessa toisen viiteajanjakson aikana. Tämä on hieman vähemmän kuin unionin laajuiseksi tavoitteeksi asetettu keskimääräisten reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten vähennys. Suunnitellut reitinaikaiset määritetyt yksikkökustannukset vähenevät kuitenkin ensimmäisen ja toisen viiteajanjakson muodostaman kokonaisjakson aikana enemmän (– 4,6 prosenttia) kuin unionin laajuinen tavoite. Maltan vuoden 2019 tarkistettu tavoite perustuu lisäksi suunniteltuihin reitinaikaisiin määritettyihin yksikkökustannuksiin, jotka ovat selvästi alhaisemmat (40,4 prosenttia) kuin keskimääräiset reitinaikaiset määritetyt yksikkökustannukset jäsenvaltioissa, joilla on samankaltainen toiminta- ja talousympäristö kuin Maltassa. Tästä syystä komissio katsoo, että Maltan vuosien 2017, 2018 ja 2019 tarkistetut tavoitteet ovat yhteensopivia unionin laajuisten tavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella toisella viiteajanjaksolla. |
| --- | --- |

(6)

Maltan tarkistetut tavoitteet perustuvat arvioinnin mukaan sen reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten suunniteltuun vähentämiseen keskimäärin 3 prosenttia vuodessa toisen viiteajanjakson aikana. Tämä on hieman vähemmän kuin unionin laajuiseksi tavoitteeksi asetettu keskimääräisten reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten vähennys. Suunnitellut reitinaikaiset määritetyt yksikkökustannukset vähenevät kuitenkin ensimmäisen ja toisen viiteajanjakson muodostaman kokonaisjakson aikana enemmän (– 4,6 prosenttia) kuin unionin laajuinen tavoite. Maltan vuoden 2019 tarkistettu tavoite perustuu lisäksi suunniteltuihin reitinaikaisiin määritettyihin yksikkökustannuksiin, jotka ovat selvästi alhaisemmat (40,4 prosenttia) kuin keskimääräiset reitinaikaiset määritetyt yksikkökustannukset jäsenvaltioissa, joilla on samankaltainen toiminta- ja talousympäristö kuin Maltassa. Tästä syystä komissio katsoo, että Maltan vuosien 2017, 2018 ja 2019 tarkistetut tavoitteet ovat yhteensopivia unionin laajuisten tavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella toisella viiteajanjaksolla.

| (7) | Bulgarian tarkistetut tavoitteet perustuvat arvioinnin mukaan sen reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten suunniteltuun vähentämiseen toisen viiteajanjakson aikana keskimäärin 1,1 prosenttia vuodessa. Tämä on vähemmän kuin unionin laajuiseksi tavoitteeksi asetettu keskimääräisten reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten vähennys. Suunnitellut reitinaikaiset määritetyt yksikkökustannukset vähenevät kuitenkin ensimmäisen ja toisen viiteajanjakson muodostaman kokonaisjakson aikana enemmän (– 2,3 prosenttia) kuin unionin laajuinen tavoite. Bulgarian vuoden 2019 tarkistettu tavoite perustuu lisäksi suunniteltuihin reitinaikaisiin määritettyihin yksikkökustannuksiin, jotka ovat alhaisemmat (3,0 prosenttia) kuin keskimääräiset reitinaikaiset määritetyt yksikkökustannukset jäsenvaltioissa, joilla on samankaltainen toiminta- ja talousympäristö kuin Bulgariassa. Tästä syystä komissio katsoo, että Bulgarian vuosien 2017, 2018 ja 2019 tarkistetut tavoitteet ovat yhteensopivia unionin laajuisten tavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella toisella viiteajanjaksolla. |
| --- | --- |

(7)

Bulgarian tarkistetut tavoitteet perustuvat arvioinnin mukaan sen reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten suunniteltuun vähentämiseen toisen viiteajanjakson aikana keskimäärin 1,1 prosenttia vuodessa. Tämä on vähemmän kuin unionin laajuiseksi tavoitteeksi asetettu keskimääräisten reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten vähennys. Suunnitellut reitinaikaiset määritetyt yksikkökustannukset vähenevät kuitenkin ensimmäisen ja toisen viiteajanjakson muodostaman kokonaisjakson aikana enemmän (– 2,3 prosenttia) kuin unionin laajuinen tavoite. Bulgarian vuoden 2019 tarkistettu tavoite perustuu lisäksi suunniteltuihin reitinaikaisiin määritettyihin yksikkökustannuksiin, jotka ovat alhaisemmat (3,0 prosenttia) kuin keskimääräiset reitinaikaiset määritetyt yksikkökustannukset jäsenvaltioissa, joilla on samankaltainen toiminta- ja talousympäristö kuin Bulgariassa. Tästä syystä komissio katsoo, että Bulgarian vuosien 2017, 2018 ja 2019 tarkistetut tavoitteet ovat yhteensopivia unionin laajuisten tavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella toisella viiteajanjaksolla.

| (8) | Puolan tarkistetut tavoitteet perustuvat arvioinnin mukaan sen reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten suunniteltuun vähentämiseen keskimäärin 0,1 prosenttia vuodessa toisen viiteajanjakson aikana. Tämä on vähemmän kuin unionin laajuiseksi tavoitteeksi asetettu keskimääräisten reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten vähennys. Suunnitellut reitinaikaiset määritetyt yksikkökustannukset kasvavat ensimmäisen ja toisen viiteajanjakson muodostaman kokonaisjakson aikana (keskimäärin + 1,4 prosenttia vuodessa). Puolan vuoden 2019 tarkistettu tavoite perustuu kuitenkin suunniteltuihin reitinaikaisiin määritettyihin yksikkökustannuksiin, jotka ovat selvästi alhaisemmat (14,9 prosenttia) kuin keskimääräiset reitinaikaiset määritetyt yksikkökustannukset jäsenvaltioissa, joilla on samankaltainen toiminta- ja talousympäristö kuin Puolassa. Kun otetaan huomioon reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten suotuisa taso ja erityiset olosuhteet, jotka selittävät reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten epäsuotuisan kehityksen (etenkin turvallisuuteen liittyvien tarvittavien toimenpiteiden toteuttaminen), komissio katsoo, että Puolan tarkistetut tavoitteet vuosiksi 2017, 2018 ja 2019 ovat yhteensopivia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella toisella viiteajanjaksolla. |
| --- | --- |

(8)

Puolan tarkistetut tavoitteet perustuvat arvioinnin mukaan sen reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten suunniteltuun vähentämiseen keskimäärin 0,1 prosenttia vuodessa toisen viiteajanjakson aikana. Tämä on vähemmän kuin unionin laajuiseksi tavoitteeksi asetettu keskimääräisten reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten vähennys. Suunnitellut reitinaikaiset määritetyt yksikkökustannukset kasvavat ensimmäisen ja toisen viiteajanjakson muodostaman kokonaisjakson aikana (keskimäärin + 1,4 prosenttia vuodessa). Puolan vuoden 2019 tarkistettu tavoite perustuu kuitenkin suunniteltuihin reitinaikaisiin määritettyihin yksikkökustannuksiin, jotka ovat selvästi alhaisemmat (14,9 prosenttia) kuin keskimääräiset reitinaikaiset määritetyt yksikkökustannukset jäsenvaltioissa, joilla on samankaltainen toiminta- ja talousympäristö kuin Puolassa. Kun otetaan huomioon reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten suotuisa taso ja erityiset olosuhteet, jotka selittävät reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten epäsuotuisan kehityksen (etenkin turvallisuuteen liittyvien tarvittavien toimenpiteiden toteuttaminen), komissio katsoo, että Puolan tarkistetut tavoitteet vuosiksi 2017, 2018 ja 2019 ovat yhteensopivia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella toisella viiteajanjaksolla.

| (9) | Täytäntöönpanopäätöstä (EU) 2015/348 olisi sen vuoksi muutettava Bulgarian, Maltan ja Puolan tarkistettujen tavoitteiden huomioon ottamiseksi, |
| --- | --- |

(9)

Täytäntöönpanopäätöstä (EU) 2015/348 olisi sen vuoksi muutettava Bulgarian, Maltan ja Puolan tarkistettujen tavoitteiden huomioon ottamiseksi,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2015/348 liite tämän päätöksen liitteellä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 2017.

Komission puolesta

Violeta BULC

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 96, 31.3.2004, s. 1.

1

(2)  
  EUVL L 128, 9.5.2013, s. 1.

2

(3)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/348, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2015, tiettyjen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti esitettyihin kansallisiin tai toiminnallisia ilmatilan lohkoja koskeviin suunnitelmien sisältyvien tavoitteiden yhteensopivuudesta toiselle viitejaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa (EUVL L 60, 4.3.2015, s. 55).

