# Den Europæiske Unions C 223/2022

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 223 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 65. årgang8. juni 2022 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 223

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

65. årgang8. juni 2022

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 223/01 | Meddelelse fra Kommissionen — Retningslinjer for udlevering til tredjelande | 1 |

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2022/C 223/01

Meddelelse fra Kommissionen — Retningslinjer for udlevering til tredjelande

1

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 223/02 | Euroens vekselkurs — 7. juni 2022 | 36 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2022/C 223/02

Euroens vekselkurs — 7. juni 2022

36

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 223/03 | Meddelelse om indledning af en udløbsundersøgelse af antisubsidieforanstaltningerne vedrørende importen af visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina | 37 |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 223/04 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.10762 – H&F / IRI) (
  1
  ) | 48 |
| 2022/C 223/05 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.10664 – XLCEE / DEROT / BLACK RED WHITE) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 50 |
| 2022/C 223/06 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.10575 – BOUYGUES / EQUANS) (
  1
  ) | 52 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 223/07 | Offentliggørelse af enhedsdokument med ændringer efter godkendelse af en ændring af mindre omfang i overensstemmelse med artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 | 54 |
| 2022/C 223/08 | Offentliggørelse af enhedsdokument med ændringer efter godkendelse af en ændring af mindre omfang i overensstemmelse med artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 | 58 |
| 2022/C 223/09 | Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 63 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Europa-Kommissionen

2022/C 223/03

Meddelelse om indledning af en udløbsundersøgelse af antisubsidieforanstaltningerne vedrørende importen af visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina

37

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2022/C 223/04

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.10762 – H&F / IRI) (
  1
  )

1

48

2022/C 223/05

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.10664 – XLCEE / DEROT / BLACK RED WHITE) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

50

2022/C 223/06

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.10575 – BOUYGUES / EQUANS) (
  1
  )

1

52

ANDET

Europa-Kommissionen

2022/C 223/07

Offentliggørelse af enhedsdokument med ændringer efter godkendelse af en ændring af mindre omfang i overensstemmelse med artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

54

2022/C 223/08

Offentliggørelse af enhedsdokument med ændringer efter godkendelse af en ændring af mindre omfang i overensstemmelse med artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

58

2022/C 223/09

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

63

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 223/1

---

Meddelelse fra Kommissionen — Retningslinjer for udlevering til tredjelande

(2022/C 223/01)

Indhold

| Liste over forkortelser | 3 |
| --- | --- |

| Indledning | 3 |
| --- | --- |

| 1. | Sammenfatning af Domstolens praksis | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Udleveringsanmodninger med henblik på strafforfølgning | 5 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| Domstolens dom af 6. september 2016, Petruhhin, C-182/15 | 5 |
| --- | --- |

| Domstolens kendelse af 6. september 2017, Schotthöfer & Steiner mod Adelsmayr, C-473/15. | 7 |
| --- | --- |

| Domstolens dom af 10. april 2018, Pisciotti, C-191/16 | 8 |
| --- | --- |

| Domstolens dom af 2. april 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU | 8 |
| --- | --- |

| Domstolens dom af 17. december 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin, C-398/19 | 9 |
| --- | --- |

| Domstolens dom af 12. maj 2021, WS, C-505/19 | 11 |
| --- | --- |

| 1.2. | Anmodninger om udlevering med henblik på fuldbyrdelse af en straf eller en anden frihedsberøvende foranstaltning | 12 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| Domstolens dom af 13. november 2018, Raugevicius, C-247/17 | 12 |
| --- | --- |

| C-237/21 Generalstaatsanwaltschaft München [verserende sag] | 13 |
| --- | --- |

| 2. | Retningslinjer, der finder anvendelse i tilfælde, hvor stater anvender nationalitetsundtagelsen | 14 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Udleveringsanmodninger med henblik på retsforfølgning | 14 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Anvendelsesområdet for Petruhhin-mekanismen | 14 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Trin, der skal følges af de kompetente myndigheder, når nationalitetsundtagelsen finder anvendelse | 15 |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Frist for besvarelse af en meddelelse | 17 |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Afslag på en anmodning om udlevering | 17 |
| --- | --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Genoptagelse af udleveringsproceduren | 17 |
| --- | --- | --- |

2.1.5.

| 2.2. | Anmodninger om udlevering med henblik på fuldbyrdelse af en frihedsstraf eller en anden frihedsberøvende foranstaltning | 17 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Anvendelsesområde | 17 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Trin, der skal følges af de kompetente myndigheder, når nationalitetsundtagelsen finder anvendelse | 18 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Udveksling af oplysninger mellem den anmodede stat og den stat, hvori den pågældende er statsborger | 18 |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

| 3. | Retningslinjer, der gælder for alle stater uanset undtagelsesbestemmelsen vedrørende nationalitet | 18 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Vurdering af grundlæggende rettigheder inden udlevering | 18 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Anvendelse af chartret | 18 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Anvendelse af den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder | 19 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | Grundløse eller uberettigede, herunder politisk motiverede efterlysningsblade (rødt hjørne), arrestordrer og udleveringsanmodninger | 20 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Den eksisterende INTERPOL-mekanisme vedrørende misbrug af efterlysningsblade (rødt hjørne) | 20 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Udveksling af oplysninger mellem kontaktpunkter om grundløse eller uberettigede, navnlig politisk motiverede udleveringsanmodninger | 21 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 4. | Praktiske aspekter af Petruhhin-mekanismen og politisk motiverede udleveringsanmodninger | 21 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Kontaktpunkter | 21 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Sprogordning og omkostninger | 21 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Databeskyttelsesordning | 21 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| BILAG 1 | Illustration af de skridt, der skal tages i forbindelse med anmodninger om udlevering med henblik på retsforfølgning — de vigtigste skridt i Petruhhin-mekanismen | 22 |
| --- | --- | --- |

BILAG 1

| BILAG 2 | — En oversigt over undtagelsesbestemmelser vedrørende nationalitet (oplysninger fra staterne) | 23 |
| --- | --- | --- |

BILAG 2

| BILAG 3 | Skabelon til underretning af den stat, hvor den pågældende er statsborger | 25 |
| --- | --- | --- |

BILAG 3

| BILAG 4 | Skabelon til at give yderligere oplysninger til den stat, hvori den pågældende er statsborger | 28 |
| --- | --- | --- |

BILAG 4

| BILAG 5 | Skabelon til anmodning om forlængelse af fristen for underretning af den bistandssøgte myndighed i henhold til Petruhhin-mekanismen | 30 |
| --- | --- | --- |

BILAG 5

| BILAG 6 | Skabelon til besvarelse af en anmodning om forlængelse af fristen | 31 |
| --- | --- | --- |

BILAG 6

| BILAG 7 | Skabelon for den stat, hvor den pågældende er statsborger, til at afgive svar til den anmodede stat | 32 |
| --- | --- | --- |

BILAG 7

| BILAG 8 | Skabelon til at meddele eller anmode om oplysninger vedrørende grundløse, uberettigede, navnlig politisk motiverede udleveringsanmodninger og/eller anmodninger, som giver anledning til betænkeligheder med hensyn til chartret/EMRK | 34 |
| --- | --- | --- |

BILAG 8

Liste over forkortelser

| Charter | Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder |
| --- | --- |
| SGK | Konventionen om gennemførelse af Schengenaftalen |
| Domstolen | Den Europæiske Unions Domstol |
| EMRK | Den europæiske menneskerettighedskonvention |
| EMD | Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol |
| EØS | Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde |
| EIO | Europæisk efterforskningskendelse |
| EJN | Det Europæiske Retlige Netværk |
| Eurojust | Den Europæiske Unions Agentur for Strafferetligt Samarbejde |
| Europol | Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde |
| EU-IC/NO-arrestordre | Arrestordre udstedt i henhold til aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Island (IC) og Kongeriget Norge (NO) om procedurerne for overgivelse mellem Den Europæiske Unions medlemsstater og Island og Norge |
| Rammeafgørelse om den europæiske arrestordre | Rådets rammeafgørelse 2002/584/RIA af 13. juni 2002 om den europæiske arrestordre og om procedurerne for overgivelse mellem medlemsstaterne |
| INTERPOL | Den Internationale Kriminalpolitiorganisation |
| Stat | De 27 EU-medlemsstater, Island og Norge |
| TEUF | Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Det Forenede Kongerige | Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland |
| USA | Amerikas Forenede Stater |

Charter

Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder

SGK

Konventionen om gennemførelse af Schengenaftalen

Domstolen

Den Europæiske Unions Domstol

EMRK

Den europæiske menneskerettighedskonvention

EMD

Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol

EØS

Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde

EIO

Europæisk efterforskningskendelse

EJN

Det Europæiske Retlige Netværk

Eurojust

Den Europæiske Unions Agentur for Strafferetligt Samarbejde

Europol

Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde

EU-IC/NO-arrestordre

Arrestordre udstedt i henhold til aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Island (IC) og Kongeriget Norge (NO) om procedurerne for overgivelse mellem Den Europæiske Unions medlemsstater og Island og Norge

Rammeafgørelse om den europæiske arrestordre

Rådets rammeafgørelse 2002/584/RIA af 13. juni 2002 om den europæiske arrestordre og om procedurerne for overgivelse mellem medlemsstaterne

INTERPOL

Den Internationale Kriminalpolitiorganisation

Stat

De 27 EU-medlemsstater, Island og Norge

TEUF

Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Det Forenede Kongerige

Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland

USA

Amerikas Forenede Stater

Ansvarsfraskrivelse

Disse retningslinjer er hverken retligt bindende eller udtømmende. De har ingen indflydelse på den eksisterende EU-lovgivning og dens fremtidige udvikling. De har heller ingen betydning for Den Europæiske Unions Domstols autoritative fortolkning af EU-retten.

INDLEDNING

Udleveringssager mellem medlemsstater og tredjelande reguleres primært af en kombination af flere lag af forskellige retsgrundlag: multilaterale aftaler (f.eks. Europarådets konventioner (1)), bilaterale aftaler (indgået enten af EU eller af medlemsstaterne) og national lovgivning.

Generelt giver udleveringsaftaler mulighed for en »undtagelsesbestemmelse vedrørende nationalitet«, hvilket betyder, at de kontraherende parter kan nægte at udlevere deres egne statsborgere.

Desuden indebærer visse aftaler, der indeholder en undtagelsesbestemmelse vedrørende nationalitet, at de kontraherende parter skal overholde »aut dedere aut judicare«-princippet (2) for at undgå straffrihed for deres egne statsborgere (3). Generelt kan retsforfølgning af statens egne statsborgere baseres på princippet om den aktive person, der finder anvendelse på lovovertrædelser begået af statsborgere uden for en kontraherende parts område.

I 2016 indførte Den Europæiske Unions Domstol (EU-Domstolen) i Petruhhin-dommen (4) specifikke forpligtelser for medlemsstater, der ikke udleverer deres egne statsborgere, når de modtager en anmodning om udlevering fra et tredjeland med henblik på retsforfølgning af en unionsborger, der er statsborger i en anden medlemsstat, og som har udøvet sin ret til fri bevægelighed i henhold til artikel 21, stk. 1) (5), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). Petruhhin-dommen er den første sag, hvor Domstolen fastslog, at en EU-medlemsstat, der står over for en anmodning om udlevering fra et tredjeland vedrørende en statsborger fra en anden EU-medlemsstat, er forpligtet til at indlede en høringsprocedure med den medlemsstat, hvor unionsborgeren er statsborger (Petruhhin-mekanismen), hvorved sidstnævnte får mulighed for at retsforfølge sine statsborgere ved hjælp af en europæisk arrestordre. De særlige forpligtelser, der pålægges medlemsstater, der ikke udleverer deres egne statsborgere, finder deres begrundelse i at sikre ikkediskriminerende behandling af egne statsborgere og andre EU-borgere (6). Medlemsstaternes forpligtelser blev yderligere præciseret i efterfølgende retspraksis (7). Desuden udvidede Domstolen Petruhhin-mekanismen til at omfatte Island og Norge (8).

Den 4. juni 2020 anmodede Rådet formandskabet om at opfordre Eurojust og Det Europæiske Retlige Netværk (EJN) til at analysere, hvordan anmodninger om udlevering af EU-borgere fra tredjelande behandles i praksis. De blev også enige om at fremsætte forslag i denne henseende med henblik på eventuelle EU-retningslinjer, der skal udarbejdes af Kommissionen (9).

Som reaktion herpå offentliggjorde Eurojust og EJN en fælles rapport i november 2020 (10). De vigtigste udfordringer, der blev identificeret i denne rapport, omfattede:

| — | Usikkerhed om, hvilken myndighed man skal henvende sig til i den medlemsstat, hvor borgeren er statsborger, hvilken medlemsstat der skal behandle og afholde udgifterne til oversættelse, og/eller hvilket retligt samarbejdsinstrument der er bedst egnet til at sikre retsforfølgelse i den medlemsstat, hvor borgeren er statsborger. |
| --- | --- |

—

Usikkerhed om, hvilken myndighed man skal henvende sig til i den medlemsstat, hvor borgeren er statsborger, hvilken medlemsstat der skal behandle og afholde udgifterne til oversættelse, og/eller hvilket retligt samarbejdsinstrument der er bedst egnet til at sikre retsforfølgelse i den medlemsstat, hvor borgeren er statsborger.

| — | Forskellig praksis med hensyn til omfanget af de afgivne oplysninger, frister for svar og afgørelser og typer af vurderinger foretaget inden for rammerne af Petruhhin-mekanismen. |
| --- | --- |

—

Forskellig praksis med hensyn til omfanget af de afgivne oplysninger, frister for svar og afgørelser og typer af vurderinger foretaget inden for rammerne af Petruhhin-mekanismen.

| — | Spændinger mellem forpligtelser i henhold til EU-retten på den ene side og bilaterale og multilaterale udleveringstraktater på den anden side. |
| --- | --- |

—

Spændinger mellem forpligtelser i henhold til EU-retten på den ene side og bilaterale og multilaterale udleveringstraktater på den anden side.

| — | Der anvendes flere parallelle kanaler til at informere og videregive oplysninger, hvilket ofte fører til dobbeltarbejde, usikkerhed og forvirring. |
| --- | --- |

—

Der anvendes flere parallelle kanaler til at informere og videregive oplysninger, hvilket ofte fører til dobbeltarbejde, usikkerhed og forvirring.

Efterfølgende vedtog Rådet i december 2020 konklusioner om »Den europæiske arrestordre og udleveringsprocedurerne — aktuelle udfordringer og vejen frem« (11). I konklusionerne blev det gentaget, at »Efter Domstolens dom i Petruhhinsagen og flere efterfølgende afgørelser (12) står medlemsstaterne i forbindelse med behandlingen af sådanne anmodninger over for to forpligtelser: på den ene side pligten til at opfylde de eksisterende forpligtelser i henhold til folkeretten og bekæmpe risikoen for, at den pågældende lovovertrædelse forbliver straffri, og på den anden side har de medlemsstater, som ikke udleverer deres statsborgere, pligt til i overensstemmelse med principperne om fri bevægelighed og ikkeforskelsbehandling på grund af nationalitet at beskytte borgerne fra andre medlemsstater så effektivt som muligt mod de foranstaltninger, der kan berøve dem retten til at færdes og opholde sig frit i EU.«

Der er yderligere problemer, der vedrører udlevering, som identificeret i Eurojusts og EJN’s rapport. I sine konklusioner fra 2020 understregede Rådet, at »De forskellige medlemsstaters praktiske erfaringer viser, at der er tilfælde, hvor tredjelande indgiver ubegrundede og uberettigede anmodninger om udlevering. Rådet opfordrer Kommissionen til i lyset af resultaterne af den analyse, som Eurojust og EJN har foretaget, at overveje behovet for yderligere tiltag såsom et forslag til en fælles tilgang til behandlingen af tredjelandes potentielt uberettigede, herunder politisk motiverede, anmodninger om eftersøgning og udlevering. I den forbindelse bør der tages hensyn til bedste praksis i medlemsstaterne.«

Med henblik på udarbejdelsen af disse retningslinjer hørte Kommissionen medlemsstaterne ved hjælp af et spørgeskema om tredjelandes anmodninger om udlevering. Kommissionen udarbejdede også en tabel over udleveringsaftaler og aftaler om gensidig retshjælp, som medlemsstaterne har indgået med tredjelande (findes på EJN’s websted). I juni og oktober 2021 blev resultaterne af spørgeskemaet drøftet på særlige møder mellem eksperter fra medlemsstaterne. Kommissionen hørte også forskellige interessenter og eksperter, herunder Eurojust og EJN.

Disse retningslinjer sammenfatter Domstolens praksis. De tager også hensyn til de seneste fem års erfaringer med anvendelsen af Petruhhin-mekanismen i hele EU, Island og Norge.

1.   SAMMENFATNING AF DOMSTOLENS PRAKSIS

Anmodninger om udlevering kan fremsættes med henblik på strafforfølgning eller fuldbyrdelse af en frihedsstraf eller en anden frihedsberøvende foranstaltning.

For så vidt angår den første kategori — udleveringsanmodninger med henblik på strafforfølgning — har Domstolen udviklet den såkaldte »Petruhhin-doktrin« (13).

For så vidt angår den anden kategori — udleveringsanmodninger med henblik på fuldbyrdelse af en frihedsstraf eller en anden frihedsberøvende foranstaltning — har Raugevicius-dommen været den eneste sag, der hidtil er blevet henvist til (14). I øjeblikket verserer der endnu en sag ved Domstolen vedrørende en udleveringsanmodning med henblik på fuldbyrdelse af en frihedsstraf (15).

1.1.   Udleveringsanmodninger med henblik på strafforfølgning

Domstolens dom af 6. september 2016, Petruhhin, C-182/15
   (16)

Petruhhin-dommen er den første sag, hvor Domstolen fastslog, at en EU-medlemsstat, der står over for en anmodning om udlevering fra et tredjeland vedrørende en statsborger fra en anden EU-medlemsstat, er forpligtet til at indlede en konsultationsprocedure med den medlemsstat, hvori unionsborgeren er statsborger, og dermed give sidstnævnte mulighed for at retsforfølge sin borger ved hjælp af en europæisk arrestordre.

Sagens faktiske forhold

Sagen vedrørte en udleveringsanmodning fra de russiske myndigheder til Letland vedrørende en estisk statsborger, Petruhhin, der var anklaget for forsøg på omfattende organiseret narkotikahandel. Republikken Letlands anklagemyndighed gav tilladelse til udlevering til Rusland. Petruhhin anlagde imidlertid sag til prøvelse af udleveringsafgørelsen med den begrundelse, at han i henhold til traktaten mellem Republikken Estland, Republikken Letland og Republikken Litauen om retshjælp og retlige forbindelser havde de samme rettigheder i Letland som en lettisk statsborger, herunder beskyttelse mod uberettiget udlevering.

De præjudicielle spørgsmål

Den lettiske højesteret spurgte Domstolen, om en anden medlemsstats statsborgere med henblik på anvendelsen af en udleveringsaftale, der er indgået mellem en medlemsstat og en tredjestat (Letland og Rusland), i lyset af princippet om forbud mod forskelsbehandling på grundlag af nationalitet i artikel 18 i TEUF og unionsborgeres ret til fri bevægelighed og ophold i henhold til artikel 21, stk. 1, i TEUF skal være omfattet af den regel, der forbyder den anmodede medlemsstat at udlevere sine egne statsborgere. Den lettiske højesteret spurgte også, om den anmodede medlemsstat (dvs. den medlemsstat, hvorfra et tredjeland anmoder om udlevering af en statsborger fra en anden medlemsstat, i dette tilfælde Letland) skal kontrollere (og i givet fald efter hvilke kriterier), at udleveringen ikke vil krænke de rettigheder, der er beskyttet af Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (17) (chartret).

Domstolens begrundelse og svar

Domstolen præciserede indledningsvis, at selv om udleveringsreglerne i princippet henhører under medlemsstaternes kompetence, når der ikke foreligger en international aftale mellem Unionen og det pågældende tredjeland, henhører en situation som den i hovedsagen omhandlede stadig under traktaternes anvendelsesområde som omhandlet i artikel 18 i TEUF, eftersom den indebærer udøvelse af retten til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område som fastsat i artikel 21 i TEUF.

En medlemsstat er ikke forpligtet til at indrømme enhver unionsborger, der er rejst inden for dens område, samme beskyttelse mod udlevering som den, der ydes dens egne statsborgere.

I mangel af EU-retlige bestemmelser om udlevering mellem medlemsstaterne og et tredjeland er det imidlertid nødvendigt med henblik på at bekæmpe risikoen for straffrihed og samtidig beskytte unionsborgerne mod foranstaltninger, der kan fratage dem retten til fri bevægelighed, at iværksætte alle de samarbejdsmekanismer og mekanismer for gensidig bistand, der er fastsat på det strafferetlige område i EU-retten. Følgelig skal udvekslingen af oplysninger med den medlemsstat, hvor den pågældende er statsborger, prioriteres for at give denne medlemsstats myndigheder mulighed for at udstede en europæisk arrestordre med henblik på retsforfølgning, for så vidt som de i henhold til deres nationale ret har kompetence til at retsforfølge denne person for lovovertrædelser, der er begået uden for deres område. Ved således at samarbejde med den medlemsstat, hvor den pågældende person er statsborger, og ved at prioritere denne potentielle europæiske arrestordre i forhold til udleveringsanmodningen handler værtsmedlemsstaten på en måde, der er mindre indgribende i udøvelsen af den frie bevægelighed, samtidig med at den så vidt muligt undgår risikoen for straffrihed. Den europæiske arrestordre anses for at være lige så effektiv som udlevering med henblik på at nå målet om at forebygge risikoen for straffrihed for en person, der påstås at have begået en strafbar handling.

Domstolen fastslog også, at når en medlemsstat modtager en anmodning fra et tredjeland om udlevering af en statsborger fra en anden medlemsstat, skal den anmodede medlemsstat kontrollere, at udleveringen ikke berører de rettigheder, der er omhandlet i chartrets artikel 19 (18). For så vidt som den kompetente myndighed i den anmodede medlemsstat er i besiddelse af beviser for en reel risiko for umenneskelig eller nedværdigende behandling af personer i det pågældende tredjeland, er den forpligtet til at vurdere, om der foreligger en sådan risiko, når den træffer afgørelse om udleveringsanmodningen. Ved denne vurdering skal den kompetente myndighed i den medlemsstat, som anmodningen rettes til, basere sig på objektive, pålidelige, præcise og behørigt ajourførte oplysninger. Disse oplysninger kan bl.a. udledes af domme afsagt af internationale domstole, såsom domme afsagt af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, domme afsagt af domstole i det pågældende tredjeland, samt afgørelser, rapporter og andre dokumenter, der er udarbejdet af Europarådets eller De Forenede Nationers organer.

Domstolens kendelse af 6. september 2017, Schotthöfer & Steiner mod Adelsmayr, C-473/15
   (19).

I dommen i sagen Schotthöfer m.fl. mod Adelsmayr gentog Domstolen Petruhhin-dommen, hvorefter chartret finder anvendelse, når en unionsborger har gjort brug af sin ret til fri bevægelighed i Unionen ved at flytte fra den medlemsstat, hvor unionsborgeren er statsborger, til en anden medlemsstat. Domstolen fastslog endvidere, at en anmodning om udlevering skal afslås af den anmodede medlemsstat, når denne borger løber en alvorlig risiko for at blive idømt dødsstraf i tilfælde af udlevering.