3

(4)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/1985, annettu 31 päivänä lokakuuta 2017, Maltan, Bulgarian ja Puolan lennonvarmistuspalvelujen vuosien 2017, 2018 ja 2019 tavoitteiden tarkistamisen sallimisesta kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti (EUVL L 287, 4.11.2017, s. 28).

4

---

LIITE

”LIITE

Asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti esitettyihin kansallisiin tai toiminnallisia ilmatilan lohkoja koskeviin suunnitelmiin sisältyvät suorituskyvyn kannalta keskeisiin osa-alueisiin (turvallisuus, ympäristö, kapasiteetti ja kustannustehokkuus) liittyvät suorituskykytavoitteet, joiden katsotaan olevan yhteensopivia toiselle viitejaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa

TURVALLISUUTEEN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Turvallisuudenhallinnan tehokkuustaso (Effectiveness of Safety Management, EOSM) ja riskianalyysivälineen (Risk Analysis Tool, RAT) metodologiaan perustuvan vakavuusluokituksen käyttö

| JÄSENVALTIO | FAB | EOSM | ”ATM Ground” -taso % (RAT) | ”ATM Overall” -taso % (RAT) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | VALTIO Taso | LENNONVARMISTUSPALVELUJEN TARJOAJA Taso | 2017 | 2019 | 2017 | 2019 |
| | SC | Other MO | SMI | RI's | ATM-S | SMI | RI's | ATM-S | SMI | RI's | ATM-S | SMI | RI's | ATM-S |
| Itävalta | FAB EC | C | D | D | 94,17 | 93,33 | 80 | 100 | 100 | 100 | 80 | 80 | 80 | 80 | 80 | 100 |
| Kroatia |
| Tšekki |
| Unkari |
| Slovakia |
| Slovenia |
| Irlanti | UK–IR | C | C | D | 80 | 80 | 80 | 100 | 100 | 100 | 80 | 80 | 80 | 80 | 80 | 100 |
| Yhdistynyt kuningaskunta |
| Belgia/Luxemburg | FAB EC | C | C | D | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | 100 | 100 | 100 | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | 100 |
| Ranska |
| Saksa |
| Alankomaat |
| [Sveitsi] |
| Puola | Baltian maat | C | C | D | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | 100 | 100 | 100 | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | 90 | 90 | 100 |
| Liettua |
| Kypros | Blue Med | C | C | D | 80 | 80 | 80 | 100 | 100 | 100 | 80 | 80 | 80 | 95 | 95 | 100 |
| Kreikka |
| Italia |
| Malta |
| Bulgaria | Tonava | C | C | D | 90 | 90 | 80 | 100 | 100 | 100 | 80 | 85 | 80 | 90 | 90 | 100 |
| Romania |
| Tanska | DK–SE | C | C | D | 80 | 80 | 80 | 100 | 100 | 100 | 80 | 80 | 80 | 80 | 80 | 100 |
| Ruotsi |
| Viro | NEFAB | C | C | D | 95 | 95 | 85 | 100 | 100 | 100 | 90 | 90 | 85 | 100 | 100 | 100 |
| Suomi |
| Latvia |
| [Norja] |
| Portugali | SW | C | D | D | 90 | 90 | 90 | 100 | 100 | 100 | 80 | 80 | 90 | 80 | 80 | 100 |
| Espanja |

JÄSENVALTIO

FAB

EOSM

”ATM Ground” -taso % (RAT)

”ATM Overall” -taso % (RAT)

VALTIO Taso

LENNONVARMISTUSPALVELUJEN TARJOAJA Taso

2017

2019

2017

2019

SC

Other MO

SMI

RI's

ATM-S

SMI

RI's

ATM-S

SMI

RI's

ATM-S

SMI

RI's

ATM-S

Itävalta

FAB EC

C

D

D

94,17

93,33

80

100

100

100

80

80

80

80

80

100

Kroatia

Tšekki

Unkari

Slovakia

Slovenia

Irlanti

UK–IR

C

C

D

80

80

80

100

100

100

80

80

80

80

80

100

Yhdistynyt kuningaskunta

Belgia/Luxemburg

FAB EC

C

C

D

≥ 80

≥ 80

≥ 80

100

100

100

≥ 80

≥ 80

≥ 80

≥ 80

≥ 80

100

Ranska

Saksa

Alankomaat

[Sveitsi]

Puola

Baltian maat

C

C

D

≥ 80

≥ 80

≥ 80

100

100

100

≥ 80

≥ 80

≥ 80

90

90

100

Liettua

Kypros

Blue Med

C

C

D

80

80

80

100

100

100

80

80

80

95

95

100

Kreikka

Italia

Malta

Bulgaria

Tonava

C

C

D

90

90

80

100

100

100

80

85

80

90

90

100

Romania

Tanska

DK–SE

C

C

D

80

80

80

100

100

100

80

80

80

80

80

100

Ruotsi

Viro

NEFAB

C

C

D

95

95

85

100

100

100

90

90

85

100

100

100

Suomi

Latvia

[Norja]

Portugali

SW

C

D

D

90

90

90

100

100

100

80

80

90

80

80

100

Espanja

Lyhenteet:

| ”SC” | : | hallintatavoite ”turvallisuuskulttuuri”, joka mainitaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 liitteessä I olevan 2 osan 1.1 kohdan a alakohdassa |
| --- | --- | --- |
| ”other MO” | : | muut hallintatavoitteet kuin ”turvallisuuskulttuuri”, jotka mainitaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 liitteessä I olevan 2 osan 1.1 kohdan a alakohdassa |
| ”RIs” | : | kiitotiepoikkeamat |
| ”SMI” | : | porrastusminimin alitukset |
| ”ATM-S” | : | ilmaliikenteen hallintaan liittyvät poikkeamat |

”SC”

:

hallintatavoite ”turvallisuuskulttuuri”, joka mainitaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 liitteessä I olevan 2 osan 1.1 kohdan a alakohdassa

”other MO”

:

muut hallintatavoitteet kuin ”turvallisuuskulttuuri”, jotka mainitaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 liitteessä I olevan 2 osan 1.1 kohdan a alakohdassa

”RIs”

:

kiitotiepoikkeamat

”SMI”

:

porrastusminimin alitukset

”ATM-S”

:

ilmaliikenteen hallintaan liittyvät poikkeamat

YMPÄRISTÖÖN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Tosiasiallisen lentoradan mukainen horisontaalinen reitinaikainen lennon tehokkuus

| JÄSENVALTIO | FAB | TOIMINNALLISEN ILMATILAN LOHKON YMPÄRISTÖÖN LIITTYVÄ TAVOITE (%) |
| --- | --- | --- |
| | | 2019 |
| Itävalta | FAB EC | 1,81 |
| Kroatia |
| Tšekki |
| Unkari |
| Slovakia |
| Slovenia |
| Irlanti | UK–IR | 2,99 |
| Yhdistynyt kuningaskunta |
| Belgia/Luxemburg | FAB EC | 2,96 |
| Ranska |
| Saksa |
| Alankomaat |
| [Sveitsi] |
| Puola | Baltian maat | 1,36 |
| Liettua |
| Kypros | Blue Med | 2,45 |
| Kreikka |
| Italia |
| Malta |
| Bulgaria | Tonava | 1,37 |
| Romania |
| Tanska | DK–SE | 1,19 |
| Ruotsi |
| Viro | NEFAB | 1,22 |
| Suomi |
| Latvia |
| [Norja] |
| Portugali | SW | 3,28 |
| Espanja |

JÄSENVALTIO

FAB

TOIMINNALLISEN ILMATILAN LOHKON YMPÄRISTÖÖN LIITTYVÄ TAVOITE (%)

2019

Itävalta

FAB EC

1,81

Kroatia

Tšekki

Unkari

Slovakia

Slovenia

Irlanti

UK–IR

2,99

Yhdistynyt kuningaskunta

Belgia/Luxemburg

FAB EC

2,96

Ranska

Saksa

Alankomaat

[Sveitsi]

Puola

Baltian maat

1,36

Liettua

Kypros

Blue Med

2,45

Kreikka

Italia

Malta

Bulgaria

Tonava

1,37

Romania

Tanska

DK–SE

1,19

Ruotsi

Viro

NEFAB

1,22

Suomi

Latvia

[Norja]

Portugali

SW

3,28

Espanja

KAPASITEETTIIN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Ilmaliikennevirtojen sääntelystä reitillä johtuva viivästys minuutteina lentoa kohti

| JÄSENVALTIO | FAB | TOIMINNALLISEN ILMATILAN LOHKON REITIN KAPASITEETTIIN LIITTYVÄ TAVOITE |
| --- | --- | --- |
| 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| Irlanti | UK–IR | 0,25 | 0,26 | 0,26 | 0,26 | 0,26 |
| Yhdistynyt kuningaskunta |
| Puola | Baltian maat | 0,21 | 0,21 | 0,21 | 0,22 | 0,22 |
| Liettua |
| Tanska | DK–SE | 0,10 | 0,10 | 0,10 | 0,09 | 0,09 |
| Ruotsi |
| Viro | NEFAB | 0,12 | 0,12 | 0,13 | 0,13 | 0,13 |
| Suomi |
| Latvia |
| [Norja] |

JÄSENVALTIO

FAB

TOIMINNALLISEN ILMATILAN LOHKON REITIN KAPASITEETTIIN LIITTYVÄ TAVOITE

2015

2016

2017

2018

2019

Irlanti

UK–IR

0,25

0,26

0,26

0,26

0,26

Yhdistynyt kuningaskunta

Puola

Baltian maat

0,21

0,21

0,21

0,22

0,22

Liettua

Tanska

DK–SE

0,10

0,10

0,10

0,09

0,09

Ruotsi

Viro

NEFAB

0,12

0,12

0,13

0,13

0,13

Suomi

Latvia

[Norja]

KUSTANNUSTEHOKKUUTEEN LIITTYVÄ SUORITUSKYVYN KESKEINEN OSA-ALUE

Selitteet:

| Tunnus | Kohta | Yksiköt |
| --- | --- | --- |
| (A) | Reitinaikaiset määritetyt kustannukset yhteensä | (nimellismääräisinä ja kansallisessa valuutassa) |
| (B) | Inflaatioaste | (%) |
| (C) | Inflaatioindeksi | (100 = 2009) |
| (D) | Reitinaikaiset määritetyt kustannukset yhteensä | (vuoden 2009 reaalihintoina ja kansallisessa valuutassa) |
| (E) | Reitinaikaiset palveluyksiköt yhteensä | (lähi- ja lähestymisalueen palveluyksiköt) |
| (F) | Reitinaikainen määritetty yksikkökustannus | (vuoden 2009 reaalihintoina ja kansallisessa valuutassa) |

Tunnus

Kohta

Yksiköt

(A)

Reitinaikaiset määritetyt kustannukset yhteensä

(nimellismääräisinä ja kansallisessa valuutassa)

(B)

Inflaatioaste

(%)

(C)

Inflaatioindeksi

(100 = 2009)

(D)

Reitinaikaiset määritetyt kustannukset yhteensä

(vuoden 2009 reaalihintoina ja kansallisessa valuutassa)

(E)

Reitinaikaiset palveluyksiköt yhteensä

(lähi- ja lähestymisalueen palveluyksiköt)

(F)

Reitinaikainen määritetty yksikkökustannus

(vuoden 2009 reaalihintoina ja kansallisessa valuutassa)

BALTIC FAB

Maksuvyöhyke: Liettua – valuutta: euro

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 23 316 993 | 23 342 321 | 24 186 978 | 25 093 574 | 25 748 766 |
| (B) | 1,7 % | 2,2 % | 2,5 % | 2,2 % | 2,2 % |
| (C) | 112,9 | 115,4 | 118,4 | 121,0 | 123,7 |
| (D) | 20 652 919 | 20 223 855 | 20 434 886 | 20 737 566 | 20 814 037 |
| (E) | 490 928 | 508 601 | 524 877 | 541 672 | 559 548 |
| (F) | 42,07 | 39,76 | 38,93 | 38,28 | 37,20 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

23 316 993

23 342 321

24 186 978

25 093 574

25 748 766

(B)

1,7 %

2,2 %

2,5 %

2,2 %

2,2 %

(C)

112,9

115,4

118,4

121,0

123,7

(D)

20 652 919

20 223 855

20 434 886

20 737 566

20 814 037

(E)

490 928

508 601

524 877

541 672

559 548

(F)

42,07

39,76

38,93

38,28

37,20

Maksuvyöhyke: Puola – valuutta: PLN

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 658 592 342 | 687 375 337 | 807 874 605 | 840 660 505 | 795 098 157 |
| (B) | 2,4 % | 2,5 % | 1,1 % | 1,9 % | 2,4 % |
| (C) | 115,9 | 118,7 | 111,3 | 113,4 | 116,1 |
| (D) | 568 474 758 | 578 848 069 | 725 678 008 | 741 339 221 | 685 060 982 |
| (E) | 4 362 840 | 4 544 000 | 4 299 929 | 4 419 000 | 4 560 000 |
| (F) | 130,30 | 127,39 | 168,77 | 167,76 | 150,23 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

658 592 342

687 375 337

807 874 605

840 660 505

795 098 157

(B)

2,4 %

2,5 %

1,1 %

1,9 %

2,4 %

(C)

115,9

118,7

111,3

113,4

116,1

(D)

568 474 758

578 848 069

725 678 008

741 339 221

685 060 982

(E)

4 362 840

4 544 000

4 299 929

4 419 000

4 560 000

(F)

130,30

127,39

168,77

167,76

150,23

BLUE MED FAB

Maksuvyöhyke: Kypros – valuutta: euro

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 52 708 045 | 53 598 493 | 55 916 691 | 57 610 277 | 59 360 816 |
| (B) | 1,6 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,8 % | 2,0 % |
| (C) | 112,9 | 114,8 | 116,8 | 118,9 | 121,3 |
| (D) | 46 681 639 | 46 676 772 | 47 881 610 | 48 459 560 | 48 952 987 |
| (E) | 1 395 081 | 1 425 773 | 1 457 140 | 1 489 197 | 1 521 959 |
| (F) | 33,46 | 32,74 | 32,86 | 32,54 | 32,16 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

52 708 045

53 598 493

55 916 691

57 610 277

59 360 816

(B)

1,6 %

1,7 %

1,7 %

1,8 %

2,0 %

(C)

112,9

114,8

116,8

118,9

121,3

(D)

46 681 639

46 676 772

47 881 610

48 459 560

48 952 987

(E)

1 395 081

1 425 773

1 457 140

1 489 197

1 521 959

(F)

33,46

32,74

32,86

32,54

32,16

Maksuvyöhyke: Kreikka – valuutta: euro

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 147 841 464 | 151 226 557 | 155 317 991 | 156 939 780 | 164 629 376 |
| (B) | 0,3 % | 1,1 % | 1,2 % | 1,3 % | 1,6 % |
| (C) | 107,9 | 109,1 | 110,4 | 111,8 | 113,6 |
| (D) | 136 958 572 | 138 630 543 | 140 635 901 | 140 350 008 | 144 936 752 |
| (E) | 4 231 888 | 4 318 281 | 4 404 929 | 4 492 622 | 4 599 834 |
| (F) | 32,36 | 32,10 | 31,93 | 31,24 | 31,51 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

147 841 464

151 226 557

155 317 991

156 939 780

164 629 376

(B)

0,3 %

1,1 %

1,2 %

1,3 %

1,6 %

(C)

107,9

109,1

110,4

111,8

113,6

(D)

136 958 572

138 630 543

140 635 901

140 350 008

144 936 752

(E)

4 231 888

4 318 281

4 404 929

4 492 622

4 599 834

(F)

32,36

32,10

31,93

31,24

31,51

Maksuvyöhyke: Malta – valuutta: euro

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 17 736 060 | 19 082 057 | 20 694 940 | 21 720 523 | 22 752 314 |
| (B) | 1,7 % | 1,8 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % |
| (C) | 111,9 | 114,0 | 115,9 | 117,9 | 119,9 |
| (D) | 15 844 908 | 16 745 957 | 17 857 802 | 18 429 483 | 18 982 242 |
| (E) | 609 000 | 621 000 | 880 000 | 933 000 | 990 000 |
| (F) | 26,02 | 26,97 | 20,29 | 19,75 | 19,17 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

17 736 060

19 082 057

20 694 940

21 720 523

22 752 314

(B)

1,7 %

1,8 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

(C)

111,9

114,0

115,9

117,9

119,9

(D)

15 844 908

16 745 957

17 857 802

18 429 483

18 982 242

(E)

609 000

621 000

880 000

933 000

990 000

(F)

26,02

26,97

20,29

19,75

19,17

DANUBE FAB

Maksuvyöhyke: Bulgaria – valuutta: BGN

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 166 771 377 | 172 805 739 | 219 350 068 | 228 283 095 | 232 773 544 |
| (B) | 0,9 % | 1,8 % | 1,1 % | 1,2 % | 1,4 % |
| (C) | 110,1 | 112,1 | 106,9 | 108,1 | 109,7 |
| (D) | 151 495 007 | 154 219 178 | 205 254 233 | 211 080 244 | 212 260 655 |
| (E) | 2 627 000 | 2 667 000 | 3 439 000 | 3 611 824 | 3 745 039 |
| (F) | 57,67 | 57,82 | 59,68 | 58,44 | 56,68 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

166 771 377

172 805 739

219 350 068

228 283 095

232 773 544

(B)

0,9 %

1,8 %

1,1 %

1,2 %

1,4 %

(C)

110,1

112,1

106,9

108,1

109,7

(D)