Sagens faktiske forhold

Adelsmayr havde i en årrække siden 2004 praktiseret som anæstesi- og intensivlæge. I februar 2009 døde en af de patienter, som Adelsmayr behandlede i De Forenede Arabiske Emirater, og som var i en alvorlig helbredstilstand og havde haft flere hjerteanfald, efter en operation og efter at have fået endnu et hjerteanfald. Adelsmayr blev beskyldt for at have forårsaget patientens død. Efter indgivelse af en klage fra en læge på det hospital, hvor Adelsmayr udøvede sin virksomhed, blev der foretaget en undersøgelse. I rapporten fra denne undersøgelse blev det konstateret, at der var tale om mord og manddrab. I 2011 blev der indledt en retssag i De Forenede Arabiske Emirater, hvorunder anklagemyndigheden anmodede om dødsstraf mod Adelsmayr. I 2012 forlod han imidlertid De Forenede Arabiske Emirater. Da han ikke var til stede, blev han idømt livsvarigt fængsel i en foreløbig procedure, som kunne genoptages når som helst, og hvor han stadig ville kunne idømmes dødsstraf.

Der blev ligeledes indledt en straffesag mod Adelsmayr i den stat, hvor han er statsborger, det vil sige Østrig, med de samme anklager som dem, der blev rejst mod ham i De Forenede Arabiske Emirater. I 2014 blev disse sager imidlertid indstillet af den østrigske anklagemyndighed, som erklærede, at »sagsøgte var i stand til at fremlægge en prima facie-sag for at vise, at den sag, der blev anlagt i Dubai, tilsyneladende var motiveret af en hadkampagne mod ham«.

De præjudicielle spørgsmål

Den forelæggende ret forelagde Domstolen en række spørgsmål. Domstolen besvarede imidlertid kun spørgsmålet vedrørende chartrets artikel 19, stk. 2, og artikel 47 (20). Med dette spørgsmål ønskede den forelæggende ret oplyst, om de to artikler skal fortolkes således, at en medlemsstat i Den Europæiske Union skal afslå en udleveringsanmodning fra et tredjeland vedrørende en unionsborger, der har bopæl i denne medlemsstat, når den straffesag, der ligger til grund for udleveringsanmodningen, og den afgørelse, der er truffet in absentia i tredjelandet, ikke overholder folkerettens minimumsstandarder og de ikke-bindende principper om den offentlige orden i Den Europæiske Union (ordre public) eller retten til en retfærdig rettergang.

Domstolens begrundelse og svar

Domstolen mindede om, at chartrets bestemmelser og navnlig dets artikel 19 finder anvendelse på en medlemsstats afgørelse om udlevering af en unionsborger i en situation, hvor denne borger har gjort brug af sin ret til fri bevægelighed inden for Unionen. Domstolen fastslog, at chartrets artikel 19, stk. 2, skal fortolkes således, at en anmodning om udlevering fra et tredjeland vedrørende en unionsborger, der under udøvelse af sin ret til fri bevægelighed forlader sin oprindelsesmedlemsstat for at opholde sig på en anden medlemsstats område, skal afslås af sidstnævnte medlemsstat, når denne borger løber en alvorlig risiko for at blive idømt dødsstraf i tilfælde af udlevering. Det var derfor ikke nødvendigt at undersøge spørgsmålet, for så vidt som det vedrørte chartrets artikel 47.

Domstolens dom af 10. april 2018, Pisciotti, C-191/16
   (21)

I sin dom i Pisciotti-sagen anvendte Domstolen ræsonnementet i Petruhhin-dommen på en situation, hvor der forelå en gældende udleveringsaftale mellem Den Europæiske Union og det tredjeland, der anmodede om udlevering. Domstolen fastslog, at en medlemsstat ikke er forpligtet til at udvide et forbud mod udlevering af egne statsborgere til USA til enhver EU-borger, der rejser på dens område. Inden en unionsborger udleveres, skal den anmodede medlemsstat imidlertid sætte den medlemsstat, hvor borgeren er statsborger, i stand til at anmode om overgivelse af den pågældende borger i henhold til en europæisk arrestordre.

Sagens faktiske forhold

I 2010 udstedte en amerikansk domstol en arrestordre mod Pisciotti, der er italiensk statsborger. Pisciotti blev anholdt i Tyskland, da hans fly fra Nigeria til Italien mellemlandede i en tysk lufthavn. Han blev varetægtsfængslet med henblik på overgivelse, og i 2014 blev hans udlevering godkendt af en tysk domstol. De italienske konsulære myndigheder blev holdt underrettet om Pisciottis situation, inden udleveringsanmodningen blev imødekommet, men de italienske judicielle myndigheder udstedte ikke en europæisk arrestordre. Pisciotti gjorde inden udleveringen gældende, at hans udlevering var i strid med EU-retten, eftersom artikel 16, stk. 2, i den tyske grundlov er i strid med det generelle forbud mod forskelsbehandling på grundlag af nationalitet, idet den begrænser undtagelsen vedrørende nationalitet til tyske statsborgere.

De præjudicielle spørgsmål

Den forelæggende ret ønskede oplyst, om artikel 18 i TEUF skal fortolkes således, at den er til hinder for, at den anmodede medlemsstat på grundlag af en forfatningsretlig regel sondrer mellem sine statsborgere og statsborgere fra andre medlemsstater og giver tilladelse til udlevering af sidstnævnte, samtidig med at den ikke tillader udlevering af sine egne statsborgere.

Domstolens begrundelse og svar

Domstolen fastslog, at EU-retten ikke er til hinder for, at den anmodede medlemsstat (Tyskland) på grundlag af en forfatningsretlig regel sondrer mellem sine statsborgere og statsborgere fra andre medlemsstater og tillader udlevering af unionsborgeren samtidig med, at den forbyder udlevering af sine egne statsborgere, forudsat at den anmodede medlemsstat har givet de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor borgeren er statsborger (Italien), mulighed for at anmode om overgivelse af denne borger i henhold til en europæisk arrestordre, og at sidstnævnte medlemsstat ikke har truffet nogen foranstaltninger i denne henseende.

Domstolen fulgte det samme ræsonnement som i Petruhhin-dommen, idet den fastslog, at den også skal anses for at finde anvendelse på en international aftale mellem EU og et tredjeland (aftalen om udlevering mellem Den Europæiske Union og Amerikas Forenede Stater (22)), som giver en medlemsstat mulighed for på grundlag af enten bestemmelser i en bilateral traktat eller på grundlag af bestemmelser i dens forfatningsret (såsom den tyske grundlov) at fastsætte en undtagelse vedrørende statsborgerskab.

Domstolen præciserede endvidere, at en europæisk arrestordre, der er udstedt af en anden medlemsstat end den anmodede medlemsstat, i det mindste skal vedrøre de samme strafbare handlinger, og at den medlemsstat, hvori den pågældende er statsborger, i henhold til national ret skal have kompetence til at retsforfølge den pågældende for sådanne lovovertrædelser, selv om den er begået uden for dens område, for at sikre formålet om at undgå risikoen for straffrihed for de strafbare handlinger, der lægges den pågældende til last.

Domstolens dom af 2. april 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU
   (23)

I Ruska Federacija-dommen præciserede Domstolen, at Petruhhin-mekanismen finder tilsvarende anvendelse på udleveringsanmodninger vedrørende statsborgere i stater i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA), med hvilke EU har indgået en aftale om overgivelse, nemlig aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Island og Kongeriget Norge om procedurerne for overgivelse mellem Den Europæiske Unions medlemsstater og Island og Norge (24).

Sagens faktiske forhold

I 2015 blev I.N., der er russisk statsborger, genstand for en international efterlysning offentliggjort af Den Internationale Kriminalpolitiorganisations (INTERPOL’s) kontor i Moskva. På grundlag af denne meddelelse blev I.N., som i mellemtiden havde erhvervet islandsk statsborgerskab, arresteret i Kroatien i 2019, hvor han var på ferie. De kroatiske myndigheder modtog en udleveringsanmodning fra Rusland, som blev godkendt af en kroatisk domstol. Kroatisk lovgivning indeholder en undtagelse vedrørende nationalitet i forbindelse med anmodninger om udlevering. I.N. anlagde sag ved Kroatiens højesteret til prøvelse af afgørelsen om tilladelse til udlevering.

Det præjudicielle spørgsmål

Kroatiens øverste domstol spurgte i det væsentlige Domstolen, om Petruhhin-mekanismen også finder anvendelse i en situation, der vedrører en person, der ikke er unionsborger, men er statsborger i en EFTA-stat som Island, der er part i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS-aftalen).

Domstolens begrundelse og svar

Domstolen behandlede indledningsvis spørgsmålet om, hvorvidt situationen for en statsborger i en EFTA-stat, der er part i EØS-aftalen, er omfattet af EU-rettens anvendelsesområde. Det mindede om, at artikel 18 og 21 i TEUF ikke finder anvendelse på tredjelandsstatsborgere. Domstolen fandt imidlertid, at EØS-aftalens artikel 36, som er en integrerende del af EU-retten, sikrer den frie udveksling af tjenesteydelser på en måde, der i det væsentlige er identisk med artikel 56 i TEUF, herunder retten til at rejse til en anden stat for dér at modtage tjenesteydelser. På dette grundlag måtte situationen for I.N., der rejste til Kroatien for at tilbringe sin ferie og dermed modtage tjenesteydelser i forbindelse med turisme, anses for at være omfattet af EU-rettens anvendelsesområde.

Desuden fastslog Domstolen, at Island har et særligt forhold til Den Europæiske Union, som rækker ud over økonomisk og handelsmæssigt samarbejde. Det gennemfører og anvender Schengenreglerne, deltager i det fælles europæiske asylsystem og har indgået en aftale om overgivelsesproceduren med Den Europæiske Union.

Hvad angår udleveringsanmodningen skal den anmodede medlemsstat, således som det allerede er anført i Petruhhin-dommen, først og fremmest i overensstemmelse med chartrets artikel 19, stk. 2, kontrollere, at den pågældende i tilfælde af udlevering ikke risikerer at blive idømt dødsstraf, tortur eller anden umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf. I forbindelse med denne kontrol skal den anmodede stat basere sig på objektive, pålidelige, præcise og behørigt ajourførte oplysninger. I forbindelse med denne efterprøvelse tilføjede Domstolen, at et særligt vigtigt bevis er den omstændighed, at den pågældende person, før vedkommende fik statsborgerskab i den pågældende EFTA-stat, blev tildelt asyl af denne stat netop på grund af den straffesag, der ligger til grund for udleveringsanmodningen.

Den medlemsstat, der er blevet tilstillet en udleveringsanmodning, skal, inden den efterkommer denne anmodning, under alle omstændigheder underrette denne EFTA-stat og på denne stats anmodning i givet fald overgive borgeren til denne i overensstemmelse med bestemmelserne i aftalen om procedurerne for overgivelse, dog forudsat, at denne EFTA-stat i henhold til national ret har kompetence til at retsforfølge denne borger for handlinger begået uden for dens nationale område.

Domstolens dom af 17. december 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin, C-398/19
   (25)

I sin dom i sag C-398/19 Generalstaatsanwaltschaft Berlin præciserede Domstolen yderligere kravene til samarbejdsmekanismen som udviklet i Petruhhin-dommen. Domstolen fastslog, at en unionsborger kun kan udleveres til et tredjeland efter høring af den medlemsstat, hvor unionsborgeren er statsborger. Inden for rammerne af denne høring skal den medlemsstat, hvori der anmodes om udlevering, underrettes af den medlemsstat, hvorfra der anmodes om udlevering, om alle de faktiske og retlige omstændigheder, der fremgår af anmodningen om udlevering, og den skal have en rimelig frist til at udstede en europæisk arrestordre mod denne borger. I det tilfælde, hvor den medlemsstat, hvori den pågældende er statsborger, ikke formelt træffer afgørelse om udstedelse af en europæisk arrestordre, er den anmodede medlemsstat desuden ikke forpligtet til at afslå udlevering af en unionsborger, der er statsborger i en anden medlemsstat, og til selv at retsforfølge denne person for lovovertrædelser begået i et tredjeland.

Sagens faktiske forhold

Ukraine anmodede om udlevering fra Tyskland af en ukrainsk statsborger, der var flyttet til Tyskland i 2012. Den pågældende, BY, fik rumænsk statsborgerskab i 2014 og var efterkommer af rumænske statsborgere. Han boede imidlertid aldrig i Rumænien. I 2016 udstedte en ukrainsk straffedomstol en arrestordre mod ham for uretmæssig tilegnelse af midler i 2010 og 2011. Efter udleveringsanmodningen blev BY anholdt i Tyskland. I lyset af anvendelsen af Petruhhin-mekanismen kontaktede de tyske myndigheder det rumænske justitsministerium og spurgte, om de havde til hensigt selv at retsforfølge BY. De rumænske myndigheder meddelte de tyske myndigheder, at det for at udstede en europæisk arrestordre var nødvendigt med tilstrækkelige beviser for, at lovovertrædelserne var begået i udlandet. De rumænske myndigheder anmodede desuden anklagemyndigheden i Berlin om at fremlægge dokumenter og kopier af bevismaterialet fra Ukraine. Eftersom de rumænske judicielle myndigheder ikke formelt har truffet afgørelse om en eventuel udstedelse af en europæisk arrestordre, har den tyske forelæggende ret forelagt tre præjudicielle spørgsmål vedrørende fortolkningen af artikel 18 i TEUF og 21 i TEUF og anvendelsen af Petruhhin-mekanismen.

De præjudicielle spørgsmål

Den forelæggende ret spurgte, om:

| — | de rettigheder, der følger af unionsborgerskabet (artikel 18 i TEUF og 21 i TEUF), finder anvendelse i en situation, hvor den pågældende har flyttet sit interessecenter til den anmodede medlemsstat på et tidspunkt, hvor vedkommende ikke var unionsborger |
| --- | --- |

—

de rettigheder, der følger af unionsborgerskabet (artikel 18 i TEUF og 21 i TEUF), finder anvendelse i en situation, hvor den pågældende har flyttet sit interessecenter til den anmodede medlemsstat på et tidspunkt, hvor vedkommende ikke var unionsborger

| — | enten den medlemsstat, hvori den pågældende er statsborger, eller den anmodede medlemsstat er forpligtet til at anmode det anmodende tredjeland om at fremlægge sagsakterne i sagen for at undersøge, om der skal indledes en straffesag |
| --- | --- |

—

enten den medlemsstat, hvori den pågældende er statsborger, eller den anmodede medlemsstat er forpligtet til at anmode det anmodende tredjeland om at fremlægge sagsakterne i sagen for at undersøge, om der skal indledes en straffesag

| — | den anmodede medlemsstat på grundlag af Petruhhin-dommen er forpligtet til at afslå udlevering og til selv at indlede strafforfølgning, hvis det er muligt i henhold til national ret på visse betingelser. |
| --- | --- |

—

den anmodede medlemsstat på grundlag af Petruhhin-dommen er forpligtet til at afslå udlevering og til selv at indlede strafforfølgning, hvis det er muligt i henhold til national ret på visse betingelser.

Domstolens begrundelse og svar

For så vidt angår det første spørgsmål om anvendeligheden af Artikel 18 og 21 i TEUF fastslog Domstolen, at den omstændighed, at en person har erhvervet statsborgerskab i en EU-medlemsstat og dermed unionsborgerskab på et tidspunkt, hvor vedkommende allerede opholdt sig i en anden medlemsstat, ikke kan afkræfte den betragtning, at personen på grund af det erhvervede unionsborgerskab er berettiget til at påberåbe sig artikel 21, stk. 1, i TEUF og er omfattet af traktaternes anvendelsesområde som omhandlet i artikel 18 i TEUF, der fastsætter princippet om forbud mod forskelsbehandling på grundlag af nationalitet. Domstolen præciserede endvidere, at det samme ræsonnement gælder, når den anmodede unionsborger også er statsborger i det tredjeland, der anmoder om udlevering: den omstændighed, at den pågældende har dobbelt statsborgerskab, kan ikke fratage den pågældende de friheder, der følger af EU-retten som statsborger i en medlemsstat.

For så vidt angår det andet spørgsmål gentog Domstolen fortolkningen af sin tidligere praksis og understregede, at den anmodede medlemsstat er forpligtet til at underrette den medlemsstat, hvori den pågældende er statsborger, således at denne medlemsstats judicielle myndighed er i stand til at anmode om overgivelse af den pågældende person ved hjælp af en europæisk arrestordre. Med hensyn til detaljerne i den krævede udveksling af oplysninger fastslog Domstolen følgende:

| — | den anmodede medlemsstat skal underrette de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvori den pågældende er statsborger, ikke blot om, at der foreligger en udleveringsanmodning, men også om alle de faktiske og retlige omstændigheder, som det tredjeland, der anmoder om udlevering, har meddelt i forbindelse med denne udleveringsanmodning |
| --- | --- |

—

den anmodede medlemsstat skal underrette de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvori den pågældende er statsborger, ikke blot om, at der foreligger en udleveringsanmodning, men også om alle de faktiske og retlige omstændigheder, som det tredjeland, der anmoder om udlevering, har meddelt i forbindelse med denne udleveringsanmodning

| — | de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvori den pågældende er statsborger, er forpligtet til at respektere fortroligheden af sådanne forhold, når tredjelandet har anmodet om fortrolighed |
| --- | --- |

—

de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvori den pågældende er statsborger, er forpligtet til at respektere fortroligheden af sådanne forhold, når tredjelandet har anmodet om fortrolighed

| — | den anmodede medlemsstat skal holde de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvori den pågældende er statsborger, underrettet om eventuelle ændringer i den eftersøgtes situation, som kan være relevante for muligheden for, at der udstedes en europæisk arrestordre for den pågældende person |
| --- | --- |

—

den anmodede medlemsstat skal holde de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvori den pågældende er statsborger, underrettet om eventuelle ændringer i den eftersøgtes situation, som kan være relevante for muligheden for, at der udstedes en europæisk arrestordre for den pågældende person

| — | hverken den anmodede medlemsstat eller den medlemsstat, hvori den pågældende er statsborger, er forpligtet til at indgive en anmodning til tredjelandet om fremsendelse af strafferegistret |
| --- | --- |

—

hverken den anmodede medlemsstat eller den medlemsstat, hvori den pågældende er statsborger, er forpligtet til at indgive en anmodning til tredjelandet om fremsendelse af strafferegistret

| — | det tilkommer den anmodede medlemsstat at fastsætte en rimelig frist for, hvornår udleveringen kan finde sted, hvis den medlemsstat, hvori den pågældende er statsborger, ikke har udstedt en europæisk arrestordre |
| --- | --- |

—

det tilkommer den anmodede medlemsstat at fastsætte en rimelig frist for, hvornår udleveringen kan finde sted, hvis den medlemsstat, hvori den pågældende er statsborger, ikke har udstedt en europæisk arrestordre

| — | den anmodede medlemsstat kan foretage udleveringen uden at være forpligtet til at vente længere end en rimelig frist, før den medlemsstat, hvori den pågældende er statsborger, træffer en formel afgørelse om at give afkald på retten til at udstede en europæisk arrestordre over for den pågældende person. |
| --- | --- |

—

den anmodede medlemsstat kan foretage udleveringen uden at være forpligtet til at vente længere end en rimelig frist, før den medlemsstat, hvori den pågældende er statsborger, træffer en formel afgørelse om at give afkald på retten til at udstede en europæisk arrestordre over for den pågældende person.

Endelig præciserede Domstolen som svar på det tredje spørgsmål, at den anmodede medlemsstat i henhold til EU-retten ikke er forpligtet til at afslå udlevering og til selv at retsforfølge unionsborgeren for lovovertrædelser begået i tredjelandet, når den anmodede medlemsstats nationale lovgivning tillader det. Dette ville gå ud over de grænser, som EU-retten kan pålægge udøvelsen af den skønsbeføjelse, som denne medlemsstat råder over i forbindelse med afgørelsen af, om der skal indledes en straffesag eller ej.

Domstolens dom af 12. maj 2021, WS, C-505/19
   (26)

Ne bis in idem-princippet kan være til hinder for, at en person, der er genstand for et INTERPOL-efterlysningsblad, anholdes inden for Schengenområdet og Den Europæiske Union. Dette er tilfældet, når de kompetente myndigheder er bekendt med en endelig retsafgørelse, der er truffet i en stat, der er part i Schengenaftalen, eller i en medlemsstat, som fastslår, at dette princip finder anvendelse.

Sagens faktiske forhold

I 2012 offentliggjorde INTERPOL efter anmodning fra USA på grundlag af en arrestordre udstedt af dette lands myndigheder et efterlysningsblad (rødt hjørne) over for WS, der er tysk statsborger, med henblik på en eventuel udlevering af ham. Når en person, der er genstand for et sådant efterlysningsblad, befinder sig i en stat, der er tilknyttet INTERPOL, kan denne stat i princippet midlertidigt anholde denne person eller overvåge eller begrænse vedkommendes bevægelser.

Inden offentliggørelsen af dette efterlysningsblad (rødt hjørne) blev der imidlertid i Tyskland gennemført en undersøgelse af WS, som i det mindste delvist vedrørte de samme handlinger som dem, der lå til grund for denne meddelelse. Denne procedure blev endeligt afsluttet i 2010, efter at WS havde betalt et pengebeløb i overensstemmelse med en særlig bilæggelsesprocedure, som er fastsat i tysk strafferet. Det tyske forbundskriminalpoliti meddelte efterfølgende INTERPOL, at ne bis in idem-princippet efter dens opfattelse fandt anvendelse i den foreliggende sag som følge af denne tidligere procedure. Dette princip, der er fastsat i både artikel 54 i konventionen om gennemførelse af Schengenaftalen (SGK) (27) og chartrets artikel 50, forbyder bl.a., at en person, over for hvem der er afsagt endelig dom, på ny retsforfølges for den samme lovovertrædelse.

I 2017 anlagde WS sag mod Tyskland ved forvaltningsdomstolen i Wiesbaden med påstand om, at Tyskland blev pålagt at træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at dette efterlysningsblad (rødt hjørne) blev trukket tilbage. I denne henseende påberåbte WS sig ikke blot en tilsidesættelse af ne bis in idem-princippet, men også en tilsidesættelse af hans ret til fri bevægelighed, som er sikret ved artikel 21 i TEUF, eftersom han ikke kunne rejse til nogen stat, der er part i Schengenaftalen, eller til nogen medlemsstat uden at risikere at blive anholdt.

Det præjudicielle spørgsmål

Den forelæggende ret har forelagt Domstolen en række spørgsmål. Det vigtigste spørgsmål, der er relevant i forbindelse med udlevering efter et efterlysningsblad (rødt hjørne), er imidlertid, om artikel 54 (28) i SGK og artikel 21, stk. 1, i TEUF, sammenholdt med chartrets artikel 50 (29), skal fortolkes således, at de er til hinder for, at myndighederne i en stat, der er part i Schengenaftalen, eller myndighederne i en medlemsstat midlertidigt anholder en person, over for hvem INTERPOL har offentliggjort et efterlysningsblad (rødt hjørne) efter anmodning fra et tredjeland, når denne person for det første allerede har været genstand for en straffesag i en medlemsstat, som er blevet indstillet af anklagemyndigheden, efter at den pågældende person opfyldte visse betingelser, og denne medlemsstats myndigheder for det andet har meddelt INTERPOL, at denne sag efter deres opfattelse vedrører de samme handlinger som dem, der er omfattet af det pågældende efterlysningsblad (rødt hjørne).