151 495 007

154 219 178

205 254 233

211 080 244

212 260 655

(E)

2 627 000

2 667 000

3 439 000

3 611 824

3 745 039

(F)

57,67

57,82

59,68

58,44

56,68

Maksuvyöhyke: Romania – valuutta: RON

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 690 507 397 | 704 650 329 | 718 659 958 | 735 119 853 | 753 216 461 |
| (B) | 3,1 % | 3,0 % | 2,8 % | 2,8 % | 2,7 % |
| (C) | 126,9 | 130,7 | 134,4 | 138,2 | 141,9 |
| (D) | 543 963 841 | 538 937 162 | 534 681 066 | 532 030 334 | 530 795 951 |
| (E) | 4 012 887 | 4 117 019 | 4 219 063 | 4 317 155 | 4 441 542 |
| (F) | 135,55 | 130,90 | 126,73 | 123,24 | 119,51 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

690 507 397

704 650 329

718 659 958

735 119 853

753 216 461

(B)

3,1 %

3,0 %

2,8 %

2,8 %

2,7 %

(C)

126,9

130,7

134,4

138,2

141,9

(D)

543 963 841

538 937 162

534 681 066

532 030 334

530 795 951

(E)

4 012 887

4 117 019

4 219 063

4 317 155

4 441 542

(F)

135,55

130,90

126,73

123,24

119,51

TANSKA-RUOTSI FAB

Maksuvyöhyke: Tanska – valuutta: DKK

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 726 872 134 | 724 495 393 | 735 983 926 | 749 032 040 | 750 157 741 |
| (B) | 1,8 % | 2,2 % | 2,2 % | 2,2 % | 2,2 % |
| (C) | 111,6 | 114,1 | 116,6 | 119,1 | 121,8 |
| (D) | 651 263 654 | 635 160 606 | 631 342 985 | 628 704 443 | 616 095 213 |
| (E) | 1 553 000 | 1 571 000 | 1 589 000 | 1 608 000 | 1 628 000 |
| (F) | 419,36 | 404,30 | 397,32 | 390,99 | 378,44 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

726 872 134

724 495 393

735 983 926

749 032 040

750 157 741

(B)

1,8 %

2,2 %

2,2 %

2,2 %

2,2 %

(C)

111,6

114,1

116,6

119,1

121,8

(D)

651 263 654

635 160 606

631 342 985

628 704 443

616 095 213

(E)

1 553 000

1 571 000

1 589 000

1 608 000

1 628 000

(F)

419,36

404,30

397,32

390,99

378,44

Maksuvyöhyke: Ruotsi – valuutta: SEK

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 1 951 544 485 | 1 974 263 091 | 1 970 314 688 | 1 964 628 986 | 1 958 887 595 |
| (B) | 1,6 % | 2,4 % | 2,1 % | 2,0 % | 2,0 % |
| (C) | 106,1 | 108,6 | 110,9 | 113,1 | 115,4 |
| (D) | 1 840 204 091 | 1 817 994 673 | 1 777 040 937 | 1 737 169 570 | 1 698 130 296 |
| (E) | 3 257 000 | 3 303 000 | 3 341 000 | 3 383 000 | 3 425 000 |
| (F) | 565,00 | 550,41 | 531,89 | 513,50 | 495,80 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

1 951 544 485

1 974 263 091

1 970 314 688

1 964 628 986

1 958 887 595

(B)

1,6 %

2,4 %

2,1 %

2,0 %

2,0 %

(C)

106,1

108,6

110,9

113,1

115,4

(D)

1 840 204 091

1 817 994 673

1 777 040 937

1 737 169 570

1 698 130 296

(E)

3 257 000

3 303 000

3 341 000

3 383 000

3 425 000

(F)

565,00

550,41

531,89

513,50

495,80

FAB EC

Maksuvyöhyke: Kroatia – valuutta: HRK

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 670 066 531 | 687 516 987 | 691 440 691 | 687 394 177 | 674 346 800 |
| (B) | 0,2 % | 1,0 % | 1,5 % | 2,5 % | 2,5 % |
| (C) | 109,2 | 110,4 | 112,0 | 114,8 | 117,7 |
| (D) | 613 414 184 | 622 991 131 | 617 287 272 | 598 707 050 | 573 017 597 |
| (E) | 1 763 000 | 1 783 000 | 1 808 000 | 1 863 185 | 1 926 787 |
| (F) | 347,94 | 349,41 | 341,42 | 321,34 | 297,40 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

670 066 531

687 516 987

691 440 691

687 394 177

674 346 800

(B)

0,2 %

1,0 %

1,5 %

2,5 %

2,5 %

(C)

109,2

110,4

112,0

114,8

117,7

(D)

613 414 184

622 991 131

617 287 272

598 707 050

573 017 597

(E)

1 763 000

1 783 000

1 808 000

1 863 185

1 926 787

(F)

347,94

349,41

341,42

321,34

297,40

Maksuvyöhyke: Tšekki – valuutta: CZK

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 3 022 287 900 | 3 087 882 700 | 3 126 037 100 | 3 149 817 800 | 3 102 014 900 |
| (B) | 1,9 % | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % |
| (C) | 111,5 | 113,7 | 116,0 | 118,3 | 120,7 |
| (D) | 2 710 775 667 | 2 715 303 433 | 2 694 955 079 | 2 662 212 166 | 2 570 401 338 |
| (E) | 2 548 000 | 2 637 000 | 2 717 000 | 2 795 000 | 2 881 000 |
| (F) | 1 063,88 | 1 029,69 | 991,89 | 952,49 | 892,19 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

3 022 287 900

3 087 882 700

3 126 037 100

3 149 817 800

3 102 014 900

(B)

1,9 %

2,0 %

2,0 %

2,0 %

2,0 %

(C)

111,5

113,7

116,0

118,3

120,7

(D)

2 710 775 667

2 715 303 433

2 694 955 079

2 662 212 166

2 570 401 338

(E)

2 548 000

2 637 000

2 717 000

2 795 000

2 881 000

(F)

1 063,88

1 029,69

991,89

952,49

892,19

Maksuvyöhyke: Unkari – valuutta: HUF

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 28 133 097 383 | 29 114 984 951 | 29 632 945 277 | 30 406 204 408 | 31 345 254 629 |
| (B) | 1,8 % | 3,0 % | 3,0 % | 3,0 % | 3,0 % |
| (C) | 119,3 | 122,8 | 126,5 | 130,3 | 134,2 |
| (D) | 23 587 547 923 | 23 699 795 100 | 23 418 852 735 | 23 330 056 076 | 23 350 067 982 |
| (E) | 2 457 201 | 2 364 165 | 2 413 812 | 2 453 639 | 2 512 526 |
| (F) | 9 599,36 | 10 024,60 | 9 702,02 | 9 508,35 | 9 293,46 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

28 133 097 383

29 114 984 951

29 632 945 277

30 406 204 408

31 345 254 629

(B)

1,8 %

3,0 %

3,0 %

3,0 %

3,0 %

(C)

119,3

122,8

126,5

130,3

134,2

(D)

23 587 547 923

23 699 795 100

23 418 852 735

23 330 056 076

23 350 067 982

(E)

2 457 201

2 364 165

2 413 812

2 453 639

2 512 526

(F)

9 599,36

10 024,60

9 702,02

9 508,35

9 293,46

Maksuvyöhyke: Slovenia – valuutta: euro

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 32 094 283 | 33 168 798 | 33 870 218 | 34 392 801 | 35 029 005 |
| (B) | 1,6 % | 2,1 % | 1,9 % | 2,0 % | 2,0 % |
| (C) | 111,9 | 114,3 | 116,5 | 118,8 | 121,2 |
| (D) | 28 675 840 | 29 018 678 | 29 079 819 | 28 949 500 | 28 906 876 |
| (E) | 481 500 | 499 637 | 514 217 | 529 770 | 546 470 |
| (F) | 59,56 | 58,08 | 56,55 | 54,65 | 52,90 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

32 094 283

33 168 798

33 870 218

34 392 801

35 029 005

(B)

1,6 %

2,1 %

1,9 %

2,0 %

2,0 %

(C)

111,9

114,3

116,5

118,8

121,2

(D)

28 675 840

29 018 678

29 079 819

28 949 500

28 906 876

(E)

481 500

499 637

514 217

529 770

546 470

(F)

59,56

58,08

56,55

54,65

52,90

NEFAB

Maksuvyöhyke: Viro – valuutta: euro

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 23 098 175 | 24 757 151 | 25 985 553 | 27 073 003 | 28 182 980 |
| (B) | 3,0 % | 3,1 % | 3,0 % | 3,0 % | 3,0 % |
| (C) | 123,3 | 127,1 | 130,9 | 134,8 | 138,9 |
| (D) | 18 739 585 | 19 481 586 | 19 852 645 | 20 081 013 | 20 295 459 |
| (E) | 774 641 | 801 575 | 827 117 | 855 350 | 885 643 |
| (F) | 24,19 | 24,30 | 24,00 | 23,48 | 22,92 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

23 098 175

24 757 151

25 985 553

27 073 003

28 182 980

(B)

3,0 %

3,1 %

3,0 %

3,0 %

3,0 %

(C)

123,3

127,1

130,9

134,8

138,9

(D)

18 739 585

19 481 586

19 852 645

20 081 013

20 295 459

(E)

774 641

801 575

827 117

855 350

885 643

(F)

24,19

24,30

24,00

23,48

22,92

Maksuvyöhyke: Suomi – valuutta: euro

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 45 050 000 | 45 596 000 | 46 064 000 | 46 321 000 | 46 468 000 |
| (B) | 1,5 % | 1,7 % | 1,9 % | 2,0 % | 2,0 % |
| (C) | 114,4 | 116,4 | 118,6 | 121,0 | 123,4 |
| (D) | 39 368 663 | 39 179 750 | 38 843 860 | 38 294 684 | 37 662 953 |
| (E) | 792 600 | 812 000 | 827 000 | 843 000 | 861 000 |
| (F) | 49,67 | 48,25 | 46,97 | 45,43 | 43,74 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

45 050 000

45 596 000

46 064 000

46 321 000

46 468 000

(B)

1,5 %

1,7 %

1,9 %

2,0 %

2,0 %

(C)

114,4

116,4

118,6

121,0

123,4

(D)

39 368 663

39 179 750

38 843 860

38 294 684

37 662 953

(E)

792 600

812 000

827 000

843 000

861 000

(F)

49,67

48,25

46,97

45,43

43,74

Maksuvyöhyke: Latvia – valuutta: euro

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 22 680 662 | 23 118 000 | 23 902 000 | 24 692 818 | 25 534 000 |
| (B) | 2,5 % | 2,3 % | 2,3 % | 2,3 % | 2,3 % |
| (C) | 109,7 | 112,2 | 114,8 | 117,4 | 120,1 |
| (D) | 20 683 885 | 20 603 685 | 20 823 477 | 21 028 777 | 21 256 247 |
| (E) | 802 000 | 824 000 | 844 000 | 867 000 | 890 000 |
| (F) | 25,79 | 25,00 | 24,67 | 24,25 | 23,88 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

22 680 662

23 118 000

23 902 000

24 692 818

25 534 000

(B)

2,5 %

2,3 %

2,3 %

2,3 %

2,3 %

(C)

109,7

112,2

114,8

117,4

120,1

(D)

20 683 885

20 603 685

20 823 477

21 028 777

21 256 247

(E)

802 000

824 000

844 000

867 000

890 000

(F)

25,79

25,00

24,67

24,25

23,88

SW FAB

Maksuvyöhyke: Portugali – valuutta: euro

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 111 331 252 | 117 112 878 | 121 117 127 | 124 427 807 | 127 871 286 |
| (B) | 1,2 % | 1,5 % | 1,5 % | 1,5 % | 1,5 % |
| (C) | 110,5 | 112,2 | 113,8 | 115,5 | 117,3 |
| (D) | 100 758 704 | 104 424 905 | 106 399 345 | 107 692 336 | 109 037 112 |
| (E) | 3 095 250 | 3 104 536 | 3 122 232 | 3 147 209 | 3 171 128 |
| (F) | 32,55 | 33,64 | 34,08 | 34,22 | 34,38 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

111 331 252

117 112 878

121 117 127

124 427 807

127 871 286

(B)

1,2 %

1,5 %

1,5 %

1,5 %

1,5 %

(C)

110,5

112,2

113,8

115,5

117,3

(D)

100 758 704

104 424 905

106 399 345

107 692 336

109 037 112

(E)

3 095 250

3 104 536

3 122 232

3 147 209

3 171 128

(F)

32,55

33,64

34,08

34,22

34,38

ESPANJA

Maksuvyöhyke: Manner-Espanja – valuutta: euro

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 620 443 569 | 622 072 583 | 622 240 962 | 625 580 952 | 627 777 294 |
| (B) | 0,8 % | 0,9 % | 1,0 % | 1,0 % | 1,1 % |
| (C) | 110,6 | 111,6 | 112,7 | 113,9 | 115,1 |
| (D) | 561 172 369 | 557 638 172 | 552 025 959 | 549 379 889 | 545 563 910 |
| (E) | 8 880 000 | 8 936 000 | 9 018 000 | 9 128 000 | 9 238 000 |
| (F) | 63,20 | 62,40 | 61,21 | 60,19 | 59,06 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

620 443 569

622 072 583

622 240 962

625 580 952

627 777 294

(B)

0,8 %

0,9 %

1,0 %

1,0 %

1,1 %

(C)

110,6

111,6

112,7

113,9

115,1

(D)

561 172 369

557 638 172

552 025 959

549 379 889

545 563 910

(E)

8 880 000

8 936 000

9 018 000

9 128 000

9 238 000

(F)

63,20

62,40

61,21

60,19

59,06

Maksuvyöhyke: Espanja Kanarian saaret – valuutta: euro

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 98 528 223 | 98 750 683 | 99 003 882 | 98 495 359 | 98 326 935 |
| (B) | 0,8 % | 0,9 % | 1,0 % | 1,0 % | 1,1 % |
| (C) | 110,6 | 111,6 | 112,7 | 113,9 | 115,1 |
| (D) | 89 115 786 | 88 522 066 | 87 832 072 | 86 497 790 | 85 450 091 |
| (E) | 1 531 000 | 1 528 000 | 1 531 000 | 1 537 000 | 1 543 000 |
| (F) | 58,21 | 57,93 | 57,37 | 56,28 | 55,38 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

98 528 223

98 750 683

99 003 882

98 495 359

98 326 935

(B)

0,8 %

0,9 %

1,0 %

1,0 %

1,1 %

(C)

110,6

111,6

112,7

113,9

115,1

(D)

89 115 786

88 522 066

87 832 072

86 497 790

85 450 091

(E)

1 531 000

1 528 000

1 531 000

1 537 000

1 543 000

(F)

58,21

57,93

57,37

56,28

55,38

UK-IR FAB

Maksuvyöhyke: Irlanti – valuutta: euro

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 118 046 200 | 121 386 700 | 125 595 100 | 129 364 400 | 130 778 800 |
| (B) | 1,1 % | 1,2 % | 1,4 % | 1,7 % | 1,7 % |
| (C) | 103,7 | 105,0 | 106,4 | 108,2 | 110,1 |
| (D) | 113 811 728 | 115 644 664 | 118 001 964 | 119 511 684 | 118 798 780 |
| (E) | 4 000 000 | 4 049 624 | 4 113 288 | 4 184 878 | 4 262 135 |
| (F) | 28,45 | 28,56 | 28,69 | 28,56 | 27,87 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

118 046 200

121 386 700

125 595 100

129 364 400

130 778 800

(B)

1,1 %

1,2 %

1,4 %

1,7 %

1,7 %

(C)

103,7

105,0

106,4

108,2

110,1

(D)

113 811 728

115 644 664

118 001 964

119 511 684

118 798 780

(E)

4 000 000

4 049 624

4 113 288

4 184 878

4 262 135

(F)

28,45

28,56

28,69

28,56

27,87

Maksuvyöhyke: Yhdistynyt kuningaskunta – valuutta: GBP

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 686 348 218 | 687 119 724 | 690 004 230 | 682 569 359 | 673 089 111 |
| (B) | 1,9 % | 1,9 % | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % |
| (C) | 118,2 | 120,5 | 122,9 | 125,3 | 127,8 |
| (D) | 580 582 809 | 570 397 867 | 561 561 156 | 544 617 914 | 526 523 219 |
| (E) | 10 244 000 | 10 435 000 | 10 583 000 | 10 758 000 | 10 940 000 |
| (F) | 56,68 | 54,66 | 53,06 | 50,62 | 48,13 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

686 348 218

687 119 724

690 004 230

682 569 359

673 089 111

(B)

1,9 %

1,9 %

2,0 %

2,0 %

2,0 %

(C)

118,2

120,5

122,9

125,3

127,8

(D)

580 582 809

570 397 867

561 561 156

544 617 914

526 523 219

(E)

10 244 000

10 435 000

10 583 000

10 758 000

10 940 000

(F)

56,68

54,66

53,06

50,62

48,13

---

| 19.12.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 337/80 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 337/80

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2017/2377,

annettu 15 päivänä joulukuuta 2017,

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 406/2009/EY soveltamisalaan kuuluvista vuoden 2015 kasvihuonekaasupäästöistä kunkin jäsenvaltion osalta