Domstolens begrundelse og svar

Domstolen fastslog, at ne bis in idem-princippet finder anvendelse i en situation, hvor der er truffet en afgørelse, hvorved straffesagen endeligt indstilles, forudsat at den pågældende person opfylder visse betingelser, såsom betaling af et pengebeløb, der er fastsat af anklagemyndigheden.

Artikel 54 i SGK, chartrets artikel 50 og artikel 21, stk. 1, i TEUF er imidlertid ikke til hinder for, at en person, der er genstand for et efterlysningsblad (rødt hjørne) fra INTERPOL, kan anholdes foreløbigt, når det ikke er fastslået, at en stat, der er part i Schengen-aftalen, eller en medlemsstat har truffet en endelig afgørelse i sagen mod den pågældende person for de samme handlinger som dem, der ligger til grund for efterlysningsbladet (rødt hjørne), og at ne bis in idem-princippet derfor finder anvendelse.

Hvis anvendelsen af ne bis in idem-princippet fortsat er usikker, kan foreløbig anholdelse være et vigtigt skridt for at kunne foretage den nødvendige kontrol og samtidig undgå risikoen for, at den pågældende person forsvinder. Denne foranstaltning kan derfor være begrundet i det legitime formål om at forhindre straffrihed for den pågældende person, »forudsat at den er nødvendig for denne kontrol« (30). Så snart det ved en endelig retsafgørelse er blevet fastslået, at ne bis in idem-princippet finder anvendelse, forbyder både den gensidige tillid mellem de stater, der er parter i SGK, og retten til fri bevægelighed derimod, at den pågældende person kan anholdes midlertidigt eller varetægtsfængsles. Medlemsstaterne og de kontraherende stater i SGK skal sikre, at der findes retsmidler, der gør det muligt for den pågældende at opnå en sådan endelig retsafgørelse, der fastslår, at ne bis in idem-princippet finder anvendelse.

1.2.   Anmodninger om udlevering med henblik på fuldbyrdelse af en straf eller en anden frihedsberøvende foranstaltning

Domstolens dom af 13. november 2018, Raugevicius, C-247/17
   (31)

I Raugevicius-sagen behandlede Domstolen en anmodning om udlevering med henblik på fuldbyrdelse af en frihedsstraf. Domstolen fulgte i et vist omfang den argumentation, der blev introduceret i Petruhhin-dommen, men med et andet resultat. Dette var nødvendigt, da sager om udlevering med henblik på fuldbyrdelse af en straf kan give anledning til ne bis in idem-problemer, hvis Petruhhin-mekanismen finder anvendelse (32). Domstolen tog imidlertid hensyn til, at der i national og/eller international ret findes mekanismer, der navnlig gør det muligt for eftersøgte personer at afsone deres straf i den medlemsstat, hvor de er statsborgere. F.eks. udgør Europarådets konvention fra 1983 om overførelse af domfældte (33) en retlig ramme for denne mulighed.

Sagens faktiske forhold

Denis Raugevicius er en litauisk og russisk statsborger, som er flyttet til Finland og har boet der i flere år. Han er også far til to børn, der bor i Finland og har finsk statsborgerskab. Efter domfældelse i Rusland udstedte de russiske myndigheder i 2011 en international arrestordre med henblik på fuldbyrdelse af den idømte frihedsstraf. Med henblik på at træffe afgørelse om udleveringsanmodningen anmodede det finske justitsministerium Finlands højesteret om en udtalelse. Højesteret var i tvivl om, hvorvidt Petruhhin-dommen kunne finde anvendelse, og besluttede derfor at forelægge Domstolen en anmodning om præjudiciel afgørelse.

Den relevante finske lov (den finske forfatning) bestemmer, at en frihedsstraf kan fuldbyrdes i Finland, hvis den domfældte er finsk statsborger eller udlænding, der har fast bopæl i Finland, og den dømte person har givet sit samtykke til fuldbyrdelse.

De præjudicielle spørgsmål

Med det første spørgsmål ønskede den finske højesteret nærmere bestemt oplyst, om nationale bestemmelser om udlevering skal vurderes på samme måde med hensyn til den frie bevægelighed for statsborgere fra en anden medlemsstat, uanset om anmodningen om udlevering fra et tredjeland vedrører fuldbyrdelse af en frihedsstraf eller retsforfølgning som i Petruhhin-dommen. Det andet spørgsmål drejede sig om, hvordan en anmodning om udlevering skal besvares i en situation, hvor anmodningen om udlevering meddeles til den medlemsstat, hvori den pågældende er statsborger, men som på grund af juridiske hindringer ikke træffer foranstaltninger over for sine egne statsborgere.

Domstolens begrundelse og svar

Domstolen anvendte Petruhhin-dommen analogt ved at fastslå, at en statsborger i en medlemsstat, der er flyttet til en anden medlemsstat, har gjort brug af sin ret til fri bevægelighed inden for Unionen og derfor er omfattet af anvendelsesområdet for artikel 18 i TEUF. Dobbelt statsborgerskab i en medlemsstat og et tredjeland er således ikke til hinder for, at den pågældende nyder de friheder, som vedkommende har i henhold til EU-retten som følge af sin status som statsborger i en medlemsstat.

En national bestemmelse, som kun forbyder udlevering af egne statsborgere, indfører en forskelsbehandling mellem disse statsborgere og statsborgere fra andre medlemsstater og medfører en restriktion for den frie bevægelighed som omhandlet i artikel 21 i TEUF: en sådan begrænsning skal være nødvendig og forholdsmæssig i forhold til det legitime mål om at forebygge risikoen for straffrihed for statsborgere fra andre medlemsstater end den anmodede medlemsstat, og der bør ikke være mindre indgribende foranstaltninger til at nå dette mål under hensyntagen til alle sagens faktiske og retlige omstændigheder.

Domstolen anerkendte imidlertid, at i tilfælde af udleveringsanmodninger med henblik på fuldbyrdelse af en straf kan konflikten med princippet om forbud mod forskelsbehandling ikke løses ved at give den medlemsstat, hvori den pågældende er statsborger, mulighed for på ny at udøve sin kompetence til at retsforfølge den pågældende, eftersom en sådan ny retsforfølgning af en allerede dømt person kan være i strid med ne bis in idem-princippet. For at undgå risikoen for straffrihed for personer i sådanne situationer henviste Domstolen til andre mekanismer i national og international ret, som gør det muligt for disse personer at afsone deres straf, f.eks. i deres oprindelsesstat, hvorved deres chancer for social reintegration øges, efter at de har afsonet deres straf.

I denne forbindelse bemærkede Domstolen, at artikel 3 i den finske lov om internationalt samarbejde giver udlændinge, der har fast bopæl i Finland, mulighed for at afsone en fængselsstraf, der er idømt af et tredjeland, i Finland, forudsat at både den pågældende person og tredjelandet giver sit samtykke hertil. Domstolen bemærkede derfor også, at Denis Raugevicius kunne afsone den straf, som han havde fået i Rusland, i Finland, forudsat at både Rusland og Denis Raugevicius selv gav deres samtykke hertil.

Domstolen fastslog, at statsborgere i den anmodede medlemsstat på den ene side og statsborgere fra andre medlemsstater, der har fast bopæl i den anmodede medlemsstat, og som godtgør en vis grad af integration i denne medlemsstats samfund, på den anden side befinder sig i en sammenlignelig situation. Det tilkommer myndighederne i den anmodede stat at fastslå, om der er en sådan forbindelse mellem statsborgere fra andre medlemsstater og den anmodede medlemsstat. I bekræftende fald kræver artikel 18 og 21 i TEUF, at statsborgere fra andre medlemsstater på samme betingelser som statsborgere i den anmodede medlemsstat kan afsone deres straf på den anmodede medlemsstats område.

Domstolen konkluderede derfor, at artikel 18 og 21 i TEUF skal fortolkes således, at når et tredjeland har fremsat en anmodning om udlevering af en unionsborger, der har udøvet sin ret til fri bevægelighed, ikke med henblik på strafforfølgning, men med henblik på fuldbyrdelse af en frihedsstraf, er den anmodede medlemsstat, hvis nationale lovgivning forbyder udlevering af sine egne statsborgere med henblik på straffuldbyrdelse og fastsætter muligheden for, at en sådan dom afsagt i udlandet kan afsones på dens område, forpligtet til at sikre, at denne unionsborger, forudsat at borgeren har fast bopæl på dens område, behandles på samme måde som den, der indrømmes dens egne statsborgere i forbindelse med udlevering.

C-237/21 Generalstaatsanwaltschaft München [verserende sag]

Sagens faktiske forhold

Sagen er baseret på Bosnien-Hercegovinas anmodning om udlevering til Tyskland vedrørende S.M. med henblik på fuldbyrdelse af en frihedsstraf. Den eftersøgte person er en statsborger i Serbien, Bosnien-Hercegovina og Kroatien, som har boet i Tyskland sammen med sin hustru siden midten af 2017, og som har arbejdet i Tyskland siden maj 2020. Generalstaatsanwaltschaft München (anklagemyndigheden i München) anmodede under henvisning til Raugevicius-dommen om afvisning af udlevering af den eftersøgte person.

Det præjudicielle spørgsmål

På baggrund af anklagemyndighedens anmodning har den forelæggende tyske ret besluttet at forelægge Domstolen et spørgsmål om, hvorvidt de principper for anvendelsen af artikel 18 og 21 i TEUF, som Domstolen opstillede i Raugevicius-dommen, kræver, at en anmodning fra et tredjeland i henhold til den europæiske udleveringskonvention af 13. december 1957 (34) om udlevering af en unionsborger med henblik på straffuldbyrdelse afslås, selv om den anmodede medlemsstat i henhold til denne konvention er forpligtet til at udlevere unionsborgeren, fordi den har defineret begrebet »statsborgere« som omhandlet i konventionens artikel 6, stk. 1, litra b), således, at det kun henviser til egne statsborgere og ikke til andre unionsborgere (35).

2.   RETNINGSLINJER, DER FINDER ANVENDELSE I TILFÆLDE, HVOR STATER ANVENDER NATIONALITETSUNDTAGELSEN

2.1.   Udleveringsanmodninger med henblik på retsforfølgning

2.1.1.   
  Anvendelsesområdet for Petruhhin-mekanismen

a.   Materielle rammer: hvornår finder Petruhhin-mekanismen anvendelse?

Petruhhin-mekanismen (notifikation) skal udløses i tilfælde, hvor:

| — | der fremsættes en udleveringsanmodning med henblik på retsforfølgning
  og |
| --- | --- |

—

der fremsættes en udleveringsanmodning med henblik på retsforfølgning

og

| — | den anmodede stat kun anvender undtagelsesbestemmelsen vedrørende nationalitet på egne statsborgere, hvilket kan føre til forskelsbehandling mellem dens egne statsborgere og statsborgere fra andre stater, der har udøvet deres ret til fri bevægelighed (jf. bilag 2 — en oversigt over nationale systemer). |
| --- | --- |

—

den anmodede stat kun anvender undtagelsesbestemmelsen vedrørende nationalitet på egne statsborgere, hvilket kan føre til forskelsbehandling mellem dens egne statsborgere og statsborgere fra andre stater, der har udøvet deres ret til fri bevægelighed (jf. bilag 2 — en oversigt over nationale systemer).

Petruhhin-mekanismen finder anvendelse på alle udleveringsanmodninger, enten på grundlag af:

| — | aftalen mellem Den Europæiske Union og Amerikas Forenede Stater om udlevering (36) |
| --- | --- |

—

aftalen mellem Den Europæiske Union og Amerikas Forenede Stater om udlevering (36)

| — | handels- og samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab på den ene side og Det Forenede Kongerige på den anden side (37), som indeholder bestemmelser, der afspejler Petruhhin-mekanismen (38) |
| --- | --- |

—

handels- og samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab på den ene side og Det Forenede Kongerige på den anden side (37), som indeholder bestemmelser, der afspejler Petruhhin-mekanismen (38)

| — | multilaterale aftaler indgået af stater |
| --- | --- |

—

multilaterale aftaler indgået af stater

| — | bilaterale aftaler indgået af stater eller |
| --- | --- |

—

bilaterale aftaler indgået af stater eller

| — | national ret. |
| --- | --- |

—

national ret.

b.   Personligt anvendelsesområde: hvem finder Petruhhin-mekanismen anvendelse på?

Petruhhin-mekanismen finder anvendelse på statsborgere fra de 27 EU-medlemsstater, der er beliggende på en anden medlemsstats område, og som har udøvet deres ret til fri bevægelighed. Statsborgere, der også er statsborgere i det tredjeland, der anmoder om udlevering, er også omfattet. Domstolen præciserede, at besiddelse af dobbelt statsborgerskab ikke kan fratage den berørte person de friheder, der følger af EU-retten som statsborger i en medlemsstat (39). Desuden er det heller ikke relevant, hvornår en person har opnået statsborgerskab i en medlemsstat (40).

Domstolen præciserede, at Petruhhin-mekanismen også finder anvendelse på statsborgere i en EFTA-medlemsstat, der er part i EØS-aftalen, og som Den Europæiske Union har indgået en aftale om overgivelse med (Island og Norge) (41). Artikel 18 og 21 i TEUF finder ikke anvendelse på tredjelandsstatsborgere. Domstolen fandt imidlertid, at EØS-aftalens artikel 4 (42), sammenholdt med EØS-aftalens artikel 36 (43), som er en integrerende del af EU-retten, sikrer den frie udveksling af tjenesteydelser på samme måde som artikel 56 i TEUF, herunder retten til at rejse til en anden stat for at modtage tjenesteydelser (44).

Desuden bekræftede Domstolen, at retten til fri bevægelighed i henhold til artikel 21, stk. 1, i TEUF/artikel 36 i EØS-aftalen også gælder for en person, der blot er i transit i en lufthavn (45) eller modtager tjenesteydelser (46) som turist i en anden stat.

c.   Territorialt anvendelsesområde: hvilke myndigheder er bundet af Petruhhin-mekanismen?

De nationale myndigheder i de 27 EU-medlemsstater, Island og Norge er, når de anvender undtagelsesbestemmelsen vedrørende nationalitet, bundet af Petruhhin-mekanismen.

2.1.2.   
  Trin, der skal følges af de kompetente myndigheder, når nationalitetsundtagelsen finder anvendelse

a.   Forpligtelser for den anmodede stat

Artikel 18 og 21 i TEUF/EØS-aftalens artikel 4 sammenholdt med EØS-aftalens artikel 36 kræver ikke, at der skabes absolut ækvivalens mellem egne statsborgere og statsborgere fra andre stater for så vidt angår beskyttelse mod udlevering til tredjelande. De kræver imidlertid, at stater, der ved udlevering af deres egne statsborgere giver deres egne statsborgere en anden behandling end statsborgere fra andre stater, inden de giver tilladelse til udlevering, skal kontrollere, om det legitime mål om at undgå straffrihed, der forfølges med udlevering, kan nås ved hjælp af en foranstaltning, der er mindre indgribende for udøvelsen af retten til fri bevægelighed, og som vil være lige så effektiv (47).

I tilfælde af en anmodning om udlevering med henblik på strafforfølgning er den anmodede stat forpligtet til at rådføre sig med den stat, hvori den pågældende er statsborger, for at give den stat, hvori den pågældende er statsborger, mulighed for at udstede en europæisk arrestordre/en EU-IC/NO-arrestordre, hvilket ville blive betragtet som en lige så effektiv, men mindre indgribende foranstaltning.

Den anmodede stat er imidlertid ikke forpligtet til at nægte udlevering af en unionsborger, der er statsborger i en anden medlemsstat eller IC/NO-statsborger, og til at retsforfølge EU-borgeren/IC/NO-statsborgeren for lovovertrædelser begået i et tredjeland, hvis den nationale lovgivning tillader det (48). Dette ville gå ud over de grænser, som EU-retten kan pålægge udøvelsen af den skønsbeføjelse, som denne stat råder over i forbindelse med afgørelsen af, om der skal foretages en strafferetlig forfølgning eller ej.

b.   Iværksættelse af høringsproceduren

Den anmodede stat er forpligtet til at underrette den stat, hvori den pågældende er statsborger, om en verserende udleveringsanmodning.

Med hensyn til tidspunktet for en sådan meddelelse foreslås det, at den anmodede stat hurtigst muligt underretter den stat, hvori den pågældende er statsborger, om en indkommende eller verserende udleveringsanmodning. Dette kan allerede ske, når en person anholdes midlertidigt, hvis der foreligger tilstrækkelige oplysninger fra et efterlysningsblad (rødt hjørne) fra INTERPOL, og/eller på et senere tidspunkt, når den anmodede stat modtager anmodningen om udlevering.

c.   Type oplysninger, der skal gives til en eller flere stater, hvori den pågældende er statsborgere

Myndighederne i den anmodede stat bør som minimum underrette kontaktpunktet (49) i den stat, hvor den pågældende er statsborger, om:

| — | om der foreligger en anmodning om udlevering af den pågældende person og |
| --- | --- |

—

om der foreligger en anmodning om udlevering af den pågældende person og

| — | alle de faktiske og retlige omstændigheder, som det tredjeland, der anmoder om udlevering, har meddelt i forbindelse med denne udleveringsanmodning (50) (jf. bilag 3 — skabelon). |
| --- | --- |

—

alle de faktiske og retlige omstændigheder, som det tredjeland, der anmoder om udlevering, har meddelt i forbindelse med denne udleveringsanmodning (50) (jf. bilag 3 — skabelon).

Desuden bør myndighederne i den anmodede stat holde myndighederne i den stat, hvori den pågældende er statsborger, underrettet om eventuelle ændringer i den eftersøgtes situation, som kan være relevante for muligheden for, at der udstedes en europæisk arrestordre/en EU-IC/NO-arrestordre for den pågældende (51) (jf. bilag 4 — skabelon).

d.   Forbindelser med det anmodende tredjeland og fortrolighed

Hverken den anmodede stat eller den stat, hvori den pågældende er statsborger, er i henhold til EU-retten forpligtet til at indgive en anmodning om fremsendelse af strafferegistret til det tredjeland, der anmoder om udlevering (52). Hvis den anmodede stat eller den stat, hvor den eftersøgte person er statsborger, er forpligtet til at anmode det anmodende tredjeland om at fremsende strafferegistret, kan udleveringsproceduren blive væsentligt mere kompliceret, og dens varighed kan forlænges betydeligt, hvilket i sidste ende risikerer at bringe formålet om at sikre, at strafbare handlinger ikke forbliver ustraffede, i fare (53). Desuden kan langvarige retssager også være til skade for den eftersøgte person, navnlig hvis personen frihedsberøves.

Myndighederne i den stat, hvor den pågældende er statsborger, er forpligtet til at respektere fortroligheden af sådanne forhold, når det anmodende tredjeland har anmodet om fortrolighed. Desuden bør det anmodende tredjeland holdes behørigt underrettet herom (54).

Den stat, hvori den pågældende er statsborger, kan dog anvende enhver samarbejdsmekanisme og/eller mekanisme for gensidig bistand til at fremskaffe bevismateriale fra den anmodede stat (f.eks. udstedelse af en europæisk efterforskningskendelse) (55).

e.   Forpligtelser for den stat, hvori den pågældende er statsborger

Efter meddelelsen bør de kompetente myndigheder i den stat, hvori den pågældende er statsborger, vurdere, om det er hensigtsmæssigt at udstede en europæisk arrestordre/en EU-IC/NO-arrestordre vedrørende de samme lovovertrædelser som dem, den pågældende er tiltalt for i anmodningen om udlevering, for så vidt som de i henhold til national ret har kompetence til at retsforfølge den pågældende for lovovertrædelser begået uden for det nationale område.

2.1.3.   
  Frist for besvarelse af en meddelelse

Den anmodede stat bør fastsætte en rimelig frist for den eller de stater, hvori den pågældende er statsborger, til at indgive et svar. Den anmodede stat har en skønsmargen ved fastsættelsen af en rimelig frist, navnlig under hensyntagen til, om en eftersøgt person er varetægtsfængslet på grundlag af udleveringsproceduren og sagens kompleksitet (56).

Den fastsatte tidsfrist bør angives i attesten (jf. bilag 3 — skabelon).

Om nødvendigt kan kontaktpunktet eller den udstedende judicielle myndighed (57) i den eller de stater, hvori den pågældende er statsborger, anmode om en forlængelse af fristen (jf. bilag 5 — skabelon). Kontaktpunktet eller den myndighed, der behandler udleveringsanmodningen i den anmodede stat, bør træffe afgørelse om forlængelsen (jf. bilag 6 — skabelon).

2.1.4.   
  Afslag på en anmodning om udlevering

Kun i tilfælde, hvor en judiciel myndighed i en stat, hvor den pågældende er statsborger, udsteder en europæisk arrestordre/en EU-IC/NO-arrestordre vedrørende den eller de samme lovovertrædelser (58) eller forhold og underretter den anmodede stat herom, bør den anmodede stat afslå udlevering og overgivelse af personen til den stat, hvori den pågældende er statsborger (jf. bilag 7 — skabelon).

2.1.5.   
  Genoptagelse af udleveringsproceduren

I mangel af svar inden for den fastsatte frist fra myndighederne i den eller de stater, hvori den pågældende er statsborger, eller i tilfælde af et negativt svar inden for fristen, kan myndighederne i den anmodede stat i givet fald foretage udleveringen uden at være forpligtet til at afvente, at den stat, hvori den pågældende er statsborger, svarer og/eller vedtager en formel afgørelse om afkald på retten til at udstede en europæisk arrestordre/en EU-IC/NO-arrestordre mod den pågældende person (59) (jf. bilag 7 — skabelon).

2.2.   Anmodninger om udlevering med henblik på fuldbyrdelse af en frihedsstraf eller en anden frihedsberøvende foranstaltning

2.2.1.   
  Anvendelsesområde

a.   Materielt anvendelsesområde

Raugevicius-dommen finder anvendelse i tilfælde, hvor:

| — | anmodningen er en anmodning om udlevering med henblik på fuldbyrdelse af en frihedsstraf eller en anden frihedsberøvende foranstaltning
  og |
| --- | --- |

—

anmodningen er en anmodning om udlevering med henblik på fuldbyrdelse af en frihedsstraf eller en anden frihedsberøvende foranstaltning

og

| — | den anmodede stat kun anvender undtagelsesbestemmelsen vedrørende nationalitet på egne statsborgere, hvilket kan føre til forskelsbehandling mellem dens egne statsborgere og statsborgere fra andre stater, der har udøvet deres ret til fri bevægelighed (jf. bilag 2 — en oversigt over nationale systemer). |
| --- | --- |

—

den anmodede stat kun anvender undtagelsesbestemmelsen vedrørende nationalitet på egne statsborgere, hvilket kan føre til forskelsbehandling mellem dens egne statsborgere og statsborgere fra andre stater, der har udøvet deres ret til fri bevægelighed (jf. bilag 2 — en oversigt over nationale systemer).

b.   Det personelle anvendelsesområde for udleveringsanmodninger med henblik på fuldbyrdelse af en straf: hvem finder Raugevicius-dommen anvendelse på?