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 8476)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon järjestelmästä kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja niistä raportoimiseksi sekä muista ilmastonmuutosta koskevista tiedoista raportoimiseksi kansallisella ja unionin tasolla sekä päätöksen N:o 280/2004/EY kumoamisesta 21 päivänä toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 (1) ja erityisesti sen 19 artiklan 6 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 406/2009/EY (2) säädetään kasvihuonekaasupäästörajoista (vuosittaisista kiintiöistä) kullekin jäsenvaltiolle kutakin vuotta varten kaudella 2013–2020 sekä järjestelmästä, jolla vuosittain arvioidaan kyseisten rajojen noudattamista. Jäsenvaltioiden vuosittaiset päästökiintiöt hiilidioksidiekvivalenttitonneina ilmaistuna sisältyvät komission päätökseen 2013/162/EU (3). Kullekin jäsenvaltiolle myönnettyjen vuosittaisten päästökiintiöiden mukautukset vahvistetaan komission täytäntöönpanopäätöksessä 2013/634/EU (4). |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 406/2009/EY (2) säädetään kasvihuonekaasupäästörajoista (vuosittaisista kiintiöistä) kullekin jäsenvaltiolle kutakin vuotta varten kaudella 2013–2020 sekä järjestelmästä, jolla vuosittain arvioidaan kyseisten rajojen noudattamista. Jäsenvaltioiden vuosittaiset päästökiintiöt hiilidioksidiekvivalenttitonneina ilmaistuna sisältyvät komission päätökseen 2013/162/EU (3). Kullekin jäsenvaltiolle myönnettyjen vuosittaisten päästökiintiöiden mukautukset vahvistetaan komission täytäntöönpanopäätöksessä 2013/634/EU (4).

| (2) | Asetuksen (EU) N:o 525/2013 19 artiklassa säädetään jäsenvaltioiden kasvihuonekaasupäästöjen inventaarioiden tarkastusmenettelystä, jolla voidaan arvioida päätöksen N:o 406/2009/EY noudattamista. Asetuksen 525/2013/EU 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu kattava tarkastus tehtiin sen vuoksi komissiolle maaliskuussa 2017 toimitettujen vuoden 2015 päästötietojen perusteella komission täytäntöönpanoasetuksen 749/2014/EU (5) III luvussa ja liitteessä XVI esitettyjä menettelyjä noudattaen. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU) N:o 525/2013 19 artiklassa säädetään jäsenvaltioiden kasvihuonekaasupäästöjen inventaarioiden tarkastusmenettelystä, jolla voidaan arvioida päätöksen N:o 406/2009/EY noudattamista. Asetuksen 525/2013/EU 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu kattava tarkastus tehtiin sen vuoksi komissiolle maaliskuussa 2017 toimitettujen vuoden 2015 päästötietojen perusteella komission täytäntöönpanoasetuksen 749/2014/EU (5) III luvussa ja liitteessä XVI esitettyjä menettelyjä noudattaen.

| (3) | Päätöksen N:o 406/2009/EY soveltamisalaan kuuluvien kasvihuonekaasupäästöjen kokonaismäärässä vuonna 2015 kunkin jäsenvaltion osalta olisi otettava huomioon vuosittaisen tarkastuksen aikana lasketut tekniset korjaukset ja tarkistetut arviot sellaisina kuin ne sisältyvät asetuksen 749/2014/EU 35 artiklan 2 kohdan mukaisiin lopullisiin tarkastusraportteihin. |
| --- | --- |

(3)

Päätöksen N:o 406/2009/EY soveltamisalaan kuuluvien kasvihuonekaasupäästöjen kokonaismäärässä vuonna 2015 kunkin jäsenvaltion osalta olisi otettava huomioon vuosittaisen tarkastuksen aikana lasketut tekniset korjaukset ja tarkistetut arviot sellaisina kuin ne sisältyvät asetuksen 749/2014/EU 35 artiklan 2 kohdan mukaisiin lopullisiin tarkastusraportteihin.

| (4) | Tämän päätöksen olisi tultava voimaan sen julkaisemispäivänä, jotta se olisi johdonmukainen asetuksen (EU) N:o 525/2013 19 artiklan 7 kohdan säännösten kanssa. Kyseisen kohdan mukaan tämän päätöksen julkaisemispäivästä alkaa neljän kuukauden kausi, jonka aikana jäsenvaltiot voivat käyttää päätöksen N:o 406/2009/EY mukaista liikkumavaraa, |
| --- | --- |

(4)

Tämän päätöksen olisi tultava voimaan sen julkaisemispäivänä, jotta se olisi johdonmukainen asetuksen (EU) N:o 525/2013 19 artiklan 7 kohdan säännösten kanssa. Kyseisen kohdan mukaan tämän päätöksen julkaisemispäivästä alkaa neljän kuukauden kausi, jonka aikana jäsenvaltiot voivat käyttää päätöksen N:o 406/2009/EY mukaista liikkumavaraa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tämän päätöksen liitteessä esitetään vuodelta 2015 kunkin jäsenvaltion osalta päätöksen N:o 406/2009/EY soveltamisalaan kuuluvien kasvihuonekaasupäästöjen kokonaismäärä, joka perustuu asetuksen 525/2013/EU 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun vuosittaisen tarkastuksen tuloksena saataviin korjattuihin inventaariotietoihin.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 165, 18.6.2013, s. 13.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 406/2009/EY, tehty 23 päivänä huhtikuuta 2009, jäsenvaltioiden pyrkimyksistä vähentää kasvihuonekaasupäästöjään yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen vähentämissitoumusten täyttämiseksi vuoteen 2020 mennessä (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 136).

2

(3)  Komission päätös 2013/162/EU, annettu 26 päivänä maaliskuuta 2013, jäsenvaltioiden vuosittaisten päästökiintiöiden määrittämisestä kaudeksi 2013–2020 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 406/2009/EY mukaisesti (EUVL L 90, 28.3.2013, s. 106).

3

(4)  Komission täytäntöönpanopäätös 2013/634/EU, annettu 31 päivänä lokakuuta 2013, jäsenvaltioiden vuosittaisten päästökiintiöiden mukauttamisesta kaudeksi 2013–2020 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 406/2009/EY mukaisesti (EUVL L 292, 1.11.2013, s. 19).

4

(5)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 749/2014, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2014, jäsenvaltioiden Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 mukaisesti raportoimien tietojen rakenteesta, muodosta, toimittamistavasta ja tarkastamisesta (EUVL L 203, 11.7.2014, s. 23).

5

---

LIITE

| Jäsenvaltio | Päätöksen N:o 406/2009/EY soveltamisalaan kuuluvat kasvihuonekaasupäästöt vuonna 2015
  (hiilidioksidiekvivalenttitonneina) |
| --- | --- |
| Belgia | 72 719 520 |
| Bulgaria | 25 354 866 |
| Tšekki | 61 282 020 |
| Tanska | 32 520 220 |
| Saksa | 444 080 615 |
| Viro | 6 144 411 |
| Irlanti | 43 037 173 |
| Kreikka | 45 449 373 |
| Espanja | 196 153 196 |
| Ranska | 353 009 851 |
| Kroatia | 15 565 304 |
| Italia | 273 282 682 |
| Kypros | 4 060 621 |
| Latvia | 9 005 121 |
| Liettua | 13 250 961 |
| Luxemburg | 8 607 481 |
| Unkari | 41 437 586 |
| Malta | 1 300 741 |
| Alankomaat | 101 119 720 |
| Itävalta | 49 295 422 |
| Puola | 186 772 424 |
| Portugali | 40 614 056 |
| Romania | 74 555 379 |
| Slovenia | 10 719 610 |
| Slovakia | 20 084 623 |
| Suomi | 29 886 479 |
| Ruotsi | 33 897 178 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 326 027 912 |

Jäsenvaltio

Päätöksen N:o 406/2009/EY soveltamisalaan kuuluvat kasvihuonekaasupäästöt vuonna 2015

(hiilidioksidiekvivalenttitonneina)

Belgia

72 719 520

Bulgaria

25 354 866

Tšekki

61 282 020

Tanska

32 520 220

Saksa

444 080 615

Viro

6 144 411

Irlanti

43 037 173

Kreikka

45 449 373

Espanja

196 153 196

Ranska

353 009 851

Kroatia

15 565 304

Italia

273 282 682

Kypros

4 060 621

Latvia

9 005 121

Liettua

13 250 961

Luxemburg

8 607 481

Unkari

41 437 586

Malta

1 300 741

Alankomaat

101 119 720

Itävalta

49 295 422

Puola

186 772 424

Portugali

40 614 056

Romania

74 555 379

Slovenia

10 719 610

Slovakia

20 084 623

Suomi

29 886 479

Ruotsi

33 897 178

Yhdistynyt kuningaskunta

326 027 912

---

| 19.12.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 337/83 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 337/83

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2017/2378,

annettu 15 päivänä joulukuuta 2017,

vuoden 2017 maksuvyöhykkeiden yksikköhintojen vaatimustenmukaisuudesta täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 391/2013 17 artiklan perusteella

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 8501)