Forpligtelsen til ligebehandling i denne henseende gælder kun, for så vidt som egne statsborgere og statsborgere fra andre stater befinder sig i en sammenlignelig situation med hensyn til formålet om at undgå risikoen for straffrihed. For så vidt som fuldbyrdelsen af frihedsstraffe i den pågældendes oprindelsesstat fremmer den pågældendes sociale reintegration efter straffens afslutning, foreligger der kun en sammenlignelig situation for så vidt angår statsborgere fra andre stater, der har fast bopæl i den anmodede stat, og som således har en vis grad af integration i samfundet i denne stat.

Domstolen fastslog derfor, at det personelle anvendelsesområde er begrænset til statsborgere fra andre stater, der har fast bopæl i en anmodet stat, og som godtgør en vis grad af integration i denne stats samfund (60), fordi de befinder sig i en situation, der kan sammenlignes med den anmodede stats egne statsborgere. På den anden side ville en statsborger fra en stat, der anholdes i en lufthavn i en anmodet stat, mens vedkommende blot er i transit, ikke opfylde kriteriet om at være i en sammenlignelig situation.

Hvis en eftersøgt person ikke kan anses for at have fast bopæl i den anmodede stat, skal spørgsmålet om udlevering afgøres på grundlag af gældende national eller international ret (61).

2.2.2.   
  Trin, der skal følges af de kompetente myndigheder, når nationalitetsundtagelsen finder anvendelse

I tilfælde af en anmodning om udlevering med henblik på straffuldbyrdelse er den mindre indgribende foranstaltning for udøvelsen af retten til fri bevægelighed, at den anmodede stat påtager sig ansvaret for fuldbyrdelsen af sanktionen på sit område i stedet for at udlevere en statsborger fra en anden stat til tredjelandet, når en sådan mulighed også er fastsat for dens egne statsborgere. Det forventes, at Domstolen vil præcisere de detaljerede skridt, der skal følges (navnlig omfanget af staternes forpligtelser, og hvorvidt et tredjelands samtykke er påkrævet) i den verserende sag C-237/21 (62).

2.2.3.   
  Udveksling af oplysninger mellem den anmodede stat og den stat, hvori den pågældende er statsborger

Artikel 18 og 21 i TEUF kræver ikke, at den anmodede stat underretter den stat, hvori den pågældende er statsborger, om en verserende udleveringsanmodning med henblik på fuldbyrdelse af en straf eller en anden frihedsberøvende foranstaltning. Den anmodede stat er imidlertid ikke forhindret i at kontakte den stat, hvori den pågældende er statsborger, for at indhente alle relevante oplysninger, som den måtte finde nyttige.

3.   RETNINGSLINJER, DER GÆLDER FOR ALLE STATER UANSET UNDTAGELSESBESTEMMELSEN VEDRØRENDE NATIONALITET

3.1.   Vurdering af grundlæggende rettigheder inden udlevering

3.1.1.   Anvendelse af chartret

Domstolen fastslog, at afgørelsen om udlevering af en unionsborger/IC/NO-statsborger i en situation, der er omfattet af anvendelsesområdet for artikel 18 i TEUF og artikel 21 i TEUF eller EØS-aftalens artikel 4, sammenholdt med EØS-aftalens artikel 36, er omfattet af EU-rettens anvendelsesområde som omhandlet i chartrets artikel 51, stk. 1 (63). Chartrets bestemmelser, navnlig chartrets artikel 19, finder derfor anvendelse på en sådan afgørelse.

Desuden er eksistensen af en international EU-aftale om udlevering tilstrækkelig til at udløse anvendelsen af chartret. Chartret finder derfor også anvendelse på anmodninger om udlevering fra henholdsvis USA og Det Forenede Kongerige i henhold til aftalen om udlevering mellem Den Europæiske Union og Amerikas Forenede Stater (64) og handels- og samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab på den ene side og Det Forenede Kongerige på den anden side (65), selv om der ikke er tale om udøvelse af fri bevægelighed inden for EØS-området. I sådanne tilfælde finder chartret desuden også anvendelse på tredjelandsstatsborgere og statsløse personer.

Når chartret finder anvendelse, skal den anmodede stat først kontrollere, at udleveringen ikke berører de rettigheder, der er omhandlet i chartrets artikel 19 (66).

I henhold til chartrets artikel 19, stk. 2, må ingen udsendes, udvises eller udleveres til en stat, hvor der er alvorlig risiko for, at de vil blive idømt dødsstraf, udsat for tortur eller anden umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf.

Domstolen præciserede endvidere, at »Den omstændighed, at der foreligger erklæringer, og godkendelse af internationale aftaler, som i princippet sikrer iagttagelsen af de grundlæggende rettigheder, er ikke i sig selv tilstrækkelige til at sikre en passende beskyttelse mod risikoen for mishandling, når pålidelige kilder har rapporteret om en myndighedspraksis eller en af myndighederne accepteret praksis, som åbenbart er i strid med principperne i den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder.

Det følger heraf, at når den kompetente myndighed i den medlemsstat, som anmodningen rettes til, råder over oplysninger, der dokumenterer en reel risiko for umenneskelig eller nedværdigende behandling af personer i det anmodende tredjeland, er den forpligtet til at vurdere, om denne risiko foreligger, når den træffer afgørelse om udlevering af en person til dette land (jf. i denne retning for så vidt angår chartrets artikel 4 dom af 5. april 2016, Aranyosi og Căldăraru, C-404/15 og C-659/15 PPU, EU:C:2016:198, præmis 88).

Ved denne vurdering skal den kompetente myndighed i den medlemsstat, som anmodningen rettes til, basere sig på objektive, pålidelige, præcise og behørigt ajourførte oplysninger. Disse oplysninger kan bl.a. fremgå af internationale retsafgørelser, såsom Menneskerettighedsdomstolens domme, det anmodende tredjelands retsafgørelser samt afgørelser, rapporter og andre dokumenter, der udarbejdes af organerne i Europarådet eller af FN-organer (jf. i denne retning dom af 5. april 2016, Aranyosi og Căldăraru, C-404/15 og C-659/15 PPU, EU:C:2016:198, præmis 89)« (67).

3.1.2.   Anvendelse af den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder

Den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder (EMRK) finder anvendelse på udlevering fra stater til tredjelande i situationer, hvor chartret ikke finder anvendelse (68), såsom udlevering af en unionsborger, der ikke har udøvet retten til fri bevægelighed, eller af en tredjelandsstatsborger til et tredjeland, med hvilket Unionen ikke har indgået en udleveringsaftale.

Artikel 3 og artikel 6 i EMRK er navnlig relevante. Artikel 3 i EMRK har følgende ordlyd:

Ingen må underkastes tortur, ej heller umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf.

EMRK’s artikel 6 (retten til en retfærdig rettergang, uskyldsformodningen og retten til et forsvar) fastsætter:

| 1. | Enhver har ret til en retfærdig og offentlig rettergang inden for en rimelig frist for en uafhængig og upartisk domstol, der er oprettet ved lov, når der skal træffes afgørelse i en strid om hans borgerlige rettigheder og forpligtelser eller angående en mod ham rettet anklage for en forbrydelse. Dommen skal afsiges i et offentlig møde, men pressen og offentligheden kan udelukkes helt eller delvis fra retsforhandlingerne af hensyn til sædeligheden, den offentlige orden eller den nationale sikkerhed i et demokratisk samfund, når det kræves af hensynet til mindreårige eller til beskyttelse af parternes privatliv, eller under særlige omstændigheder i det efter rettens mening strengt nødvendige omfang, når offentlighed ville skade retfærdighedens interesser. |
| --- | --- |

1.

Enhver har ret til en retfærdig og offentlig rettergang inden for en rimelig frist for en uafhængig og upartisk domstol, der er oprettet ved lov, når der skal træffes afgørelse i en strid om hans borgerlige rettigheder og forpligtelser eller angående en mod ham rettet anklage for en forbrydelse. Dommen skal afsiges i et offentlig møde, men pressen og offentligheden kan udelukkes helt eller delvis fra retsforhandlingerne af hensyn til sædeligheden, den offentlige orden eller den nationale sikkerhed i et demokratisk samfund, når det kræves af hensynet til mindreårige eller til beskyttelse af parternes privatliv, eller under særlige omstændigheder i det efter rettens mening strengt nødvendige omfang, når offentlighed ville skade retfærdighedens interesser.

| 2. | Enhver, der anklages for en lovovertrædelse, skal anses for uskyldig, indtil hans skyld er bevist i overensstemmelse med loven. |
| --- | --- |

2.

Enhver, der anklages for en lovovertrædelse, skal anses for uskyldig, indtil hans skyld er bevist i overensstemmelse med loven.

| 3. | Enhver, der er anklaget for en lovovertrædelse, skal mindst have ret til følgende: a) at blive underrettet snarest muligt, udførligt og på et sprog, som han forstår, om indholdet af og årsagen til den sigtelse, der er rejst mod ham; b) at få tilstrækkelig tid og lejlighed til at forberede sit forsvar; c) at forsvare sig personligt eller ved bistand af en forsvarer, som han selv har valgt, og, hvis han ikke har tilstrækkelige midler til at betale for juridisk bistand, at modtage den uden betaling, når dette kræves i retfærdighedens interesse; d) at afhøre eller lade afhøre imod ham førte vidner og at få vidner for ham tilsagt og afhørt på samme betingelser som vidner, der føres imod ham; e) at få vederlagsfri bistand af en tolk, hvis han ikke forstår eller taler det sprog, der anvendes i retten. |
| --- | --- |

3.

Enhver, der er anklaget for en lovovertrædelse, skal mindst have ret til følgende: a) at blive underrettet snarest muligt, udførligt og på et sprog, som han forstår, om indholdet af og årsagen til den sigtelse, der er rejst mod ham; b) at få tilstrækkelig tid og lejlighed til at forberede sit forsvar; c) at forsvare sig personligt eller ved bistand af en forsvarer, som han selv har valgt, og, hvis han ikke har tilstrækkelige midler til at betale for juridisk bistand, at modtage den uden betaling, når dette kræves i retfærdighedens interesse; d) at afhøre eller lade afhøre imod ham førte vidner og at få vidner for ham tilsagt og afhørt på samme betingelser som vidner, der føres imod ham; e) at få vederlagsfri bistand af en tolk, hvis han ikke forstår eller taler det sprog, der anvendes i retten.

3.2.   Grundløse eller uberettigede, herunder politisk motiverede efterlysningsblade (rødt hjørne), arrestordrer og udleveringsanmodninger

Stater har stået over for tilfælde af grundløse eller uberettigede sager, herunder politisk motiverede udleveringsanmodninger og sideløbende efterlysningsblade (rødt hjørne) fra INTERPOL. Dette afsnit kan derfor finde anvendelse allerede på et tidspunkt, hvor der endnu ikke er fremsat nogen udleveringsanmodning, eller hvor personen endnu ikke er blevet anholdt på grundlag af et efterlysningsblad (rødt hjørne) (f.eks. kan en stat, når den er bekendt med uberettigede efterlysningsblade (rødt hjørne) fra INTERPOL, proaktivt underrette andre kontaktpunkter, selv inden den eftersøgte person flytter til en anden stat).

3.2.1.   
  Den eksisterende INTERPOL-mekanisme vedrørende misbrug af efterlysningsblade (rødt hjørne)

Der findes et automatiseret system til screening og registrering af efterlysningsblade (rødt hjørne) (69) i INTERPOL. Det gør det muligt at filtrere tilfælde af misbrug. Alle indkomne anmodninger sammenholdes med en observationsliste med anmodninger, der tidligere er blevet afvist, så de automatisk afvises. INTERPOL arbejder på at udvikle nye automatiske IT-sikkerhedsforanstaltninger for at forbedre vurderingen af indkomne anmodninger om offentliggørelse af efterlysningsblade og meddelelser.

Desuden er der i INTERPOL’s generalsekretariat blevet oprettet en særlig taskforce bestående af advokater og politifolk fra forskellige Interpol-medlemsstater. Taskforcen vurderer alle indkomne anmodninger om offentliggørelse af efterlysningsblade og meddelelser fra INTERPOL-medlemslandene med hensyn til deres forenelighed med de respektive retlige rammer og krav.

INTERPOLS efterlysningsblade (rødt hjørne) kan fjernes af en række grunde ved at indgive indlæg til den uafhængige kommission til kontrol af INTERPOL’s sager (CCF), hvori det hævdes, at de er i strid med INTERPOL’s forfatning og dens regler om databehandling. Medlemsstaterne kan råde den person, der er berørt af et uberettiget efterlysningsblad (rødt hjørne), navnlig i forbindelse med et politisk motiveret efterlysningsblad (rødt hjørne), til at udøve sine rettigheder over for CCF og varsle vedkommende på forhånd eller anmode om, at efterlysningsbladene eller meddelelserne slettes.

En permanent rådgivningsgruppe vedrørende efterlysningsblade støtter disse aktiviteter.

3.2.2.   
  Udveksling af oplysninger mellem kontaktpunkter om grundløse eller uberettigede, navnlig politisk motiverede udleveringsanmodninger

Den stat, hvori den pågældende er statsborger, er ofte i besiddelse af oplysninger af væsentlig betydning for at afgøre, om en udleveringsanmodning er ubegrundet eller uberettiget, navnlig politisk motiveret. Derfor kan tæt samarbejde og udveksling af oplysninger med den stat, hvori den eftersøgte person er statsborger, være afgørende, når en anmodet stat vurderer en udleveringsanmodning vedrørende en statsborger i en anden stat.

I tilfælde af begrundet mistanke om, at en anmodning om udlevering er uberettiget, navnlig politisk motiveret eller på anden måde grundløs (ulovlig), bør kontaktpunktet i en stat, der har modtaget en anmodning om udlevering fra et tredjeland vedrørende en statsborger fra en anden stat, altid underrette kontaktpunktet i den stat, hvor den pågældende er statsborger. Dette vil gøre det muligt at udveksle relevante oplysninger med henblik på at træffe en informeret afgørelse om, hvorvidt anmodningen om udlevering er politisk begrundet eller på anden måde ubegrundet (ulovlig) (jf. bilag 3 — skabelon og bilag 8 — skabelon).

Desuden bør ethvert kontaktpunkt i tilfælde af begrundet mistanke om, at en udleveringsanmodning er ubegrundet eller uberettiget, navnlig politisk motiveret, omgående og proaktivt informere og høre andre kontaktpunkter samt Eurojust, Europol og INTERPOL (jf. bilag 8 — skabelon).

Denne underretningsmekanisme blandt kontaktpunkterne i tilfælde af grundløse eller uberettigede, herunder politisk motiverede udleveringsanmodninger, finder anvendelse på statsborgere fra stater samt tredjelandsstatsborgere og statsløse personer.

4.   PRAKTISKE ASPEKTER AF PETRUHHIN-MEKANISMEN OG POLITISK MOTIVEREDE UDLEVERINGSANMODNINGER

4.1.   Kontaktpunkter

Med henblik på Petruhhin-mekanismen og grundløse eller ulovlige, navnlig politisk motiverede udleveringsanmodninger, udpegede stater kontaktpunkter (f.eks. centrale myndigheder).

Den ajourførte liste over kontaktpunkter findes på:

https://www.ejn-crimjust.europa.eu/ejn/AtlasChooseCountry/DK

Staten bør hurtigt underrette EJN om eventuelle ændringer i deres kontaktpunkter.

Kontaktpunkterne kan rådføre sig med Eurojust og EJN, hvis de har problemer.

4.2.   Sprogordning og omkostninger

Der foreslås et officielt sprog i den stat, hvor den pågældende er statsborger, som sprogordning for dokumenter, der fremsendes mellem den anmodede stat og den stat, hvor den pågældende er statsborger.

Staterne kan også underrette Kommissionen, hvis de beslutter at acceptere oversættelser til et eller flere andre officielle EU-sprog, islandsk eller norsk.

Den anmodede stat og den stat, hvori den pågældende er statsborger, bør hver især dække deres egne omkostninger (hovedsagelig udgifter til oversættelse).

4.3.   Databeskyttelsesordning

Direktiv (EU) 2016/680 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med kompetente myndigheders behandling af personoplysninger med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre eller retsforfølge strafbare handlinger eller fuldbyrde strafferetlige sanktioner og om fri udveksling af sådanne oplysninger (70) finder anvendelse.

---

(1)  Den europæiske konvention om udlevering (ETS nr. 24) og tillægsprotokollen hertil (ETS nr. 086), anden tillægsprotokol (ETS nr. 098), den tredje tillægsprotokol (ETS nr. 209) og den fjerde tillægsprotokol til den europæiske konvention om udlevering (ETS nr. 212).

(2)  Pligt til udlevering eller retsforfølgning.

(3)  F.eks. indeholder handels- og samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab på den ene side og Det Forenede Kongerige på den anden side (EUT L 149 af 30.4.2021, s. 10) en udtrykkelig forpligtelse vedrørende »aut dedere aut judicare«-princippet i artikel 603.

(4)  Domstolens dom af 6. september 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630.

(5)  I artikel 21, stk. 1, i TEUF hedder det: »Enhver unionsborger har ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område med de begrænsninger og på de betingelser, der er fastsat i traktaterne og i gennemførelsesbestemmelserne hertil.«

(6)  Baseret på forbuddet mod forskelsbehandling på grundlag af nationalitet i artikel 18 i TEUF, hvori det hedder: »Inden for traktaternes anvendelsesområde og med forbehold af disses særlige bestemmelser er al forskelsbehandling, der udøves på grundlag af nationalitet, forbudt.«

(7)  Dom af 10. april 2018, Pisciotti, C-191/16, ECLI:EU:C:2018:222, dom af 13. november 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898, dom af 2. april 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262 og dom af 17. december 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin, C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032.

(8)  Dom af 2. april 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262.

(9)  Arbejdsdokument fra Rådet for Den Europæiske Union, uformel videokonference mellem justitsministrene, 4. juni 2020: Forberedelse — Udlevering af EU-borgere til tredjelande — oplæg fra formandskabet, dokument WK 5231/2020 INIT.

(10)  Fælles rapport fra Eurojust og Det Europæiske Retlige Netværk om udlevering af EU-borgere til tredjelande: https://www.eurojust.europa.eu/joint-report-eurojust-and-ejn-extradition-eu-citizens-third-countries.

(11)  EUT C 419 af 4.12.2020, s. 23.

(12)  Domstolens kendelse af 6. september 2017, Schotthöfer m.fl. mod Adelsmayr, C-473/15, ECLI:EU:C:2017:633, Domstolens dom af 10. april 2018, Pisciotti, C-191/16, ECLI:EU:C:2018:222, Domstolens dom af 13. november 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898; Domstolens dom af 2. april 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262, og Domstolens dom af 17. december 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin, C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032.

(13)  Domstolens dom af 6. september 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630.

(14)  Dom af 13. november 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898.

(15)  Sag C-237/21, Generalstaatsanwaltschaft München.

(16)  Domstolens dom af 6. september 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630.

(17)  EUT C 202 af 7.6.2016, s. 389.

(18)  Chartrets artikel 19, stk. 2, fastsætter: »Ingen må udsendes, udvises eller udleveres til en stat, hvor der er en alvorlig risiko for at blive idømt dødsstraf eller udsat for tortur eller anden umenneskelig eller nedværdigende straf eller behandling.«

(19)  Domstolens kendelse af 6. september 2017, Schotthöfer & Steiner mod Adelsmayr, C-473/15, ECLI:EU:C:2017:633.

(20)  Chartrets artikel 47 har følgende ordlyd: »Enhver, hvis rettigheder og friheder som sikret af EU-retten er blevet krænket, skal have adgang til effektive retsmidler for en domstol under overholdelse af de betingelser, der er fastsat i denne artikel.

Enhver har ret til en retfærdig og offentlig rettergang inden en rimelig frist for en uafhængig og upartisk domstol, der forudgående er oprettet ved lov. Enhver skal have mulighed for at blive rådgivet, forsvaret og repræsenteret.

Der ydes retshjælp til dem, der ikke har tilstrækkelige midler, hvis en sådan hjælp er nødvendig for at sikre effektiv adgang til domstolsprøvelse.«

(21)  Domstolens dom af 10. april 2018, Pisciotti, C-191/16, ECLI:EU:C:2018:222.

(22)  Aftale mellem Den Europæiske Union og Amerikas Forenede Stater om udlevering (EUT L 181 af 19.7.2003, s. 27).

(23)  Domstolens dom af 2. april 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262.

(24)  EUT L 292 af 21.10.2006, s. 2.

(25)  Domstolens dom af 17. december 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (Udlevering til Ukraine), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032.

(26)  Domstolens dom af 12. maj 2021, WS, C-505/19, ECLI:EU:C:2021:376.

(27)  Konvention om gennemførelse af Schengenaftalen af 14. juni 1985 mellem regeringerne for staterne i Den Økonomiske Union Benelux, Forbundsrepublikken Tyskland og Den Franske Republik om gradvis ophævelse af kontrollen ved de fælles grænser (EFT L 239, 22.9.2000, s. 19).

(28)  Artikel 54 i SGK fastsætter følgende: »En person, over for hvem der er afsagt endelig dom af en kontraherende part, kan ikke retsforfølges af en anden kontraherende part for de samme strafbare handlinger, dersom sanktionen, i tilfælde af domfældelse, er fuldbyrdet, er ved at blive fuldbyrdet eller ikke længere kan kræves fuldbyrdet efter den dømmende kontraherende parts lovgivning.«

(29)  Chartrets artikel 50 har følgende ordlyd: »Ingen skal i en straffesag på ny kunne stilles for en domstol eller dømmes for en lovovertrædelse, for hvilken den pågældende allerede er blevet endeligt frikendt eller domfældt i en af Unionens medlemsstater i overensstemmelse med lovgivningen.«

(30)  Domstolens dom af 12. maj 2021, WS, C-505/19, ECLI:EU:C:2021:376, præmis 84.

(31)  Domstolens dom af 13. november 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898.

(32)  Da den eftersøgte allerede var blevet dømt i tredjelandet.

(33)  Konventionen om overførelse af domfældte (ETS nr. 112).

(34)  Den europæiske konvention om udlevering (ETS nr. 24)

(35)  Jf. Finland har afgivet følgende erklæring i henhold til artikel 6 i den europæiske konvention om udlevering: »I denne konvention forstås ved udtrykket »statsborgere« personer med statsborgerskab i Finland, Danmark, Island, Norge og Sverige samt udlændinge, der har bopæl i disse stater.«

(36)  EUT L 181 af 19.7.2003, s. 27.

(37)  EUT L 149 af 30.4.2021, s. 10.

(38)  I handels- og samarbejdsaftalens artikel 614, stk. 1 og 3, står der: 1. Hvis to eller flere stater har udstedt en europæisk arrestordre eller en arrestordre vedrørende den samme person, træffes afgørelsen om, hvilken af disse arrestordrer der skal fuldbyrdes, af den fuldbyrdende judicielle myndighed under behørig hensyntagen til samtlige omstændigheder, herunder navnlig lovovertrædelsernes relative grovhed og det sted, de er begået, de respektive datoer for arrestordrerne eller de europæiske arrestordrer, og om de er udstedt med henblik på retsforfølgning eller fuldbyrdelse af en frihedsstraf eller en anden frihedsberøvende foranstaltning, og til medlemsstaternes retlige forpligtelser i henhold til EU-retten vedrørende navnlig principperne om fri bevægelighed og ikkeforskelsbehandling på grundlag af nationalitet. 3. Hvis der opstår konflikt mellem en arrestordre og en udleveringsanmodning fra et tredjeland, afgør den kompetente myndighed i den fuldbyrdende stat, om det er den europæiske arrestordre eller udleveringsanmodningen, der skal have forrang, under behørig hensyntagen til alle forhold, herunder navnlig de forhold, der er omhandlet i stk. 1, samt dem, der er nævnt i den konvention eller aftale, der finder anvendelse."