(Ainoastaan englannin-, espanjan-, hollannin-, italian-, kreikan-, kroaatin-, latvian-, liettuan-, portugalin-, ranskan-, romanian-, ruotsin-, saksan-, slovakin-, sloveenin-, suomen-, tanskan-, tšekin-, unkarin- ja vironkieliset tekstit ovat todistusvoimaisia)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa (palveluntarjonta-asetus) 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 550/2004 (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon lennonvarmistuspalvelujen yhteisestä maksujärjestelmästä 3 päivänä toukokuuta 2013 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 391/2013 (2) ja erityisesti sen 17 artiklan 1 kohdan d alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 391/2013 vahvistetaan lennonvarmistuspalvelujen yhteinen maksujärjestelmä. Yhteinen maksujärjestelmä on olennainen tekijä pyrittäessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (3) 11 artiklan ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 391/2013 (4) mukaisesti perustetun suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän tavoitteisiin. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 391/2013 vahvistetaan lennonvarmistuspalvelujen yhteinen maksujärjestelmä. Yhteinen maksujärjestelmä on olennainen tekijä pyrittäessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (3) 11 artiklan ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 391/2013 (4) mukaisesti perustetun suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän tavoitteisiin.

| (2) | Komission täytäntöönpanopäätöksessä 2014/132/EU (5) asetetaan unionin laajuiset suorituskykytavoitteet, joihin sisältyy lennonaikaisten lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoite ilmaistuna kyseisten palvelujen tarjoamiseen liittyvinä määritettyinä yksikkökustannuksina, toiselle viitejaksolle, joka kattaa vuodet 2015–2019. |
| --- | --- |

(2)

Komission täytäntöönpanopäätöksessä 2014/132/EU (5) asetetaan unionin laajuiset suorituskykytavoitteet, joihin sisältyy lennonaikaisten lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuustavoite ilmaistuna kyseisten palvelujen tarjoamiseen liittyvinä määritettyinä yksikkökustannuksina, toiselle viitejaksolle, joka kattaa vuodet 2015–2019.

| (3) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 391/2013 17 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa säädetään, että komissio arvioi jäsenvaltioiden komissiolle toimittamat vuoden 2017 maksuvyöhykkeiden yksikköhinnat 1 päivään kesäkuuta 2016 mennessä mainitun asetuksen 9 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimuksia noudattaen. Arvioinnissa tarkistetaan, että kyseiset yksikköhinnat ovat täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 390/2013 ja (EU) N:o 391/2013 mukaiset. |
| --- | --- |

(3)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 391/2013 17 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa säädetään, että komissio arvioi jäsenvaltioiden komissiolle toimittamat vuoden 2017 maksuvyöhykkeiden yksikköhinnat 1 päivään kesäkuuta 2016 mennessä mainitun asetuksen 9 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimuksia noudattaen. Arvioinnissa tarkistetaan, että kyseiset yksikköhinnat ovat täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 390/2013 ja (EU) N:o 391/2013 mukaiset.

| (4) | Komissio on arvioinut yksikköhinnat Eurocontrolin suorituskyvyn tarkastusyksikön avulla niiden tietojen ja lisätietojen perusteella, jotka jäsenvaltiot toimittivat 1 päivään marraskuuta 2016 mennessä. Komission suorittamassa arvioinnissa otettiin huomioon myös annetut selitykset ja korjaukset, jotka oli tehty ennen 23 päivänä marraskuuta 2016 täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 391/2013 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti lennonaikaisten palvelujen vuoden 2017 yksikköhinnoista järjestettyä kuulemiskokousta, sekä korjaukset, jotka jäsenvaltiot tekivät yksikköhintoihin ollessaan myöhemmin yhteydessä komissioon. |
| --- | --- |

(4)

Komissio on arvioinut yksikköhinnat Eurocontrolin suorituskyvyn tarkastusyksikön avulla niiden tietojen ja lisätietojen perusteella, jotka jäsenvaltiot toimittivat 1 päivään marraskuuta 2016 mennessä. Komission suorittamassa arvioinnissa otettiin huomioon myös annetut selitykset ja korjaukset, jotka oli tehty ennen 23 päivänä marraskuuta 2016 täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 391/2013 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti lennonaikaisten palvelujen vuoden 2017 yksikköhinnoista järjestettyä kuulemiskokousta, sekä korjaukset, jotka jäsenvaltiot tekivät yksikköhintoihin ollessaan myöhemmin yhteydessä komissioon.

| (5) | Tämän arvioinnin perusteella komissio on todennut täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 391/2013 17 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti, että Alankomaiden, Belgian, Espanjan, Irlannin, Italian, Itävallan, Kroatian, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Luxemburgin, Portugalin, Ranskan, Romanian, Ruotsin, Saksan, Slovakian, Slovenian, Suomen, Tanskan, Tšekin, Unkarin, Viron ja Yhdistyneen kuningaskunnan komissiolle toimittamat lennonaikaisten palvelujen vuoden 2017 maksuvyöhykkeiden yksikköhinnat ovat täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 390/2013 ja (EU) N:o 391/2013 mukaiset. |
| --- | --- |

(5)

Tämän arvioinnin perusteella komissio on todennut täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 391/2013 17 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti, että Alankomaiden, Belgian, Espanjan, Irlannin, Italian, Itävallan, Kroatian, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Luxemburgin, Portugalin, Ranskan, Romanian, Ruotsin, Saksan, Slovakian, Slovenian, Suomen, Tanskan, Tšekin, Unkarin, Viron ja Yhdistyneen kuningaskunnan komissiolle toimittamat lennonaikaisten palvelujen vuoden 2017 maksuvyöhykkeiden yksikköhinnat ovat täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 390/2013 ja (EU) N:o 391/2013 mukaiset.

| (6) | Tämä toteamus olisi täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 391/2013 17 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti ilmoitettava asianomaisille jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

(6)

Tämä toteamus olisi täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 391/2013 17 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti ilmoitettava asianomaisille jäsenvaltioille.

| (7) | Toteamus ja ilmoitus siitä, että maksuvyöhykkeiden yksikköhinnat ovat täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 390/2013 ja (EU) N:o 391/2013 mukaiset, eivät kuitenkaan rajoita asetuksen (EY) N:o 550/2004 16 artiklan soveltamista, |
| --- | --- |

(7)

Toteamus ja ilmoitus siitä, että maksuvyöhykkeiden yksikköhinnat ovat täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 390/2013 ja (EU) N:o 391/2013 mukaiset, eivät kuitenkaan rajoita asetuksen (EY) N:o 550/2004 16 artiklan soveltamista,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Liitteessä olevat lennonaikaisten palvelujen vuoden 2017 maksuvyöhykkeiden yksikköhinnat ovat täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 390/2013 ja (EU) N:o 391/2013 mukaiset.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle, Tšekin tasavallalle, Tanskan kuningaskunnalle, Saksan liittotasavallalle, Viron tasavallalle, Irlannille, Espanjan kuningaskunnalle, Ranskan tasavallalle, Kroatian tasavallalle, Italian tasavallalle, Kyproksen tasavallalle, Latvian tasavallalle, Liettuan tasavallalle, Luxemburgin suurherttuakunnalle, Unkarille, Alankomaiden kuningaskunnalle, Itävallan tasavallalle, Portugalin tasavallalle, Romanialle, Slovenian tasavallalle, Slovakian tasavallalle, Suomen tasavallalle, Ruotsin kuningaskunnalle sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 2017.

Komission puolesta

Violeta BULC

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 96, 31.3.2004, s. 10.

1

(2)  
  EUVL L 128, 9.5.2013, s. 31.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 549/2004, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista (puiteasetus) (EUVL L 96, 31.3.2004, s. 1).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 390/2013, annettu 3 päivänä toukokuuta 2013, lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä (EUVL L 128, 9.5.2013, s. 1).

4

(5)  Komission täytäntöönpanopäätös 2014/132/EU, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden ja varoituskynnysten vahvistamisesta toiselle viitejaksolle 2015–2019 (EUVL L 71, 12.3.2014, s. 20).