(39)  Domstolens dom af 13. november 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898, præmis 29, og Domstolens dom af 17. december 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (Udlevering til Ukraine), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032, præmis 32.

(40)  Domstolens dom af 17. december 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (Udlevering til Ukraine), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032, præmis 31.

(41)  Domstolens dom af 2. april 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262.

(42)  EØS-aftalens artikel 4 fastsætter følgende: »Inden for denne aftales anvendelsesområde og med forbehold af dennes særlige bestemmelser er al forskelsbehandling, der udøves på grundlag af nationalitet, forbudt.«

(43)  EØS-aftalens artikel 36, stk. 1, fastsætter følgende: »Inden for rammerne af denne aftales bestemmelser må der ikke være restriktioner, der hindrer fri udveksling af tjenesteydelser inden for de kontraherende parters område, for så vidt angår statsborgere i EF-medlemsstater og EFTA-stater, der er etableret i en anden EF-medlemsstat eller EFTA-stat end modtageren af den pågældende ydelse.«

(44)  Domstolens dom af 2. april 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262, præmis 52-55.

(45)  Domstolens dom af 10. april 2018, Pisciotti, C-191/16, ECLI:EU:C:2018:222, præmis 34.

(46)  Domstolens dom af 2. april 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262, præmis 54.

(47)  Domstolens dom af 6. september 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630, præmis 41.

(48)  Domstolens dom af 17. december 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (Udlevering til Ukraine), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032, præmis 49-50.

(49)  En liste over nationale kontaktpunkter udpeget af de 27 EU-medlemsstater, NO og IC er offentliggjort på EJN’s websted, jf. 4.1.

(50)  Domstolens dom af 17. december 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (Udlevering til Ukraine), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032, præmis 48.

(51)  Idem.

(52)  Idem, præmis 49.

(53)  Idem, præmis 51.

(54)  Idem, præmis 48.

(55)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/41/EU af 3. april 2014 om den europæiske efterforskningskendelse i straffesager (EUT L 130 af 1.5.2014, s. 1).

(56)  Domstolens dom af 17. december 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (Udlevering til Ukraine), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032, præmis 55.

(57)  I henhold til artikel 6, stk. 1, i rammeafgørelsen om den europæiske arrestordre eller artikel 9, stk. 1, i aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Island og Kongeriget Norge om procedurerne for overgivelse mellem Den Europæiske Unions medlemsstater og Island og Norge.

(58)  Domstolens dom af 10. april 2018, Pisciotti, C-191/16, ECLI:EU:C:2018:222, præmis 54.

(59)  Domstolens dom af 17. december 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (Udlevering til Ukraine), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032, præmis 53 og 54.

(60)  Domstolens dom af 13. november 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898, præmis 46.

(61)  Idem, præmis 48.

(62)  Sag C-237/21, Generalstaatsanwaltschaft München.

(63)  Domstolens dom af 6. september 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630, præmis 52 og 53, og Domstolens dom af 2. april 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262, præmis 63. Chartrets artikel 51, stk. 1, fastsætter: »1. Bestemmelserne i dette charter er rettet til Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer under iagttagelse af nærhedsprincippet samt til medlemsstaterne, dog kun når de gennemfører EU-retten. De respekterer derfor rettighederne, overholder principperne og fremmer anvendelsen heraf i overensstemmelse med deres respektive kompetencer og under overholdelse af grænserne for de kompetencer, der er tildelt Unionen i traktaterne.«

(64)  EUT L 181 af 19.7.2003, s. 27.

(65)  EUT L 149 af 30.4.2021, s. 10.

(66)  Domstolens dom af 6. september 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630, præmis 60, Domstolens kendelse af 6. september 2017, Schotthöfer m.fl. mod Adelsmayr, C-473/15, ECLI:EU:C:2017:633, Domstolens dom af 13. november 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898, præmis 49, Domstolens dom af 2. april 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262, præmis 63-68.

(67)  Domstolens dom af 6. september 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630, præmis 57, 58 og 59.

(68)  Jf. 3.1.1. ovenfor.

(69)  Et efterlysningsblad (rødt hjørne) er hverken en udleveringsanmodning eller en international arrestordre. Det er en indberetning til de retshåndhævende myndigheder i hele verden om at lokalisere og midlertidigt anholde en person, der venter på udlevering, overgivelse eller lignende retsforfølgning. Et efterlysningsblad (rødt hjørne) henviser imidlertid til en international arrestordre eller retsafgørelse, støtter udleveringsproceduren og indeholder nationale oplysninger om kriminalitet (undtagen hvis efterlysningsbladet (rødt hjørne) er udstedt af en international domstol). I henhold til artikel 82 i INTERPOL’s regler om behandling af data [IRPD, III/IRPD/GA/2011 (2019)] »offentliggøres efterlysningsblade (rødt hjørne) efter anmodning fra et nationalt centralkontor eller en international enhed med beføjelser til efterforskning og retsforfølgning i straffesager med henblik på at søge lokalisering af en eftersøgt person og dennes tilbageholdelse, anholdelse eller begrænsning af bevægelsesfriheden med henblik på udlevering, overgivelse eller tilsvarende lovlige foranstaltninger.«

(70)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/680 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med kompetente myndigheders behandling af personoplysninger med henblik på at forebygge, efterforske, opdage eller retsforfølge strafbare handlinger eller fuldbyrde strafferetlige sanktioner og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af Rådets rammeafgørelse 2008/977/RIA (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 89).

---

BILAG 1

Illustration af de skridt, der skal tages i forbindelse med anmodninger om udlevering med henblik på retsforfølgning — de vigtigste skridt i Petruhhin-mekanismen

Image 1

---

BILAG 2

En oversigt over undtagelsesbestemmelser vedrørende nationalitet (oplysninger fra staterne)

| AT: | Forbundslov af 4. december 1979 om udlevering og gensidig retshjælp i straffesager (lov om udlevering og gensidig bistand (ARHG)), afsnit 12. |
| --- | --- |
| BE: | Lov af 15. marts 1874 om udlevering, artikel 1 og 2. |
| BG: | Forfatningen, artikel 25, stk. 4. |
| CY: | Forfatningen, artikel 11, litra f) (udlevering af en statsborger er kun tilladt i henhold til en international traktat, der er bindende for Republikken Polen, forudsat at en sådan traktat anvendes af modparten og i forbindelse med handlinger, der er foretaget efter ikrafttrædelsen af den 5. ændring af forfatningen i 2006). |
| CZ: | Chartret om grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder som en del af Den Tjekkiske Republiks forfatningsmæssige orden, artikel 14, stk. 4. Udlevering af en tjekkisk statsborger til et tredjeland er mulig, hvis den pågældende statsborger giver sit samtykke til udlevering til det pågældende land (§ 91, stk. 1, litra a)) i loven om internationalt retligt samarbejde i straffesager). |
| DE: | Grundloven for Forbundsrepublikken Tyskland, artikel 16, stk. 2. |
| EE: | Forfatningen, artikel 36 (medmindre udlevering tillades på grundlag af en international traktat). |
| EL: | Strafferetsplejeloven, artikel 438. |
| ES: | Lov om passiv udlevering, 1985, artikel 3 (medmindre det er fastsat i en traktat, i overensstemmelse med gensidighedsprincippet). |
| FI: | Grundloven, § 9, stk. 3 (det kan fastsættes i en lov, at en finsk statsborger på grund af en strafbar handling med henblik på retsforfølgning kan udleveres til et land, hvor vedkommendes menneskerettigheder og retsbeskyttelse er garanteret). Udleveringsloven (456/1970) § 2 (vedrørende samarbejde med andre lande end EU-medlemsstater. En finsk statsborger kan ikke udleveres. Det samme gælder for Det Forenede Kongerige). |
| FR: | Strafferetsplejeloven, artikel 696-4. |
| HR: | Forfatningen, artikel 9 (medmindre udlevering tillades på grundlag af en traktat). |
| HU: | Lov XXXVIII af 1996 om international retshjælp i straffesager, afdeling 13. |
| IC: | Lov nr. 13 af 1984 om udlevering af kriminelle og anden bistand i straffesager (finder ikke anvendelse på anmodninger fra Danmark, Finland, Norge og Sverige). |
| IE: | I overensstemmelse med Irlands udleveringslov af 1965 kan Irland udlevere sine egne statsborgere, hvis der er indgået en udleveringsaftale med et tredjeland, og dette land kan udlevere sine egne statsborgere til Irland. |
| IT: | Forfatningen, artikel 26, stk. 1 (medmindre udlevering er tilladt på grundlag af en traktat). |
| LT: | Forfatningen, artikel 13 (medmindre udlevering er tilladt på grundlag af en traktat). |
| LU: | Ændret lov af 20. juni 2001, artikel 7. |
| LV: | Forfatningen, artikel 98 (medmindre udlevering er tilladt på grundlag af en traktat). |
| MT: | Forfatningen, artikel 43 (medmindre udlevering er tilladt på grundlag af en traktat). |
| NL: | Uitleveringswet, artikel 4 (udlevering er tilladt med henblik på retsforfølgning, når der er stillet garantier). |
| NO: | Lov nr. 39 af 13. juni 1975 vedrørende udlevering af lovovertrædere (finder ikke anvendelse på anmodninger fra stater i Den Europæiske Union og Island). |
| PL: | Forfatningen, artikel 55. |
| PT: | Forfatningen, artikel 33, stk. 1 (medmindre udlevering er tilladt på grundlag af en traktat eller på grundlag af garantier og kun med henblik på retsforfølgning). |
| RO: | Forfatningen, artikel 19, stk. 2 (medmindre udlevering er tilladt på grundlag af internationale aftaler, som Rumænien er part i, i henhold til loven og på et gensidigt grundlag). |
| SE: | Lov (1957: 668) om udlevering, § 2. |
| SI: | Forfatningen, artikel 47. |
| SK: | Strafferetsplejeloven, § 501 (undtagen i tilfælde, hvor en udleveringspligt er fastsat ved lov, en international traktat eller en afgørelse truffet af en international organisation, som Den Slovakiske Republik er bundet af). |
| | Stat, hvor der ikke udtrykkeligt er fastsat en undtagelse vedrørende nationalitet: |
| DK: | Den danske udleveringslov, artikel 18 (der fastsætter strengere regler for udlevering af egne statsborgere end andre statsborgere). |

AT:

Forbundslov af 4. december 1979 om udlevering og gensidig retshjælp i straffesager (lov om udlevering og gensidig bistand (ARHG)), afsnit 12.

BE:

Lov af 15. marts 1874 om udlevering, artikel 1 og 2.

BG:

Forfatningen, artikel 25, stk. 4.

CY:

Forfatningen, artikel 11, litra f) (udlevering af en statsborger er kun tilladt i henhold til en international traktat, der er bindende for Republikken Polen, forudsat at en sådan traktat anvendes af modparten og i forbindelse med handlinger, der er foretaget efter ikrafttrædelsen af den 5. ændring af forfatningen i 2006).

CZ:

Chartret om grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder som en del af Den Tjekkiske Republiks forfatningsmæssige orden, artikel 14, stk. 4. Udlevering af en tjekkisk statsborger til et tredjeland er mulig, hvis den pågældende statsborger giver sit samtykke til udlevering til det pågældende land (§ 91, stk. 1, litra a)) i loven om internationalt retligt samarbejde i straffesager).

DE:

Grundloven for Forbundsrepublikken Tyskland, artikel 16, stk. 2.

EE:

Forfatningen, artikel 36 (medmindre udlevering tillades på grundlag af en international traktat).

EL:

Strafferetsplejeloven, artikel 438.

ES:

Lov om passiv udlevering, 1985, artikel 3 (medmindre det er fastsat i en traktat, i overensstemmelse med gensidighedsprincippet).

FI:

Grundloven, § 9, stk. 3 (det kan fastsættes i en lov, at en finsk statsborger på grund af en strafbar handling med henblik på retsforfølgning kan udleveres til et land, hvor vedkommendes menneskerettigheder og retsbeskyttelse er garanteret). Udleveringsloven (456/1970) § 2 (vedrørende samarbejde med andre lande end EU-medlemsstater. En finsk statsborger kan ikke udleveres. Det samme gælder for Det Forenede Kongerige).

FR:

Strafferetsplejeloven, artikel 696-4.

HR:

Forfatningen, artikel 9 (medmindre udlevering tillades på grundlag af en traktat).

HU:

Lov XXXVIII af 1996 om international retshjælp i straffesager, afdeling 13.

IC:

Lov nr. 13 af 1984 om udlevering af kriminelle og anden bistand i straffesager (finder ikke anvendelse på anmodninger fra Danmark, Finland, Norge og Sverige).

IE:

I overensstemmelse med Irlands udleveringslov af 1965 kan Irland udlevere sine egne statsborgere, hvis der er indgået en udleveringsaftale med et tredjeland, og dette land kan udlevere sine egne statsborgere til Irland.

IT:

Forfatningen, artikel 26, stk. 1 (medmindre udlevering er tilladt på grundlag af en traktat).

LT:

Forfatningen, artikel 13 (medmindre udlevering er tilladt på grundlag af en traktat).

LU:

Ændret lov af 20. juni 2001, artikel 7.

LV:

Forfatningen, artikel 98 (medmindre udlevering er tilladt på grundlag af en traktat).

MT:

Forfatningen, artikel 43 (medmindre udlevering er tilladt på grundlag af en traktat).

NL:

Uitleveringswet, artikel 4 (udlevering er tilladt med henblik på retsforfølgning, når der er stillet garantier).

NO:

Lov nr. 39 af 13. juni 1975 vedrørende udlevering af lovovertrædere (finder ikke anvendelse på anmodninger fra stater i Den Europæiske Union og Island).

PL:

Forfatningen, artikel 55.

PT:

Forfatningen, artikel 33, stk. 1 (medmindre udlevering er tilladt på grundlag af en traktat eller på grundlag af garantier og kun med henblik på retsforfølgning).

RO:

Forfatningen, artikel 19, stk. 2 (medmindre udlevering er tilladt på grundlag af internationale aftaler, som Rumænien er part i, i henhold til loven og på et gensidigt grundlag).

SE:

Lov (1957: 668) om udlevering, § 2.

SI:

Forfatningen, artikel 47.

SK:

Strafferetsplejeloven, § 501 (undtagen i tilfælde, hvor en udleveringspligt er fastsat ved lov, en international traktat eller en afgørelse truffet af en international organisation, som Den Slovakiske Republik er bundet af).

Stat, hvor der ikke udtrykkeligt er fastsat en undtagelse vedrørende nationalitet:

DK:

Den danske udleveringslov, artikel 18 (der fastsætter strengere regler for udlevering af egne statsborgere end andre statsborgere).

---

BILAG 3

Skabelon til underretning af den stat, hvor den pågældende er statsborger

Til den kompetente myndighed i: ... [stat(er)]

Dette dokument skal meddele og informere Dem om, at en arrestordre/en udleveringsanmodning med henblik på [afkryds]:

| ☐ | retsforfølgning |
| --- | --- |

☐

retsforfølgning

| ☐ | fuldbyrdelse af en frihedsstraf eller en anden frihedsberøvende foranstaltning |
| --- | --- |

☐

fuldbyrdelse af en frihedsstraf eller en anden frihedsberøvende foranstaltning

er udstedt af et tredjeland vedrørende en statsborger i dit land.

Oplysninger om den eftersøgtes identitet

Navn:

Fornavn(e):

Evt. fødenavn:

Evt. kaldenavn:

Køn:

Nationalitet:

Fødselsdato:

Fødested:

Bopæl og/eller kendt adresse:

Det eller de sprog, den eftersøgte forstår (hvis dette vides):

Særlige kendetegn/beskrivelse af den eftersøgte:

Oplysninger om i den anmodende myndighed i tredjelandet

Udstedende tredjeland:

(Judiciel) myndighed, der har udstedt arrestordren/udleveringsanmodningen:

Navnet på denne myndigheds repræsentant:

Funktion (titel/stilling):

Sagsnummer:

Adresse:

Kontaktoplysninger:

Oplysninger om de lovovertrædelser, som den pågældende anklages for

Udleveringsanmodningen vedrører i alt ... [antal] overtrædelser.

Beskrivelse af de omstændigheder, under hvilke lovovertrædelsen eller lovovertrædelserne er begået, herunder tidspunktet (dato og klokkeslæt), stedet og omfanget af den eftersøgtes deltagelse heri:

| |
| --- |

Lovovertrædelsens eller lovovertrædelsernes karakter og retlige beskrivelse samt den relevante retsforskrift/lov:

| |
| --- |

Yderligere oplysninger fra tredjelandet (hvis det er muligt, vedlægges de dokumenter, som tredjelandet har fremsendt, som bilag til denne formular):

| |
| --- |

På grundlag af ovenstående opfordres de kompetente myndigheder i den stat, hvori den pågældende er statsborger, til at træffe afgørelse om udstedelse af en europæisk arrestordre/en EU-IC/NO-arrestordre mod den pågældende person med henblik på at indlede retsforfølgning i forbindelse med de(n) samme lovovertrædelse(r)/forhold, der er genstand for udleveringsanmodningen.

Denne myndighed anser ... [tidsrum] for at være en rimelig frist til at blive underrettet om afgørelsen senest den ... [relevant dato].

Efter udløbet af denne frist vil den anmodede stat, hvis den stat, hvori den pågældende er statsborger, ikke har modtaget noget svar, gå videre med udleveringsproceduren.

Med hensyn til anmodningen om udlevering med henblik på fuldbyrdelse af en frihedsstraf eller en anden frihedsberøvende foranstaltning bedes De give alle relevante oplysninger:

| |
| --- |

Alternativt bedes De angive og underbygge, hvis der er begrundet mistanke om, at udleveringsanmodningen er politisk begrundet:

| |
| --- |

Kontaktoplysninger for den kompetente myndighed, der fremsender oplysninger om udleveringsanmodningen

Stat:

Kompetent myndighed:

Kontaktperson:

Stilling:

Sagsnummer:

Kontaktoplysninger (e-mail/telefonnumre):

Dato og underskrift

---

BILAG 4

Skabelon til at give yderligere oplysninger til den stat, hvori den pågældende er statsborger

Til den kompetente myndighed i: ...

I forlængelse af den meddelelsen sendt den ... [dato], fremsender denne stat i henhold til forpligtelsen til at indlede en høringsprocedure, der er fastsat i Den Europæiske Unions Domstols Petruhhin-dom (1), yderligere oplysninger, som kan være nyttige med henblik på udstedelsen af den europæiske arrestordre/EU-IC/NO-arrestordren.

Oplysninger om den eftersøgtes identitet

Navn:

Fornavn(e):

Evt. fødenavn:

Evt. kaldenavn:

Køn:

Nationalitet:

Fødselsdato:

Fødested:

Bopæl og/eller kendt adresse:

Det eller de sprog, den eftersøgte forstår (hvis dette vides):

Særlige kendetegn/beskrivelse af den eftersøgte:

Oplysninger om den anmodende myndighed i tredjelandet

Udstedende tredjeland:

(Judiciel) myndighed, der har udstedt arrestordren/udleveringsanmodningen:

Navnet på denne myndigheds repræsentant:

Funktion (titel/stilling):

Sagsnummer:

Adresse:

Kontaktoplysninger:

Yderligere relevante oplysninger:

| |
| --- |

Kontaktoplysninger for den stat, der fremsender oplysninger om udleveringsanmodningen

Stat:

Kompetent myndighed:

Kontaktperson:

Stilling:

Sagsnummer:

Kontaktoplysninger (e-mail/telefonnumre):

Central myndighed:

Dato og underskrift

---

(1)  Domstolens dom af 6. september 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630.

---

BILAG 5

Skabelon til anmodning om forlængelse af fristen for underretning af den bistandssøgte myndighed i henhold til Petruhhin-mekanismen

Efter meddelelsen modtaget fra .... den .... [dato] om udleveringsanmodning med henblik på retsforfølgning af statsborgeren i denne stat .... [den pågældendes navn], som er udstedt af ... [tredjeland] anmoder denne stat venligst om en forlængelse af den frist, som den anmodede stat har fastsat for at blive underrettet om afgørelsen om udstedelse af en europæisk arrestordre/t/EU-IC/NO-arrestordre i henhold til anvendelsen af Petruhhin-mekanismen.

Der anmodes navnlig om at forlænge fristen med .... [tidsrum/dage] og derfor underrette den anmodede stat om en sådan afgørelse senest den .... [dato].

Angiv venligst yderligere oplysninger om behovet for en forlængelse:

| |
| --- |

Relevante kontaktoplysninger

Stat:

Kompetent myndighed:

Kontaktperson:

Stilling:

Sagsnummer:

Kontaktoplysninger (e-mail/telefonnumre):

Dato og underskrift

---

BILAG 6

Skabelon til besvarelse af en anmodning om forlængelse af fristen

Efter anmodning fra Deres stat om forlængelse af fristen for at blive underrettet om en afgørelse om udstedelse af en europæisk arrestordre/en EU-IC/NO-arrestordre i henhold til anvendelsen af Petruhhin-mekanismen i forbindelse med denne stats meddelelse af ... [dato] om anmodningen om udlevering med henblik på retsforfølgning af ... [den pågældendes navn], som er udstedt af ... [tredjeland],

har den anmodede stat besluttet [sæt kryds]:

| ☐ a) | at acceptere at forlænge fristen som foreslået af den stat, hvor den pågældende er statsborger |
| --- | --- |

☐ a)

at acceptere at forlænge fristen som foreslået af den stat, hvor den pågældende er statsborger

| ☐ b) | at acceptere at forlænge fristen med ... [tidsrum/dage]: oplysningerne skal foreligge senest den ... [dato]. |
| --- | --- |

☐ b)

at acceptere at forlænge fristen med ... [tidsrum/dage]: oplysningerne skal foreligge senest den ... [dato].

| ☐ c) | at den ikke kan forlænge fristen som angivet af den stat, hvor den pågældende er statsborger. |
| --- | --- |

☐ c)

at den ikke kan forlænge fristen som angivet af den stat, hvor den pågældende er statsborger.

Hvis c), redegør for årsagerne til, at forlængelsen ikke indrømmes:

| |
| --- |

Relevante kontaktoplysninger

Stat:

Kompetent myndighed:

Kontaktperson:

Stilling:

Sagsnummer:

Kontaktoplysninger (e-mail/telefonnumre):

Dato og underskrift

---

BILAG 7

Skabelon for den stat, hvor den pågældende er statsborger, til at afgive svar til den anmodede stat

Efter meddelelse modtaget fra ... den ... [dato] vedrørende anmodningen om udlevering med henblik på retsforfølgning udstedt af ... [tredjeland] mod en statsborger i denne stat og de deri indeholdte oplysninger, har denne stat gjort følgende [sæt kryds]:

| ☐ a. | udstedt en europæisk arrestordre/en EU-IC/NO-arrestordre mod den pågældende person i forbindelse med de(n) samme lovovertrædelse(r)/forhold som udleveringsanmodningen |
| --- | --- |

☐ a.

udstedt en europæisk arrestordre/en EU-IC/NO-arrestordre mod den pågældende person i forbindelse med de(n) samme lovovertrædelse(r)/forhold som udleveringsanmodningen

| ☐ b. | vil ikke udstede en europæisk arrestordre/en EU-IC/NO-arrestordre mod den pågældende person |
| --- | --- |

☐ b.

vil ikke udstede en europæisk arrestordre/en EU-IC/NO-arrestordre mod den pågældende person

| ☐ c. | giver oplysninger, da udleveringsanmodningen er ubegrundet/uberettiget/politisk motiveret: |
| --- | --- |

☐ c.

giver oplysninger, da udleveringsanmodningen er ubegrundet/uberettiget/politisk motiveret:

Oplysninger om den pågældende person

Navn:

Fornavn(e):

Evt. fødenavn:

Evt. kaldenavn:

Køn:

Nationalitet:

Fødselsdato:

Fødested:

Bopæl og/eller kendt adresse:

Oplysninger om den kompetente myndighed

Udstedelsesstat:

Kompetent myndighed:

Navnet på denne myndigheds repræsentant:

Funktion (titel/stilling):

Sagsnummer:

Adresse:

Kontaktoplysninger:

Kompetent udstedende judiciel myndighed, hvis relevant

Navnet på denne myndigheds repræsentant:

Funktion (titel/stilling):

Sagsnummer:

Adresse:

Kontaktoplysninger:

Den formelle afgørelse om udstedelse af den europæiske arrestordre/EU-IC/NO-arrestordren (vedlagt som bilag, hvis den allerede er udstedt):

| |
| --- |

Yderligere oplysninger:

| |
| --- |

Kontaktoplysninger

Stat:

Kompetent myndighed:

Kontaktperson:

Stilling:

Sagsnummer:

Kontaktoplysninger (e-mail/telefonnumre):

Dato og underskrift

---

BILAG 8

Skabelon til at meddele eller anmode om oplysninger vedrørende grundløse, uberettigede, navnlig politisk motiverede udleveringsanmodninger og/eller anmodninger, som giver anledning til betænkeligheder med hensyn til chartret/EMRK

Til brug for [afkryds]:

| ☐ | det udpegede kontaktpunkt i ... [stat(er)] |
| --- | --- |

☐

det udpegede kontaktpunkt i ... [stat(er)]

| ☐ | alle 29 kontaktpunkter |
| --- | --- |

☐

alle 29 kontaktpunkter

| ☐ | Eurojust |
| --- | --- |

☐

Eurojust

| ☐ | Europol |
| --- | --- |

☐

Europol

| ☐ | INTERPOL. |
| --- | --- |

☐

INTERPOL.

Dette dokument har til formål at anmode om oplysninger eller meddele, at der foreligger en udleveringsanmodning fra et tredjeland, som anses for at være grundløs, uberettiget, navnlig politisk motiveret.

Oplysninger om den eftersøgtes identitet

Navn:

Fornavn(e):

Evt. fødenavn:

Evt. kaldenavn:

Køn:

Nationalitet:

Fødselsdato:

Fødested:

Bopæl og/eller kendt adresse:

Det eller de sprog, den eftersøgte forstår (hvis dette vides):

Særlige kendetegn/beskrivelse af den eftersøgte:

Oplysninger om den anmodende myndighed i tredjelandet og udleveringsanmodningen

1.   Udstedende tredjeland:

(Judiciel) myndighed, der har udstedt arrestordren/udleveringsanmodningen:

Navnet på denne myndigheds repræsentant:

Funktion (titel/stilling):

Sagsnummer:

Adresse:

Kontaktoplysninger:

2.   Udleveringsanmodning [sæt kryds]:

| ☐ | med henblik på retsforfølgning |
| --- | --- |

☐

med henblik på retsforfølgning

| ☐ | med henblik på fuldbyrdelse af en straf eller en anden frihedsberøvende foranstaltning. |
| --- | --- |

☐

med henblik på fuldbyrdelse af en straf eller en anden frihedsberøvende foranstaltning.

Referencenummer på udleveringsanmodning:

3.   Oplysninger om de strafbare handlinger, som den pågældende er tiltalt for:

Udleveringsanmodningen vedrører i alt ... [antal] lovovertrædelser.

Beskrivelse af de omstændigheder, under hvilke lovovertrædelsen eller lovovertrædelserne er begået, herunder tidspunktet (dato og klokkeslæt), stedet og omfanget af den eftersøgtes deltagelse heri:

| |
| --- |

Lovovertrædelsens eller lovovertrædelsernes karakter og retlige beskrivelse samt den relevante retsforskrift/lov:

| |
| --- |

Grunde til at betragte udleveringsanmodningen som grundløs, uberettiget, navnlig politisk motiveret, og/eller anmodninger, som giver anledning til betænkeligheder med hensyn til chartret eller EMRK:

(angiv nærmere):

| |
| --- |

Kontaktoplysninger for den stat, der fremsender oplysninger om udleveringsanmodningen

Stat:

Kompetent myndighed:

Kontaktperson:

Stilling:

Sagsnummer:

Kontaktoplysninger (e-mail/telefonnumre):

Dato og underskrift

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 223/36 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 223/36

---

Euroens vekselkurs (1)

7. juni 2022

(2022/C 223/02)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,0662 |
| JPY | japanske yen | 141,66 |
| DKK | danske kroner | 7,4395 |
| GBP | pund sterling | 0,85365 |
| SEK | svenske kroner | 10,5039 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0423 |
| ISK | islandske kroner | 138,90 |
| NOK | norske kroner | 10,1843 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 24,739 |
| HUF | ungarske forint | 389,33 |
| PLN | polske zloty | 4,5813 |
| RON | rumænske leu | 4,9426 |
| TRY | tyrkiske lira | 17,8702 |
| AUD | australske dollar | 1,4884 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3437 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,3656 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6582 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,4685 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 340,75 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 16,4059 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,1146 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5244 |
| IDR | indonesiske rupiah | 15 412,37 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,6865 |
| PHP | filippinske pesos | 56,421 |
| RUB | russiske rubler | |
| THB | thailandske bath | 36,768 |
| BRL | brasilianske real | 5,1256 |
| MXN | mexicanske pesos | 20,8435 |
| INR | indiske rupee | 82,8730 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,0662

JPY

japanske yen

141,66

DKK

danske kroner

7,4395

GBP

pund sterling

0,85365

SEK

svenske kroner

10,5039

CHF

schweiziske franc

1,0423

ISK

islandske kroner

138,90

NOK

norske kroner

10,1843

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

24,739

HUF

ungarske forint

389,33

PLN

polske zloty

4,5813

RON

rumænske leu

4,9426

TRY

tyrkiske lira

17,8702

AUD

australske dollar

1,4884

CAD

canadiske dollar

1,3437

HKD

hongkongske dollar

8,3656

NZD

newzealandske dollar

1,6582

SGD

singaporeanske dollar

1,4685

KRW

sydkoreanske won

1 340,75

ZAR

sydafrikanske rand

16,4059

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,1146

HRK

kroatiske kuna

7,5244

IDR

indonesiske rupiah

15 412,37

MYR

malaysiske ringgit

4,6865

PHP

filippinske pesos

56,421

RUB

russiske rubler

THB

thailandske bath

36,768

BRL

brasilianske real

5,1256

MXN

mexicanske pesos

20,8435

INR

indiske rupee

82,8730

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Europa-Kommissionen

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 223/37 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 223/37

---

Meddelelse om indledning af en udløbsundersøgelse af antisubsidieforanstaltningerne vedrørende importen af visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina

(2022/C 223/03)

Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (1) af de gældende antisubsidieforanstaltninger vedrørende importen af varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«) har Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) modtaget en anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til artikel 18, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1037 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod subsidieret import fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (2) (»grundforordningen«).

1.   Anmodning om fornyet undersøgelse

Anmodningen blev indgivet den 9. marts 2022 af EUROFER (European Steel Association) (»ansøgeren«) på vegne af EU-erhvervsgrenen for visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål i henhold til grundforordningens i artikel 10, stk. 6.

En ikkefortrolig udgave af anmodningen og analysen af, i hvilket omfang EU-producenterne støtter anmodningen, findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter. Der findes oplysninger om adgang til dossieret for interesserede parter i denne meddelelses afsnit 5.6.

2.   Den undersøgte vare

Den vare, der er genstand for denne undersøgelse, er visse fladvalsede produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål, også i oprullet stand (herunder »afkortede produkter« og »smalt båndjern«), kun varmvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne (»den undersøgte vare«).

De følgende produkter er ikke omfattet af denne undersøgelse:

| i) | produkter af rustfrit stål og kornorienteret silicium-elektrisk stål |
| --- | --- |

i)

produkter af rustfrit stål og kornorienteret silicium-elektrisk stål

| ii) | produkter af værktøjsstål og hurtigstål |
| --- | --- |

ii)

produkter af værktøjsstål og hurtigstål

| iii) | produkter, ikke i oprullet stand, uden reliefmønster, af tykkelse over 10 mm og af bredde 600 mm og derover, samt |
| --- | --- |

iii)

produkter, ikke i oprullet stand, uden reliefmønster, af tykkelse over 10 mm og af bredde 600 mm og derover, samt

| iv) | produkter, ikke i oprullet stand, uden reliefmønster, af tykkelse 4,75 mm og derover, men ikke over 10 mm og bredde 2 050 mm og derover. |
| --- | --- |

iv)

produkter, ikke i oprullet stand, uden reliefmønster, af tykkelse 4,75 mm og derover, men ikke over 10 mm og bredde 2 050 mm og derover.

Den undersøgte vare er i øjeblikket henhørende under KN-kode 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (Taric-kode 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (Taric-kode 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (Taric-kode 7226191091, 7226191095), 7226 91 91 og 7226 91 99. Disse KN- og Taric-koderne angives kun til orientering. uden at det berører en eventuel ændringer heraf i undersøgelsens fremtidige faser.

3.   Gældende foranstaltninger

De gældende foranstaltninger er en endelig antisubsidietold, som blev indført ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/969 (3).

4.   Begrundelser for den fornyede undersøgelse

Anmodningen begrundes med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat og fornyet subsidiering og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.

4.1.   
  Påstand om sandsynligheden for fortsat eller fornyet subsidiering

Ansøgeren har fremlagt tilstrækkelige beviser for, at de fleste af de subsidieordninger, der blev udlignet i den oprindelige undersøgelse, stadig er gældende, og at producenterne af den undersøgte vare i det pågældende land har nydt godt af og sandsynligvis fortsat vil nyde godt af en række subsidier ydet af Folkerepublikken Kinas regering på nationalt plan og på provinsplan.

Ansøgeren har desuden identificeret endnu en subsidieordning, nemlig ordninger for konvertering af gæld til aktier, der ikke blev undersøgt i den oprindelige undersøgelse. Denne ordning synes at være udligningsberettiget.

Ansøgeren gjorde ikke præcist rede for det nuværende subsidieringsniveau for alle subsidier. På grundlag af beviserne i anmodningen ser det imidlertid ud til, at subsidieringsniveauet fortsat er betydeligt.

Den påståede subsidieringspraksis består bl.a. i i) direkte overførsel af midler, ii) indtægter, som staten giver afkald på, eller som ikke opkræves, iii) statslig levering af varer eller tjenesteydelser mod utilstrækkeligt vederlag og iv) betalinger til en finansieringsmekanisme eller overdragelse af opgaven med at udføre en eller flere af ovennævnte funktioner til et privat organ eller pålæg over for dette om udførelsen heraf. Ansøgeren hævdede bl.a., at der f.eks. fandtes præferencelån og tilskud samt fritagelser for direkte skatter. Ansøgeren hævdede også, at staten stillede jord til rådighed mod utilstrækkeligt vederlag og gav mulighed for at gøre brug af en ordning for konvertering af gæld til aktier (DES-ordningen). Nogle af de påståede subsidieordninger blev allerede udlignet i den oprindelige undersøgelse, mens andre er yderligere eller nye subsidier, der ikke blev undersøgt i forbindelse med den oprindelige undersøgelse.

Ansøgeren hævder, at de omtalte foranstaltninger udgør subsidier, eftersom de omfatter et finansielt bidrag fra de centrale myndigheder i det pågældende land, hvorved producenter af den undersøgte vare opnår en fordel. Disse subsidier er angiveligt specifikke for en virksomhed eller en erhvervsgren, hvis aktivitet tilskyndes, og er derfor udligningsberettigede.

På baggrund af grundforordningens artikel 18, stk. 2, udarbejdede Kommissionen et notat om tilstrækkeligheden af beviserne, der indeholder Kommissionens vurdering af alle de beviser, som den har til rådighed, og på grundlag af hvilke Kommissionen indleder denne undersøgelse. Dette notat kan findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter.

Kommissionen forbeholder sig retten til at undersøge anden relevant subsidieringspraksis, som kan komme frem i løbet af undersøgelsen.

4.2.   
  Påstand om sandsynligheden for fornyet skade

Ansøgeren hævder, at der er sandsynlighed for fornyet skade forårsaget af det pågældende land. Ansøgeren har derfor fremlagt tilstrækkelige beviser for, at hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, vil det nuværende importniveau for den undersøgte vare fra det pågældende land til Unionen sandsynligvis stige, da der findes væsentlig uudnyttet kapacitet i det pågældende land. Det skyldes også EU-markedets tiltrækningskraft med hensyn til størrelse og priser, eftersom prisniveauet for den undersøgte vare ved eksport fra det pågældende land til andre tredjelandsmarkeder underbød EU-erhvervsgrenens priser.

Ansøgeren påstår, at skaden primært er blevet afhjulpet på grund af foranstaltningerne, og at EU-erhvervsgrenen sandsynligvis vil lide fornyet skade som følge af en stigning i importen til subsidierede priser fra det pågældende land, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

5.   Procedure

Efter høring af det ved grundforordningens artikel 25, stk. 1, nedsatte udvalg har Kommissionen konstateret, at der foreligger tilstrækkelige beviser for sandsynligheden for subsidiering og skade til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og indleder hermed en sådan undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 18.

Udløbsundersøgelsen vil fastslå, om der er sandsynlighed for, at foranstaltningernes udløb vil føre til fortsat eller fornyet subsidiering af den undersøgte vare med oprindelse i det pågældende land og fortsat eller fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.

De centrale myndigheder i det pågældende land er blevet tilbudt konsultationer i overensstemmelse med grundforordningens artikel 10, stk. 7.

Kommissionen henleder også parternes opmærksomhed på den offentliggjorte meddelelse (4) om covid-19-udbruddets mulige konsekvenser for antidumping- og antisubsidieundersøgelser, som kan være relevant for denne undersøgelse.

Kommissionen henleder også parternes opmærksomhed på den særskilte antidumpingundersøgelse vedrørende den samme vare (5). De eksporterende producenter, EU-erhvervsgrenen og alle interesserede parter i den pågældende antidumpingundersøgelse opfordres til at registrere sig separat i forbindelse med denne undersøgelse og indgive de relevante oplysninger i overensstemmelse med de nærmere bestemmelser og den tidsplan, der er angivet i denne meddelelse, uden hensyntagen til de oplysninger, der eventuelt er indgivet i forbindelse med antidumpingundersøgelsen. Oplysninger eller bemærkninger, der indgives i forbindelse med antidumpingundersøgelsen, vil ikke automatisk blive taget i betragtning i forbindelse med nærværende undersøgelse, og parterne vil i princippet skulle indgive alle oplysninger vedrørende nærværende undersøgelse særskilt i forbindelse med denne procedure.

5.1.   
  Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode

Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet subsidiering omfatter perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2021 (»den nuværende undersøgelsesperiode«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfatter perioden fra den 1. januar 2018 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

5.2.   
  Bemærkninger til anmodningen og til indledningen af undersøgelsen

Alle interesserede parter, der ønsker at fremsætte bemærkninger til anmodningen (herunder spørgsmål vedrørende skade og årsagssammenhæng) eller til aspekter vedrørende indledningen af undersøgelsen (herunder omfanget af tilslutning til anmodningen), skal gøre dette senest 37 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (6).

Anmodninger om at blive hørt med hensyn til indledningen af undersøgelsen skal indgives senest 15 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

5.3.   
  Procedure for konstatering af sandsynligheden for fortsat eller fornyet subsidiering

I en udløbsundersøgelse analyserer Kommissionen den eksport, der blev foretaget til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode, og uagtet denne eksport vurderer Kommissionen, hvorvidt situationen for de virksomheder, der producerer og sælger den undersøgte vare i det pågældende land, er af en sådan art, at der er sandsynlighed for fortsat eller fornyet eksport til subsidierede priser til Unionen, hvis foranstaltningerne udløber.

Eksporterende producenter (7) af den undersøgte vare fra det pågældende land, herunder også de producenter, der ikke samarbejdede i forbindelse med den undersøgelse, der førte til indførelsen af de gældende foranstaltninger, opfordres derfor til at deltage i Kommissionens undersøgelse.

5.3.1.   Undersøgelse af producenter i det pågældende land

I betragtning af det potentielt store antal producenter i det pågældende land, som er berørt af denne udløbsundersøgelse, og for at afslutte undersøgelsen inden for den lovbestemte frist kan Kommissionen begrænse antallet af producenter, der skal indgå i undersøgelsen, til et rimeligt antal ved at udtage en stikprøve (denne proces benævnes også »stikprøveudtagning«). Stikprøveudtagningen foretages i overensstemmelse med grundforordningens artikel 27.

For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, hvorvidt det er nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, anmodes alle producenter eller deres repræsentanter, herunder også de parter, som ikke samarbejdede i forbindelse med den undersøgelse, der førte til de foranstaltninger, der undersøges i denne udløbsundersøgelse, om at give sig til kende og give Kommissionen oplysninger om deres virksomheder, senest syv dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse. Disse oplysninger skal gives via TRON.tdi på følgende adresse:

https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R770_SAMPLING_FORM_FOR_EXPORTING_PRODUCER

Oplysninger om adgang til TRON kan findes i afsnit 5.6 og 5.9.

Kommissionen vil desuden kontakte myndighederne i det pågældende land og vil kunne kontakte alle kendte sammenslutninger af producenter i det pågældende land for at indhente de oplysninger, som den anser for nødvendige for at udtage stikprøven af producenter.

Hvis det er nødvendigt at udtage en stikprøve, vil producenterne blive udtaget ud fra den største repræsentative produktions-, salgs- eller eksportmængde, som med rimelighed kan undersøges inden for den tid, der er til rådighed. Kommissionen orienterer alle kendte producenter, myndighederne i det pågældende land og sammenslutninger af producenter, om nødvendigt gennem myndighederne i det pågældende land, om, hvilke virksomheder der er blevet udtaget til at indgå i stikprøven.

Når Kommissionen har modtaget de oplysninger, der er nødvendige for at udtage en stikprøve af producenter, vil den oplyse de berørte parter om, hvorvidt de indgår i stikprøven. De producenter, der indgår i stikprøven, skal indgive et udfyldt spørgeskema senest 30 dage efter datoen for meddelelsen af beslutningen om, at de indgår i stikprøven, medmindre andet er angivet.

Kommissionen vil tilføje en meddelelse, der afspejler stikprøveudtagningen, til det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter. Enhver bemærkning til stikprøveudtagningen skal være modtaget senest tre dage efter datoen for meddelelsen af beslutningen om stikprøveudtagning.

En kopi af spørgeskemaet til producenterne i det pågældende land findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, og på Generaldirektoratet for Handels websted, https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2585

Virksomheder, der var indforstået med eventuelt at indgå i stikprøven, men som ikke blev udtaget til at indgå heri, vil blive betragtet som samarbejdsvillige, jf. dog grundforordningens artikel 28.

5.3.2.   Undersøgelse af ikke forretningsmæssigt forbundne importører (8) (9)

Ikke forretningsmæssigt forbundne importører af den undersøgte vare fra det pågældende land til Unionen, herunder også de importører, der ikke samarbejdede i forbindelse med den undersøgelse, der førte til indførelsen af de gældende foranstaltninger, opfordres til at deltage i denne undersøgelse

I betragtning af det potentielt store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som er berørt af denne udløbsundersøgelse, og for at afslutte undersøgelsen inden for den lovbestemte frist kan Kommissionen begrænse antallet af ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der skal indgå i undersøgelsen, til et rimeligt antal ved at udtage en stikprøve (denne proces benævnes også »stikprøveudtagning«). Stikprøveudtagningen foretages i overensstemmelse med grundforordningens artikel 27.

For at Kommissionen kan afgøre, om det er nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, anmodes alle ikke forretningsmæssigt forbundne importører eller deres repræsentanter herunder også de parter, som ikke samarbejdede i forbindelse med den undersøgelse, der førte til de foranstaltninger, der undersøges i denne fornyede undersøgelse, om at give sig til kende over for Kommissionen. Disse parter skal gøre dette senest syv dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse ved at indberette de oplysninger om deres virksomhed(er) til Kommissionen, som der anmodes om i bilaget til denne meddelelse.

Kommissionen kan desuden kontakte alle kendte importørsammenslutninger for at indhente de oplysninger, den anser for nødvendige for at udtage stikprøven af ikke forretningsmæssigt forbundne importører.

Hvis det er nødvendigt at udtage en stikprøve, kan importørerne udtages ud fra den største repræsentative salgsmængde i Unionen af den undersøgte vare fra det pågældende land, som med rimelighed kan undersøges inden for den tid, der er til rådighed. Kommissionen orienterer alle kendte ikke forretningsmæssigt forbundne importører og importørsammenslutninger om, hvilke virksomheder der er udtaget til at indgå i stikprøven.

Kommissionen vil også tilføje en meddelelse, der afspejler stikprøveudtagningen, til det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter. Enhver bemærkning til stikprøveudtagningen skal være modtaget senest tre dage efter datoen for meddelelsen af beslutningen om stikprøveudtagning.

For at indhente de oplysninger, som Kommissionen anser for nødvendige til sin undersøgelse, vil den stille spørgeskemaer til rådighed for de ikke forretningsmæssigt forbundne importører i stikprøven. Disse parter skal indgive et udfyldt spørgeskema senest 30 dage efter datoen for meddelelsen om stikprøveudtagningen, medmindre andet er angivet.

En kopi af spørgeskemaet til ikke forretningsmæssigt forbundne importører findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, og på Generaldirektoratet for Handels websted, https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2594

5.4.   
  Procedure for konstatering af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade

For at fastslå, om det er sandsynligt, at EU-erhvervsgrenen vil blive forvoldt fortsat eller fornyet skade, opfordres EU-producenterne af den undersøgte vare til at deltage i Kommissionens undersøgelse.

Undersøgelse af EU-producenter

I betragtning af det store antal EU-producenter, som er berørt af denne udløbsundersøgelse, og for at afslutte undersøgelsen inden for den lovbestemte tidsfrist har Kommissionen besluttet at begrænse antallet af EU-producenter, der skal indgå i undersøgelsen, til et rimeligt antal ved at udtage en stikprøve (denne proces benævnes også »stikprøveudtagning«). Stikprøveudtagningen vil foregå i overensstemmelse med grundforordningens artikel 27.

Kommissionen har foreløbigt udtaget en stikprøve af EU-producenter. Yderligere oplysninger findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter.

Interesserede parter opfordres hermed til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve. Andre EU-producenter eller deres repræsentanter, som mener, at der er særlige grunde til, at de bør indgå i stikprøven, skal desuden kontakte Kommissionen senest syv dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse. Alle bemærkninger til den foreløbige stikprøve skal indgives senest syv dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse, medmindre andet er angivet.