5

---

LIITE

| | Maksuvyöhyke | Lennonaikaisten palvelujen yksikköhinnat vuonna 2017 kansallisessa valuutassa (*1) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Itävalta | 72,71 |
| 2 | Belgia ja Luxemburg | 67,46 |
| 3 | Kroatia | 346,74 |
| 4 | Kypros | 34,32 |
| 5 | Tšekki | 1 134,76 |
| 6 | Tanska | 450,23 |
| 7 | Viro | 28,46 |
| 8 | Suomi | 56,23 |
| 9 | Ranska | 67,00 |
| 10 | Saksa | 69,36 |
| 11 | Unkari | 10 898,29 |
| 12 | Irlanti | 29,54 |
| 13 | Italia | 80,00 |
| 14 | Latvia | 27,46 |
| 15 | Liettua | 44,42 |
| 16 | Alankomaat | 66,26 |
| 17 | Portugali | 40,12 |
| 18 | Romania | 149,21 |
| 19 | Slovakia | 52,54 |
| 20 | Slovenia | 64,60 |
| 21 | Espanja – Kanariansaaret | 58,36 |
| 22 | Espanja – Mannermaa | 71,69 |
| 23 | Ruotsi | 580,71 |
| 24 | Yhdistynyt kuningaskunta | 64,54 |

Maksuvyöhyke

Lennonaikaisten palvelujen yksikköhinnat vuonna 2017 kansallisessa valuutassa (*1)

1

Itävalta

72,71

2

Belgia ja Luxemburg

67,46

3

Kroatia

346,74

4

Kypros

34,32

5

Tšekki

1 134,76

6

Tanska

450,23

7

Viro

28,46

8

Suomi

56,23

9

Ranska

67,00

10

Saksa

69,36

11

Unkari

10 898,29

12

Irlanti

29,54

13

Italia

80,00

14

Latvia

27,46

15

Liettua

44,42

16

Alankomaat

66,26

17

Portugali

40,12

18

Romania

149,21

19

Slovakia

52,54

20

Slovenia

64,60

21

Espanja – Kanariansaaret

58,36

22

Espanja – Mannermaa

71,69

23

Ruotsi

580,71

24

Yhdistynyt kuningaskunta

64,54

---

(*1)  Nämä yksikköhinnat eivät sisällä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 391/2013 18 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua hallinnollista yksikköhintaa, jota sovelletaan Eurocontrolin navigaatiomaksuja koskevan monenvälisen sopimuksen sopimuspuolina oleviin valtioihin.

---

| 19.12.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 337/86 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 337/86

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2017/2379,

annettu 18 päivänä joulukuuta 2017,

maatalouden raaka-aineiden viljelyn tyypilliset kasvihuonekaasupäästöt sisältävän Kanadan kertomuksen hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/28/EY mukaisesti

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 8801)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/28/EY (1) ja erityisesti sen 19 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kanada toimitti 14 päivänä maaliskuuta 2016 kertomuksen, jossa esitetään rapsinsiementen viljelyn kasvihuonekaasupäästölaskelmien tulokset EU:n NUTS 2 -alueita vastaavilla Kanadan alueilla. |
| --- | --- |

(1)

Kanada toimitti 14 päivänä maaliskuuta 2016 kertomuksen, jossa esitetään rapsinsiementen viljelyn kasvihuonekaasupäästölaskelmien tulokset EU:n NUTS 2 -alueita vastaavilla Kanadan alueilla.

| (2) | Kanadan esittämän kertomuksen tarkastelun perusteella komissio katsoo, että kertomus täyttää seuraavat direktiivissä 2009/28/EY säädetyt edellytykset, joiden mukaan kolmannen maan sallitaan käyttävän tyypillisiä arvoja, jotka perustuvat pienempään maantieteelliseen alueeseen (Kanadan alueet) kuin oletusarvojen laskemisessa on käytetty: kertomuksen tiedot koskevat maatalouden raaka-aineiden (rapsinsiementen) viljelystä peräisin olevia päästöjä; rapsinsiementen viljelystä peräisin olevien tyypillisten kasvihuonekaasupäästöjen voidaan olettaa olevan pienempiä tai samansuuruisia kuin oletetut päästöt, joita käytettiin vastaavien oletusarvojen laskemisessa; ja nämä tyypilliset kasvihuonekaasupäästöt on ilmoitettu komissiolle. |
| --- | --- |

(2)

Kanadan esittämän kertomuksen tarkastelun perusteella komissio katsoo, että kertomus täyttää seuraavat direktiivissä 2009/28/EY säädetyt edellytykset, joiden mukaan kolmannen maan sallitaan käyttävän tyypillisiä arvoja, jotka perustuvat pienempään maantieteelliseen alueeseen (Kanadan alueet) kuin oletusarvojen laskemisessa on käytetty: kertomuksen tiedot koskevat maatalouden raaka-aineiden (rapsinsiementen) viljelystä peräisin olevia päästöjä; rapsinsiementen viljelystä peräisin olevien tyypillisten kasvihuonekaasupäästöjen voidaan olettaa olevan pienempiä tai samansuuruisia kuin oletetut päästöt, joita käytettiin vastaavien oletusarvojen laskemisessa; ja nämä tyypilliset kasvihuonekaasupäästöt on ilmoitettu komissiolle.

| (3) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat biopolttoaineiden ja muiden bionesteiden kestävyyttä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat biopolttoaineiden ja muiden bionesteiden kestävyyttä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Komissio katsoo, että Kanadan 14 päivänä maaliskuuta 2016 hyväksymistä varten toimittama kertomus sisältää direktiivin 2009/28/EY 17 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi tarkat tiedot niiden kasvihuonekaasupäästöjen mittaamiseksi, jotka liittyvät rapsinsiementen viljelyyn NUTS 2 -alueita vastaavilla Kanadan alueilla. Liitteessä on tiivistelmä kertomukseen sisältyvistä tiedoista.

2 artikla

Tämä päätös on voimassa viisi vuotta. Jos kertomuksen sisältö tai olosuhteet, sellaisena kuin ne olivat komissiolle 14 päivänä maaliskuuta 2016 hyväksyntää varten toimitettuina, muuttuvat tavalla, joka saattaa vaikuttaa 1 artiklassa esitettyihin hyväksymisedellytyksiin, muutoksista on ilmoitettava komissiolle viipymättä. Komissio tarkastelee ilmoitettuja muutoksia arvioidakseen, sisältääkö kertomus edelleen tarkat tiedot.

3 artikla

Komissio voi kumota tämän päätöksen, jos on selvästi osoitettu, ettei kertomus enää sisällä tarkkoja tietoja Kanadassa tuotettujen rapsinsiementen viljelyyn liittyvien kasvihuonekaasupäästöjen laskemiseksi.

4 artikla

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16.

1

---

LIITE

Rapsinsiementen viljelystä aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt Kanadan alueilla

| Yksittäiset päästöt
  (kg CO2-ekv./kuivatonnia) | Kokonaispäästöt |
| --- | --- |
| Alue | Siemennys | Lannoitteiden tuotanto | Peltojen N2O-päästöt | Torjunta-aineiden tuotanto | Peltotyöt | kg CO2-ekv./kuivatonnia | kg CO2-eqv./MJ FAME |
| RU 23 | 2,4 | 262,5 | 523,5 | 4,2 | 73,1 | 865,7 | 33 |
| RU 24 | 2,2 | 266,5 | 510,6 | 3,7 | 64,9 | 847,9 | 33 |
| RU 28 | 2,5 | 212,8 | 499,5 | 3,8 | 71,4 | 790,0 | 30 |
| RU 29 | 2,5 | 203,1 | 319,4 | 3,6 | 63,4 | 592,0 | 23 |
| RU 30 | 2,2 | 190,2 | 206,5 | 2,8 | 55,1 | 456,8 | 18 |
| RU 34 | 2,2 | 170,4 | 421,2 | 3,3 | 57,7 | 654,8 | 25 |
| RU 35 | 1,9 | 154,2 | 338,4 | 2,6 | 54,9 | 552,0 | 21 |
| RU 37 | 2,1 | 166,6 | 198,2 | 2,8 | 58,3 | 428,0 | 16 |

Yksittäiset päästöt

(kg CO2-ekv./kuivatonnia)

Kokonaispäästöt

Alue

Siemennys

Lannoitteiden tuotanto

Peltojen N2O-päästöt

Torjunta-aineiden tuotanto

Peltotyöt

kg CO2-ekv./kuivatonnia

kg CO2-eqv./MJ FAME

RU 23

2,4

262,5

523,5

4,2

73,1

865,7

33

RU 24

2,2

266,5

510,6

3,7

64,9

847,9

33

RU 28

2,5

212,8

499,5

3,8

71,4

790,0

30

RU 29

2,5

203,1

319,4

3,6

63,4

592,0

23

RU 30

2,2

190,2

206,5

2,8

55,1

456,8

18

RU 34

2,2

170,4

421,2

3,3

57,7

654,8

25

RU 35

1,9

154,2

338,4

2,6

54,9

552,0

21

RU 37

2,1

166,6

198,2

2,8

58,3

428,0

16

Huomautus: RU (Reconciliation Unit) on pienin alueellinen yksikkö, jonka tasolla eri lähteistä (kuten AAFC- Agriculture and AgriFood - Canada, Kanadan hallitus ja Canadian Forest Service) saatuja toimintatietoja voidaan yhdenmukaistaa. RU:t ovat AAFC:n raportointialueita, joita jakavat provinssien rajat. Yksi RU on siten yhden provinssin alueella. Kanadan RU:t täyttävät NUTS 2 -mallin hallinnolliset ja väestövaatimukset.

---