Kommissionen underretter alle kendte EU-producenter og/eller sammenslutninger af EU-producenter om, hvilke virksomheder der er endeligt udtaget til at indgå i stikprøven.

De EU-producenter, der indgår i stikprøven, skal indgive et udfyldt spørgeskema senest 30 dage efter datoen for meddelelsen af beslutningen om, at de indgår i stikprøven, medmindre andet er angivet.

En kopi af spørgeskemaet til EU-producenter findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, og på Generaldirektoratet for Handels websted: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2594

5.5.   
  Procedure for vurdering af Unionens interesser

Hvis det bekræftes, at der er sandsynlighed for fortsat eller fornyet subsidiering og fortsat eller fornyet skade, vil der i henhold til grundforordningens artikel 31 blive truffet afgørelse om, hvorvidt det vil være i strid med Unionens interesser at opretholde udligningsforanstaltningerne.

EU-producenter, importører og deres repræsentative sammenslutninger, brugere og deres repræsentative sammenslutninger, fagforeninger og repræsentative forbrugerorganisationer opfordres til at give Kommissionen oplysninger om Unionens interesser.

Oplysninger vedrørende vurderingen af Unionens interesser skal indgives senest 37 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse, medmindre andet er angivet. Disse oplysninger kan enten indgives uformelt eller ved at udfylde et spørgeskema, der er udarbejdet af Kommissionen.

En kopi af spørgeskemaerne, herunder spørgeskemaet til brugere af den undersøgte vare, findes i det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, og på Generaldirektoratet for Handels websted: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2594 I alle tilfælde vil oplysninger indgivet i henhold til grundforordningens artikel 31 kun blive taget i betragtning, hvis de er underbygget med faktuelle beviser på indgivelsestidspunktet, som bekræfter deres gyldighed.

5.6.   
  Interesserede parter

For at deltage i undersøgelsen skal interesserede parter, som for eksempel producenter i det pågældende land, EU-producenter, importører og deres repræsentative sammenslutninger, brugere og deres repræsentative sammenslutninger, fagforeninger og repræsentative forbrugersammenslutninger, først påvise, at der er en objektiv forbindelse mellem deres aktiviteter og den undersøgte vare.

Producenter i det pågældende land, EU-producenter, importører og repræsentative sammenslutninger, der har gjort oplysninger tilgængelige i overensstemmelse med procedurerne i afsnit 5.3.1, 5.3.2 og 5.4, vil blive betragtet som interesserede parter, hvis der er en objektiv forbindelse mellem deres aktiviteter og den undersøgte vare.

Andre parter vil kun kunne deltage i undersøgelsen som interesseret part, fra det tidspunkt hvor de giver sig til kende, og forudsat at der er en objektiv forbindelse mellem deres aktiviteter og den undersøgte vare. Det at blive betragtet som en interesseret part berører ikke anvendelsen af grundforordningens artikel 28.

Der er adgang til det dossier, der stilles til rådighed for interesserede parter, via Tron.tdi på følgende adresse: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Følg venligst anvisningerne på denne side for at få adgang (10).

5.7.   
  Andre skriftlige indlæg

I henhold til bestemmelserne i denne meddelelse opfordres alle interesserede parter til at tilkendegive deres synspunkter, indgive oplysninger og fremlægge dokumentation herfor. Medmindre andet er angivet, skal disse oplysninger med tilhørende dokumentation være Kommissionen i hænde senest 37 dage efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

5.8.   
  Mulighed for at blive hørt af Kommissionens undersøgelsestjenester

Alle interesserede parter kan anmode om at blive hørt af Kommissionens undersøgelsestjenester. Enhver anmodning om at blive hørt skal indgives skriftligt og begrundes, og den skal endvidere indeholde et sammendrag af, hvad den interesserede part ønsker at drøfte under høringen. Høringen vil blive begrænset til de spørgsmål, som de interesserede parter har rejst i den forudgående skriftlige anmodning.

Høringer skal principielt ikke anvendes til at forelægge faktuelle oplysninger, der endnu ikke er registreret. Ikke desto mindre kan interesserede parter af hensyn til god forvaltningsskik og for at give Kommissionens tjenestegrene mulighed for at gøre fremskridt med undersøgelsen blive bedt om at fremlægge nye faktuelle oplysninger efter en høring.

5.9.   
  Vejledning om indgivelse af skriftlige indlæg og indsendelse af udfyldte spørgeskemaer og korrespondance

Oplysninger, som indgives til Kommissionen som led i handelsbeskyttelsesundersøgelser, må ikke være omfattet af ophavsret. Interesserede parter skal, inden de forelægger Kommissionen oplysninger og/eller data, der er omfattet af tredjemands ophavsret, anmode indehaveren af ophavsrettighederne om en særlig tilladelse, som udtrykkeligt tillader Kommissionen a) at anvende oplysningerne og dataene i forbindelse med denne handelsbeskyttelsesprocedure og b) at forelægge interesserede parter, der er berørt af denne undersøgelse, oplysningerne og/eller dataene i en form, der gør det muligt for dem at udøve deres ret til forsvar.

Alle skriftlige indlæg, herunder de oplysninger, hvorom der anmodes i denne meddelelse, udfyldte spørgeskemaer og korrespondance fra interesserede parter, for hvilke der anmodes om fortrolig behandling, skal forsynes med påtegningen »Sensitive« (11). Parter, der indgiver oplysninger i løbet af undersøgelsen, opfordres til at begrunde deres anmodning om fortrolig behandling.

Parter, der indgiver oplysninger forsynet med påtegningen »Sensitive«, skal indgive ikkefortrolige sammendrag heraf i henhold til grundforordningens artikel 29, stk. 2, som forsynes med påtegningen »For inspection by interested parties«. Disse sammendrag skal være tilstrækkeligt detaljerede til at sikre en rimelig forståelse af de fortrolige oplysningers egentlige indhold. Hvis en part, der indsender fortrolige oplysninger, ikke kan give en god begrundelse for at anmode om fortrolig behandling eller undlader at indsende et ikke-fortroligt sammendrag heraf, der opfylder kravene til form og indhold, kan Kommissionen se bort fra disse oplysninger, medmindre det på et relevant grundlag og på tilfredsstillende måde kan godtgøres, at oplysningerne er korrekte.

Interesserede parter opfordres til at indsende deres indlæg og anmodninger via TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI), herunder scannede fuldmagter og erklæringer. Ved brug af TRON.tdi eller e-mail udtrykker de interesserede parter accept af de regler, der gælder for elektronisk korrespondance, og som findes i dokumentet »KORRESPONDANCE MED EUROPA-KOMMISSIONEN I HANDELSBESKYTTELSESSAGER«, der er tilgængeligt på Generaldirektoratet for Handels websted: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Interesserede parter skal anføre deres navn, adresse, telefonnummer og en gyldig e-mailadresse og sikre, at denne e-mailadresse er en fungerende officiel virksomhedspostkasse, som tjekkes dagligt. Når Kommissionen har modtaget disse kontaktoplysninger, vil den udelukkende kommunikere med de interesserede parter via TRON.tdi eller pr. e-mail, medmindre de udtrykkeligt har ønsket at modtage alle dokumenter fra Kommissionen på anden vis, eller medmindre dokumenternes art forudsætter brug af anbefalet post. Interesserede parter kan i ovenstående retningslinjer for kommunikation med interesserede parter finde supplerende regler og oplysninger om korrespondance med Kommissionen, herunder de principper, der gælder for indgivelse af indlæg via TRON.tdi og pr. e-mail.

Kommissionens postadresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Handel |
| Direktorat G |
| Kontor: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Handel

Direktorat G

Kontor: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

TRON.tdi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi

E-mailadresser:

TRADE-R770-HRF-SUBSIDY@ec.europa.eu

TRADE-R770-HRF-INJURY@ec.europa.eu

6.   Tidsplan for undersøgelsen

Undersøgelsen skal normalt afsluttes senest 12 måneder og i alle tilfælde senest 15 måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse, jf. grundforordningens artikel 22, stk. 1.

7.   Indgivelse af oplysninger

Reglen er, at interesserede parter kun kan indgive oplysninger inden for de tidsrammer, der er angivet i denne meddelelses afsnit 5.

Med henblik på at afslutte undersøgelsen inden for de obligatoriske frister accepterer Kommissionen ikke indlæg fra interesserede parter til den endelige fremlæggelse af oplysninger efter fristen, eller at de, hvis det er relevant, fremsætter bemærkninger til den supplerende endelige fremlæggelse af oplysninger efter fristen.

8.   Mulighed for at fremsætte bemærkninger til andre parters indlæg

For at garantere retten til forsvar bør interesserede parter have mulighed for at fremsætte bemærkninger til oplysninger indgivet af andre interesserede parter. Når de gør dette, må interesserede parter kun behandle spørgsmål rejst i forbindelse med andre interesserede parters indlæg og må ikke rejse nye spørgsmål.

Bemærkninger til oplysninger fra andre parter som respons på fremlæggelsen af de endelige konklusioner bør indgives senest fem dage efter fristen for fremsættelse af bemærkninger til de endelige konklusioner, medmindre andet er angivet. Hvis der finder en supplerende endelig fremlæggelse af oplysninger sted, bør bemærkninger fra andre interesserede parter som respons på denne supplerende endelige fremlæggelse indgives senest en dag efter fristen for fremsættelse af bemærkninger til denne supplerende endelige fremlæggelse, medmindre andet er angivet.

Den beskrevne tidsramme berører ikke Kommissionens ret til at anmode om yderligere oplysninger fra interesserede parter i behørigt begrundede tilfælde.

9.   Forlængelse af tidsfristerne i denne meddelelse

De tidsfrister, der er angivet i denne meddelelse, kan forlænges efter anmodning fra interesserede parter, som påviser, at der foreligger en gyldig grund.

Der bør kun anmodes om forlængelse af de tidsfrister, der er angivet i denne meddelelse, under særlige omstændigheder, og tidsfristerne vil kun blive forlænget, hvis forlængelsen er behørigt begrundet. Enhver forlængelse af fristen for at besvare spørgeskemaer vil under alle omstændigheder normalt være begrænset til tre dage og vil som regel ikke overstige syv dage. For så vidt angår tidsfrister for indgivelse af andre oplysninger i denne meddelelse, vil forlængelser blive begrænset til tre dage, medmindre der påvises særlige omstændigheder.

10.   Manglende samarbejdsvilje

Hvis en af de interesserede parter nægter at give adgang til nødvendige oplysninger, undlader at meddele dem inden for de fastsatte tidsfrister eller lægger væsentlige hindringer i vejen for undersøgelsen, kan der træffes afgørelser, positive eller negative, på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 28.

Konstateres det, at en interesseret part har givet urigtige eller vildledende oplysninger, kan der ses bort fra disse oplysninger, og der kan gøres brug af de foreliggende faktiske oplysninger.

Hvis en interesseret part helt eller delvist undlader at samarbejde, og resultaterne af undersøgelsen derfor baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 28, kan resultatet blive mindre gunstigt for denne part, end hvis den pågældende havde samarbejdet.

Indgives der ikke svar elektronisk, anses dette ikke for manglende samarbejdsvilje, forudsat at den interesserede part påviser, at indgivelse af svar på den ønskede måde ville indebære en urimelig ekstra byrde eller urimelige ekstra omkostninger. I givet fald skal den interesserede part omgående kontakte Kommissionen.

11.   Høringskonsulent

Interesserede parter kan anmode om høringskonsulentens mellemkomst i handelsprocedurer. Høringskonsulenten gennemgår anmodninger om aktindsigt, tvister med hensyn til dokumenternes fortrolighed, anmodninger om forlængelse af tidsfrister og eventuelle andre anmodninger vedrørende de interesserede parters og tredjeparters ret til forsvar, som kan opstå under proceduren.

Høringskonsulenten kan foranstalte høringer og mægle mellem den eller de interesserede parter og Kommissionens tjenestegrene for at sikre, at de interesserede parters ret til at forsvare sig udøves fuldt ud. En anmodning om en høring med høringskonsulenten skal indgives skriftligt og begrundes. Høringskonsulenten vil analysere begrundelserne for anmodningerne. Disse høringer bør principielt kun finde sted, hvis spørgsmålene ikke allerede er blevet afklaret med Kommissionens tjenestegrene.

Anmodninger skal indgives i god tid og hurtigst muligt for at sikre en velordnet afvikling af procedurerne. Med henblik herpå bør interesserede parter anmode om høringskonsulentens mellemkomst hurtigst muligt efter den hændelse, der berettiger en sådan mellemkomst. Hvis anmodninger om høring indgives efter den relevante tidsrammes udløb, vil høringskonsulenten også undersøge årsagerne til sådanne sene anmodninger, karakteren af de spørgsmål, der er rejst, og virkningen af disse spørgsmål på retten til forsvar under behørig hensyntagen til god forvaltningsskik og rettidig afslutning af undersøgelsen.

Interesserede parter kan finde yderligere oplysninger og kontaktoplysninger på høringskonsulentens sider på Generaldirektoratet for Handels websted: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/

12.   Mulighed for anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 19

Da denne udløbsundersøgelse indledes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, vil konklusionerne ikke medføre, at de gældende foranstaltninger ændres, men at foranstaltningerne ophæves eller opretholdes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 22, stk. 3.

Hvis en interesseret part mener, at det er berettiget at foretage en fornyet undersøgelse af foranstaltningerne med henblik på at muliggøre en ændring af foranstaltningerne, kan den pågældende part anmode om en fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 19.

Parter, der ønsker at anmode om en sådan fornyet undersøgelse, som i givet fald vil blive foretaget uafhængigt af den udløbsundersøgelse, der er omhandlet i denne meddelelse, kan henvende sig til Kommissionen på ovennævnte adresse.

13.   Behandling af personoplysninger

Personoplysninger, som indsamles i forbindelse med denne undersøgelse, vil blive behandlet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (12).

En databeskyttelsesmeddelelse, der informerer alle personer om behandlingen af personoplysninger inden for rammerne af Kommissionens handelsbeskyttelsesaktiviteter, findes på Generaldirektoratet for Handels websted: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/

---

(1)  EUT C 372 af 16.9.2021, s. 10.

(2)  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 55.

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/969 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 146 af 9.6.2017, s. 17).

(4)  Meddelelse om konsekvenserne af udbruddet af covid-19 for antidumping- og antisubsidieundersøgelser (EUT C 86 af 16.3.2020, s. 6).

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:52022XC0405%2801%29&from=DA

(6)  Alle henvisninger til offentliggørelsen af denne meddelelse vil være henvisninger til offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende, medmindre andet er angivet.

(7)  En producent er en virksomhed i det pågældende land, som producerer den undersøgte vare, herunder alle dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der er beskæftiget med produktion, hjemmemarkedssalg eller eksport af den undersøgte vare.

(8)  Kun importører, der ikke er forretningsmæssigt forbundet med eksporterende producenter, kan indgå i stikprøven. Importører, der er forretningsmæssigt forbundet med eksporterende producenter, skal udfylde bilaget til spørgeskemaet for disse eksporterende producenter. I henhold til artikel 127 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 af 24. november 2015 om gennemførelsesbestemmelser til visse bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen betragtes to personer som værende indbyrdes afhængige, hvis én af følgende betingelser er opfyldt: a) den ene er medlem af direktionen eller bestyrelsen for den andens virksomhed eller omvendt, b) de anses juridisk set for interessenter eller kompagnoner, c) de er arbejdsgiver og arbejdstager, d) en tredjemand besidder, kontrollerer eller råder direkte eller indirekte over 5 % eller derover af deres aktier eller anparter med stemmeret, e) den ene af dem kontrollerer direkte eller indirekte den anden part, f) de kontrolleres begge direkte eller indirekte af en tredjemand, g) de kontrollerer tilsammen direkte eller indirekte en tredjemand, eller h) de er medlem af samme familie (EUT L 343 af 29.12.2015, s. 558). Personer anses kun for at være medlemmer af samme familie, hvis de står i et af følgende forhold til hinanden: i) mand og hustru, ii) forældre og børn, iii) brødre og søstre (hel- eller halvsøskende), iv) bedsteforældre og børnebørn, v) onkel eller tante og nevø eller niece, vi) svigerforældre og svigersøn eller svigerdatter, vii) svoger og svigerinder. I henhold til artikel 5, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen forstås ved »person«: en fysisk person, en juridisk person og enhver sammenslutning af personer, som ikke er en juridisk person, men som i henhold til EU-retten eller national ret anerkendes at have rets- og handleevne (EUT L 269 af 10.10.2013, s. 1).

(9)  De oplysninger, som ikke forretningsmæssigt forbundne importører indgiver, kan også bruges i forbindelse med andre aspekter af denne undersøgelse end at fastlægge Unionens interesser.

(10)  I tilfælde af tekniske problemer kan Trade Service Desk kontaktes på følgende e-mailadresse: trade-service-desk@ec.europa.eu eller telefonisk på +32 22979797.

(11)  Et dokument med påtegningen »Sensitive« er et fortroligt dokument i henhold til grundforordningens artikel 29 og artikel 12 i WTO-aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger (»SCM-aftalen«). Det er også beskyttet i henhold til artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 (EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43).

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).

---

BILAG

| ☐ | »Sensitive« version (Følsom udgave) |
| --- | --- |
| ☐ | »For inspection by interested parties« (udgave, der stilles til rådighed for interesserede parter) |
| (Sæt kryds i den relevante rubrik) |

☐

»Sensitive« version (Følsom udgave)

☐

»For inspection by interested parties« (udgave, der stilles til rådighed for interesserede parter)

(Sæt kryds i den relevante rubrik)

UDLØBSUNDERSØGELSE AF ANTISUBSIDIEFORANSTALTNINGERNE VEDRØRENDE IMPORTEN AF VISSE VARMVALSEDE FLADE PRODUKTER AF JERN OG ULEGERET STÅL ELLER ANDRE FORMER FOR LEGERET STÅL MED OPRINDELSE I FOLKEREPUBLIKKEN KINA

OPLYSNINGER TIL BRUG VED UDTAGELSEN AF STIKPRØVEN AF IKKE FORRETNINGSMÆSSIGT FORBUNDNE IMPORTØRER

Hensigten med denne formular er at hjælpe ikke forretningsmæssigt forbundne importører med at indberette de stikprøveoplysninger, der anmodes om i afsnit 5.3.2. i indledningsmeddelelsen.

Både den følsomme udgave (»Sensitive«) og den udgave, der stilles til rådighed for interesserede parter (»For inspection by interested parties«), skal returneres til Kommissionen som anført i indledningsmeddelelsen.

1.   NAVN OG KONTAKTOPLYSNINGER

De bedes oplyse følgende om Deres virksomhed:

| Virksomhedens navn | |
| --- | --- |
| Adresse | |
| Kontaktperson | |
| E-mailadresse | |
| Telefonnummer | |

Virksomhedens navn

Adresse

Kontaktperson

E-mailadresse

Telefonnummer

2.   OMSÆTNING OG SALGSMÆNGDE

Angiv virksomhedens samlede omsætning i euro (EUR) samt værdien i euro (EUR) og mængden i ton ved import til og videresalg på EU-markedet efter import fra Folkerepublikken Kina i nuværende undersøgelsesperiode af den undersøgte vare som defineret i indledningsmeddelelsen.

| | Mængde (ton) | Værdi i euro (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Deres virksomheds samlede omsætning i euro (EUR) | | |
| Import af den undersøgte vare med oprindelse i Folkerepublikken Kina | | |
| Import af den undersøgte vare (alle oprindelseslande) | | |
| Videresalg på EU-markedet efter import fra Folkerepublikken Kina af den undersøgte vare | | |

Mængde (ton)

Værdi i euro (EUR)

Deres virksomheds samlede omsætning i euro (EUR)

Import af den undersøgte vare med oprindelse i Folkerepublikken Kina

Import af den undersøgte vare (alle oprindelseslande)

Videresalg på EU-markedet efter import fra Folkerepublikken Kina af den undersøgte vare

3.   DERES VIRKSOMHEDS OG FORRETNINGSMÆSSIGT FORBUNDNE VIRKSOMHEDERS AKTIVITETER (1)

De bedes angive præcise oplysninger om aktiviteterne i virksomheden og i alle de forretningsmæssigt forbundne virksomheder (angiv venligst disse og anfør forbindelsen til Deres virksomhed), der er involveret i produktion og/eller salg (eksport- og/eller hjemmemarkedssalg) af den undersøgte vare. Sådanne aktiviteter kan omfatte anskaffelsen af den undersøgte vare eller produktionen af den i henhold til en underentrepriseaftale, eller forarbejdningen af eller handelen med den undersøgte vare.

| Virksomhedens navn og beliggenhed | Aktiviteter | Forbindelse |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Virksomhedens navn og beliggenhed

Aktiviteter

Forbindelse

4.   ANDRE OPLYSNINGER

| | De bedes angive alle andre relevante oplysninger, som De mener kan være nyttige, og som kan hjælpe Kommissionen, når den udtager stikprøven. |
| --- | --- |

De bedes angive alle andre relevante oplysninger, som De mener kan være nyttige, og som kan hjælpe Kommissionen, når den udtager stikprøven.

5.   ERKLÆRING

Ved at indgive ovenstående oplysninger indvilliger virksomheden i at indgå i stikprøven. Hvis virksomheden udtages til at indgå i stikprøven, indebærer dette udfyldelse af et spørgeskema og accept af et kontrolbesøg på stedet for at verificere besvarelsen. Hvis virksomheden anfører, at den ikke ønsker at indgå i stikprøven, vil den blive anset for ikke at have samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Kommissionens konklusioner vedrørende de importører, der ikke er samarbejdsvillige, bygger på de foreliggende faktiske oplysninger, og resultatet kan blive mindre gunstigt for denne virksomhed, end hvis den havde udvist samarbejdsvilje.

Befuldmægtigedes underskrift:

Befuldmægtigedes navn og titel:

Dato:

---

(1)  I henhold til artikel 127 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 af 24. november 2015 om gennemførelsesbestemmelser til visse bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen betragtes to personer som værende indbyrdes afhængige, hvis én af følgende betingelser er opfyldt: a) den ene er medlem af direktionen eller bestyrelsen for den andens virksomhed eller omvendt, b) de anses juridisk set for interessenter eller kompagnoner, c) de er arbejdsgiver og arbejdstager, d) en tredjemand besidder, kontrollerer eller råder direkte eller indirekte over 5 % eller derover af deres aktier eller anparter med stemmeret, e) den ene af dem kontrollerer direkte eller indirekte den anden part, f) de kontrolleres begge direkte eller indirekte af en tredjemand, g) de kontrollerer tilsammen direkte eller indirekte en tredjemand, eller h) de er medlem af samme familie (EUT L 343 af 29.12.2015, s. 558). Personer anses kun for at være medlemmer af samme familie, hvis de står i et af følgende forhold til hinanden: i) mand og hustru, ii) forældre og børn, iii) brødre og søstre (hel- eller halvsøskende), iv) bedsteforældre og børnebørn, v) onkel eller tante og nevø eller niece, vi) svigerforældre og svigersøn eller svigerdatter, vii) svoger og svigerinder. I henhold til artikel 5, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen forstås ved »person«: en fysisk person, en juridisk person og enhver sammenslutning af personer, som ikke er en juridisk person, men som i henhold til EU-retten eller national ret anerkendes at have rets- og handleevne (EUT L 269 af 10.10.2013, s. 1).

---

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 223/48 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 223/48

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag: M.10762 – H&F / IRI)

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 223/04)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Hellman & Friedman Capital Partners X, L.P. og dennes parallelle fonde (»H&F«, USA) |
| --- | --- |

—

Hellman & Friedman Capital Partners X, L.P. og dennes parallelle fonde (»H&F«, USA)

| — | NPD Group, L.P., et porteføljeselskab, der kontrolleres af Hellman & Friedman (»NPD«, USA) |
| --- | --- |

—

NPD Group, L.P., et porteføljeselskab, der kontrolleres af Hellman & Friedman (»NPD«, USA)

| — | Information Resources, Inc. (»IRI«, USA). |
| --- | --- |

—

Information Resources, Inc. (»IRI«, USA).

H&F erhverver indirekte enekontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over IRI via en fusionsaftale mellem IRI og NPD.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | H&F: private equity-selskab |
| --- | --- |

—

H&F: private equity-selskab

| — | NPD: markedsanalysevirksomhed |
| --- | --- |

—

NPD: markedsanalysevirksomhed

| — | IRI: markedsanalysevirksomhed, der leverer forbruger-, kunde- og detailmarkedsoplysninger og -analyser med fokus på emballerede forbrugsvarer. |
| --- | --- |

—

IRI: markedsanalysevirksomhed, der leverer forbruger-, kunde- og detailmarkedsoplysninger og -analyser med fokus på emballerede forbrugsvarer.

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis er omfattet af fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.10762 – H&F / IRI

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

---

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 223/50 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 223/50

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.10664 – XLCEE / DEROT / BLACK RED WHITE)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 223/05)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | XLCEE-Holding GmbH (»XLCEE«, Østrig), der tilhører XXXLutz Group (»XXXLutz«, Østrig) |
| --- | --- |

—

XLCEE-Holding GmbH (»XLCEE«, Østrig), der tilhører XXXLutz Group (»XXXLutz«, Østrig)

| — | Derot Fund S.À R.L. (»Derot«, Luxembourg), der kontrolleres af Mr Formela |
| --- | --- |

—

Derot Fund S.À R.L. (»Derot«, Luxembourg), der kontrolleres af Mr Formela

| — | BLACK RED WHITE S.A. (»BRW«, Polen), der kontrolleres af Derot. |
| --- | --- |

—

BLACK RED WHITE S.A. (»BRW«, Polen), der kontrolleres af Derot.

XLCEE og Derot erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4, over hele BRW.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | XLCEE er et investeringsholdingselskab i XXXLutz-koncernen. XXXLutz er primært aktiv inden for drift af fysiske detailforretninger og onlinebutikker med møbler, inventar og husholdningsartikler i Europa |
| --- | --- |

—

XLCEE er et investeringsholdingselskab i XXXLutz-koncernen. XXXLutz er primært aktiv inden for drift af fysiske detailforretninger og onlinebutikker med møbler, inventar og husholdningsartikler i Europa

| — | Derot er et investeringsholdingselskab, der kontrolleres af Mr Formela. Mr Formela kontrollerer også BRW Trading Company (Belarus), der driver fire detailforretninger for møbler, inventar og husholdningsartikler i Belarus |
| --- | --- |

—

Derot er et investeringsholdingselskab, der kontrolleres af Mr Formela. Mr Formela kontrollerer også BRW Trading Company (Belarus), der driver fire detailforretninger for møbler, inventar og husholdningsartikler i Belarus

| — | BRW er en møbel- og detailvirksomhed, der beskæftiger sig med fremstilling af møbler og drift af fysiske detailforretninger til møbler, inventar og husholdningsartikler, hovedsagelig i Polen og — i mindre omfang — i Slovakiet og Belarus. |
| --- | --- |

—

BRW er en møbel- og detailvirksomhed, der beskæftiger sig med fremstilling af møbler og drift af fysiske detailforretninger til møbler, inventar og husholdningsartikler, hovedsagelig i Polen og — i mindre omfang — i Slovakiet og Belarus.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.10664 – XLCEE / DEROT / BLACK RED WHITE

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Europa-Kommissionen

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 223/52 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 223/52

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag: M.10575 – BOUYGUES / EQUANS)

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 223/06)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Bouygues S.A. (»Bouygues«, Frankrig) |
| --- | --- |

—

Bouygues S.A. (»Bouygues«, Frankrig)

| — | Equans S.A.S. (»Equans«, Frankrig). |
| --- | --- |

—

Equans S.A.S. (»Equans«, Frankrig).

Bouygues erhverver kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele Equans.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | Bouygues er et holdingselskab i en diversificeret industrikoncern, der er aktiv inden for byggesektoren, transportinfrastruktur, bygning og vedligeholdelse, udvikling af fast ejendom, medie- og telekommunikationssektorerne. Virksomheden yder også elektrotekniske tjenester gennem Colas Rail, der er et 100 % ejet datterselskab af Colas. Colas Rail yder elektrotekniske tjenester til jernbaneinfrastrukturer, herunder jernbaneelektrificering (installation og vedligeholdelse af køreledninger) og signalsystemer til jernbaner |
| --- | --- |

—

Bouygues er et holdingselskab i en diversificeret industrikoncern, der er aktiv inden for byggesektoren, transportinfrastruktur, bygning og vedligeholdelse, udvikling af fast ejendom, medie- og telekommunikationssektorerne. Virksomheden yder også elektrotekniske tjenester gennem Colas Rail, der er et 100 % ejet datterselskab af Colas. Colas Rail yder elektrotekniske tjenester til jernbaneinfrastrukturer, herunder jernbaneelektrificering (installation og vedligeholdelse af køreledninger) og signalsystemer til jernbaner

| — | Equans er en global virksomhed, der er aktiv inden for multitekniske tjenesteydelser. Equans’ aktiviteter har fokus på den elektriske og mekaniske sektor og varmesektoren, ventilation og klimatisering- ingeniørvæsen, afkølingsløsninger, facility management og digitalisering samt informations- og kommunikationsteknologi. Equans yder også jernbaneelektrificeringstjenester (installation og vedligeholdelse af køreledninger) gennem Powerlines, Ineo SCLE Ferroviaire og Fabricom. |
| --- | --- |

—

Equans er en global virksomhed, der er aktiv inden for multitekniske tjenesteydelser. Equans’ aktiviteter har fokus på den elektriske og mekaniske sektor og varmesektoren, ventilation og klimatisering- ingeniørvæsen, afkølingsløsninger, facility management og digitalisering samt informations- og kommunikationsteknologi. Equans yder også jernbaneelektrificeringstjenester (installation og vedligeholdelse af køreledninger) gennem Powerlines, Ineo SCLE Ferroviaire og Fabricom.

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis er omfattet af fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.10575 – BOUYGUES / EQUANS

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 223/54 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 223/54

---

Offentliggørelse af enhedsdokument med ændringer efter godkendelse af en ændring af mindre omfang i overensstemmelse med artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

(2022/C 223/07)

Europa-Kommissionen har godkendt denne ændring af mindre omfang i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, tredje afsnit, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 (1).

Ansøgningen om godkendelse af denne ændring af mindre omfang findes i Kommissionens eAmbrosia-database.

ENHEDSDOKUMENT

»Aceite Campo de Calatrava«

EU-nr.: PDO-ES-0642-AM01 – 10.1.2022

BOB (X) BGB ( )

1.   Betegnelse

»Aceite Campo de Calatrava«

2.   Medlemsstat

Spanien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 1.5. Fedtstoffer (smør, margarine, olier m.m.)

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Ekstra jomfruolie fremstillet af olivenfrugter (Olea europea L.) af sorterne Cornicabra eller Picual, enten alene eller kombineret med Arbosana, Hojiblanca, Arbequina, Koroneiki eller Lecciana som mulige sekundære sorter i et forhold på højst 15 %, og som fremstilles ved mekaniske eller andre fysiske processer, der ikke ændrer olien, men derimod bevarer smag, aroma og frugtens særlige egenskaber.

Olivenfrugterne plukkes direkte fra træet ved en modningsgrad på 3-6.

De højst tilladte værdier for ekstra jomfruolivenolie med oprindelsesbetegnelsen »Aceite Campo de Calatrava« er følgende:

Oliesyre: 70 %

Syregrad: højst 0,5 gram

Peroxidtal: højst 15 milliækvivalenter pr. kg

K232: højst 2

K270: højst 0,15

Organoleptisk analyse:

Median for mangler: Md = 0

Medianen af oliens frugtagtige smag: Mf > 3

Organoleptisk set får olivenolien sin kompleks frugtagtige og intense smag fra hver enkelt af de beskyttede sorter, der bruges i fremstillingen. Olivenolie fra Campo de Calatrava skal have en frugtagtig karakter på mindst 3. Den bitre og skarpe smag er behagelig og afbalanceret med en intensitet på 3-6 og adskiller sig ikke mere end 2 point fra den frugtagtige karakter.

Alle de ekstra jomfruolier, der fremstilles i Campo de Calatrava, har en fremtrædende smag af grønne oliven og anden frisk frugt, og olivenolien skal som minimum have disse positive egenskaber.

Oliesyreindholdet i olivenolie fra Campo de Calatrava er på 79,64 %, mens indholdet i andre fremstillingsområder varierer fra 56,9 % til 78,4 % (Uceda, Cultivo del Olivo [Olivendyrkning]). Den lavest tilladte værdi er 70 %.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4.   Foder (kun for animalske produkter)

—

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

—

3.6.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv.

For at bevare produktets særlige egenskaber i alle faser og sikre kvaliteten af de olivenolier, der er omfattet af oprindelsesbetegnelsen, skal emballeringen foregå inden for det afgrænsede geografiske område. På den måde har kontrolorganerne fuld kontrol over produktionen, og den endelige håndtering udføres dermed af områdets erfarne producenter. De ved mest om olivenoliens reaktion ved emballering, herunder varighed og metode for dekantering, filtreringsmetode og -materialer (tekstillærred, fiber, papir, cellulose, filterjord, perlit og diatoméjord), temperatur ved emballering, samt hvordan olivenolien reagerer ved kulde og opbevaring. Det endelig mål er at bevare produktets særlige egenskaber. Ved at filtrere olien korrekt opnås et handelsmæssigt attraktivt produkt, og at bevaringsbetingelserne fortsat er optimale. Ved filtreringen fjernes opløste presserester og fugt, der ellers kan gøre olien mindre velegnet til madlavning og fremme forekomsten af aflejringer, som kan forårsage anaerob gæring af kulhydrater og proteiner.

Emballeringsvirksomheden skal have et system til at adskille emballering af olivenolie med oprindelsesbetegnelsen fra emballering af andre olivenolier.

Ligeledes skal de have maskiner, der er godkendt til bearbejdning af olivenolie.

Olivenolien emballeres i beholdere af glas, polyethylenterephthalat (PET), beklædt stål, karton eller glaseret keramik.

3.7.   Særlige regler for mærkning

Ud over firmanavnet skal etiketterne på emballagen til olivenolie indeholde logoet for oprindelsesbetegnelsen med ordene »Denominación de Origen Protegida (eller D.O.P)« Aceite Campo de Calatrava [Beskyttet oprindelsesbetegnelse (eller BOB) »Aceite Campo de Calatrava«].

Den emballage, som olivenolien afsættes i til forbrug, skal ud over etiketten forsynes med et certificeringsmærke med angivelse af den beskyttede oprindelsesbetegnelse. Certificeringsmærkerne skal være nummererede, udstedt og kontrolleret af kontrolorganet, således at de ikke kan genanvendes. Antallet af nummererede mærker, som kontrolorganet udsteder til olivenolieproducenterne, må ikke overstige den mængde olivenolie, der certificeres og registreres med henblik på emballering.

Mærkningen skal leve op til de generelle regler for mærkning.

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Produktions-, forarbejdnings- og emballeringsområdet ligger i det sydlige Castilla La Mancha og omfatter den centrale del af provinsen Ciudad Real, hvilket giver en fuldstændig morfologisk, geografisk og historisk ensartethed. Området omfatter kommunerne Aldea del Rey, Almagro, Argamasilla de Calatrava, Ballesteros de Calatrava, Bolaños de Calatrava, Calzada de Calatrava, Cañada de Calatrava, Carrión de Calatrava, Granátula de Calatrava, Miguelturra, Moral de Calatrava, Pozuelo de Calatrava, Torralba de Calatrava, Valenzuela de Calatrava, Villanueva de San Carlos og Villar del Pozo.

5.   Tilknytning til det geografiske område

5.1.   Det geografiske områdes egenart

Campo de Calatrava ligger i den sydlige del af det centrale højland på den iberiske halvø i en gennemsnitshøjde på 600 meter.

Den hyppige forekomst af højtryk og den kontinentale beliggenhed har stor betydning for klimaet. Højtrykkene medfører om vinteren meget lave temperaturer og om sommeren meget høje temperaturer.

Der falder ikke specielt meget nedbør, fordi området kun ligger på kanten af et område, hvor fronter og storme passerer fra sydvest eller fra Gibraltarstrædet og giver nedbør. Nedbøren i Campo de Calatrava overstiger som regel ikke 500 mm.

Jorden er basisk og middeldyb.

Det vulkanske materiale i området er basisk. Dette jordbundsmæssige forhold bidrager yderligere til, at området adskiller sig fra andre produktionsområder, og er afgørende for olivenoliens særlige kendetegn.

Den mørke jord i Campo de Calatrava absorberer en større mængde solstråler, hvilket gør jorden varmere og dermed tidligere klar til dyrkning af oliven.

5.2.   Produktets egenart

»Aceite Campo de Calatrava« har følgende særlige kendetegn:

| — | mindst 85 % af olien skal fremstilles af sorten Cornicabra og/eller Picual og de resterende 15 % i givet fald af sorterne Arbosana, Hojiblanca, Arbequina, Koroneiki og Lecciana |
| --- | --- |

—

mindst 85 % af olien skal fremstilles af sorten Cornicabra og/eller Picual og de resterende 15 % i givet fald af sorterne Arbosana, Hojiblanca, Arbequina, Koroneiki og Lecciana

| — | et højt indhold af oliesyre med en minimumsværdi på 70 % |
| --- | --- |

—

et højt indhold af oliesyre med en minimumsværdi på 70 %

| — | egenskaben frugtagtig er mindst 3 med smagsfornemmelser af grønne oliven og anden frisk frugt, hvilket er et minimumskrav |
| --- | --- |

—

egenskaben frugtagtig er mindst 3 med smagsfornemmelser af grønne oliven og anden frisk frugt, hvilket er et minimumskrav

| — | den sensoriske profil skal være afrundet med en mærkbar bitterhed og skarphed på 3-6 og må ikke adskille sig mere end 2 point fra den frugtagtige karakter |
| --- | --- |

—

den sensoriske profil skal være afrundet med en mærkbar bitterhed og skarphed på 3-6 og må ikke adskille sig mere end 2 point fra den frugtagtige karakter

| — | olivenolien adskiller sig fra andre olivenolier med beskyttet oprindelsesbetegnelse ved at være den eneste, der er sammensat mestendels af sorten Cornicabra og/eller Picual. |
| --- | --- |

—

olivenolien adskiller sig fra andre olivenolier med beskyttet oprindelsesbetegnelse ved at være den eneste, der er sammensat mestendels af sorten Cornicabra og/eller Picual.

5.3.   Sammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

En kalkholdig jord med middel dybde, vulkanske materialer, lav luftfugtighed og ringe nedbør, varme somre, vintre med lange frostperioder og en jordbund, der er tidligt klar til dyrkning, danner tilsammen et tørt økosystem, som i århundredernes løb ved naturlig udvælgelse har bevaret sorterne Cornicabra og Picual. Disser sorter tilpasser sig omgivelserne perfekt og sikrer et endeligt produkt med nogle særlige egenskaber, som adskiller sig fra produkterne fra andre olivenproducerende områder. Disse jordbunds- og vejrforhold medfører en større koncentration af fedtsyrer (Civantos, 1999) på mindst 70 %, hvilket skaber en olivenolie, der er mere stabil over for harskning.

En tør og basisk jordbund og ringe nedbør er med til at give Aceite Campo de Calatrava en frugtagtig karakter fra grønne oliven og anden frisk frugt på mindst 3.

Vandstress, der skyldes en meget lav mængde nedbør i frugtens modningsfase, skaber en behagelig og afbalanceret bitter og skarp smag på 3-6, som ikke afviger fra egenskaben frugtagtig med mere end 2 point.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/PC_AM01_AceiteCC.pdf

---

(1)  EUT L 179 af 19.6.2014, s. 17.

---

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 223/58 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 223/58

---

Offentliggørelse af enhedsdokument med ændringer efter godkendelse af en ændring af mindre omfang i overensstemmelse med artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

(2022/C 223/08)

Europa-Kommissionen har godkendt denne ændring af mindre omfang i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, tredje afsnit, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 (1).

Ansøgningen om godkendelse af denne ændring af mindre omfang findes i Kommissionens eAmbrosia-database.

ENHEDSDOKUMENT

»Chorizo Riojano«

EU-nr.: PGI-ES-0654-AM01 — 27.10.2021

BOB ( ) BGB (X)

1.   Betegnelse

»Chorizo Riojano«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Spanien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 1.2. Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget m.m.)

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Chorizo Riojano« er en hesteskoformet chorizopølse i kvalitetsklassen »Ekstra«, der fremstilles i den selvstyrende region Rioja og er fri for tilsætningsstoffer. Den har følgende kendetegn:

3.3.   Fysiske kendetegn

BGB-chorizopølser er hesteskoformede og mere eller mindre cylindriske med en diameter på 30-40 mm og en vægt på mindst 200 g. Deres konsistens er fast og kompakt, og de har normalt et rynket udseende. En kniv kan gnidningsløst skære igennem dem, og deres indhold er godt kombineret. De er fri for usædvanlige farvestoffer, og kød- og fedtdele kan tydeligt skelnes fra hinanden.

Fysiske og kemiske egenskaber

| Vandindhold | Højst 45 %. |
| --- | --- |
| Forholdet kollagen/protein | Højst 14 %. |
| Fedtprocent i tørstof | Højst 57,0 %. |
| Nitrater udtrykt som NaNO3 | Højst 100 ppm. |
| Nitritter udtrykt som NaNO2 | Højst 20 ppm. |
| Samlet fosfatindhold udtrykt som P2O5 | Højst 7 500 ppm. |

Vandindhold

Højst 45 %.

Forholdet kollagen/protein

Højst 14 %.

Fedtprocent i tørstof

Højst 57,0 %.

Nitrater udtrykt som NaNO3

Højst 100 ppm.

Nitritter udtrykt som NaNO2

Højst 20 ppm.

Samlet fosfatindhold udtrykt som P2O5

Højst 7 500 ppm.

(det naturlige indhold i svinekød, uden tilsætning af fosfater)

Organoleptiske kendetegn

Aromaen — overvejende af paprika med antydninger af hvidløg — er afbalanceret, intens og vedvarende. Der er ingen harsk eller sur lugt. Smagen er intens og vedvarende med en god balance mellem magert kød og fedt. Der er meget lidt surhed, og smagen er hverken harsk eller anormal. Chorizopølser med stærk paprika er krydrede. Chorizopølserne har en afbalanceret konsistens, hænger godt sammen og er lette at tygge uden at være særlig gummiagtige.

Råvarer

Svinekød og fedt, der er særligt godt til saltning, herunder magert svinekød, uden bindevæv, fra ikke-hele orner eller fra søer, og skorpefri svinemave eller magre stykker af lardeo-kød [betegnelsen for det afpuds, som bruges til produktion af saltede produkter], der er krydret med fint, tørt salt, paprika i kvalitetsklassen »Ekstra« og frisk skrællet hvidløg og derefter fyldt i naturlige svinetarme.

Det svinefedt, der tilsættes blandingen, skal være fast. Dette produkt kan ikke fremstilles ved hjælp af blødt fedt fra en svinemave, da det bliver tyktflydende, når det udskæres, og får fedt til at dryppe fra chorizopølserne under modnings- og saltningsprocessen. Den tilsatte mængde fedt skal også begrænses og må aldrig overstige 57 % af tørstofindholdet. Dette er en af de vigtigste faktorer, der adskiller »Chorizo Riojano« fra andre chorizopølser, der oplever en pludselig ændring i pH-værdien, som gør dem vanskeligere at modne og senere konservere.

3.4.   Foder og råvarer

—

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Forberedelse af råvarerne:

De kødforarbejdningsvirksomheder, der fremstiller »Chorizo Riojano«, skal have kapacitet til at modtage slagtekroppe og/eller kødudskæringer, håndtere dem hensigtsmæssigt, hvor man undgår fald i pH-værdien og ændringer i farve og/eller konsistens, og undersøge og teste slagtekroppen eller udskæringen ved leveringen for at sikre, at den er intakt.

Firdeling, udbening og opskæring skal finde sted så hurtigt som muligt for at sikre, at kødet ikke hober sig op i det område, hvor denne forberedelse finder sted.

Det lokale, hvor kødet håndteres, skal være luftkonditioneret til en temperatur på højst 12 °C.

Afkøling af kødet og fedtet inden hakning:

De kølerum, hvor de kølede slagtekroppe opbevares, skal være forsynet med udstyr til ophængning af kød, som forhindrer slagtekroppene i at komme i berøring med hinanden.

Hakning af kødet og fedtet til den størrelse, der er nødvendig for hvert produkt:

»Chorizo Riojano« skal fremstilles på et andet tidspunkt og på et andet sted end alle andre produkter, herunder andre kategorier af chorizopølser.

Når kødet er klar til forarbejdning, skal det være modnet, syrnet og ikke frosset og have en pH-værdi på under 6,3, så det er let at salte, og fyldet i midten af pølsen kan tørre ud.

Det er lige så vigtigt at sikre, at kødet ikke er fugtigt, og om nødvendigt lade saften løbe fra kødudskæringerne.

Når kødet og fedtet er klar, følger en forholdsvis intens hakningsproces. Kødet og fedtet skal skæres i rene snit, da dette minimerer beskadigelsen af proteinkæderne og fedtcellerne, hvilket hjælper kødstykkerne til at binde sig sammen, sikrer en korrekt tørring og i sidste ende giver chorizopølsen dens karakteristiske udseende og den farve, der observeres, når den skæres op.

Alle produktionsanlæg skal være luftkonditioneret med relativ luftfugtighed og luftcirkulation samt fornyelsesforhold, der er hensigtsmæssige ud fra et teknologisk, sundhedsmæssigt og hygiejnisk perspektiv.

Tilsætning af salt, andre ingredienser og krydderier:

Fint, tørt salt, frisk skrællet hvidløg og paprika i kvalitetsklassen »Ekstra« plus cayennepeber, hvis der er tale om krydrede chorizopølser, tilsættes kødet og fedtet efter hakning.

Blanding og æltning af ingredienserne:

Når råvarerne er hakket, og de øvrige ingredienser er tilsat, blandes alle ingredienserne sammen, hvor man så vidt muligt undgår at efterlade luftlommer, så ingredienserne kan binde sig sammen, og den endelige chorizopølse ikke smuldrer, når den skæres.

Det næste trin, æltning i en vakuumtromle, er afgørende for at sikre, at krydderierne fordeles tilstrækkeligt i det hakkede kød.

Hvile og køling af blandingen:

Efter hakning, blanding og æltning skal blandingen hvile i 12-24 timer, inden den fyldes i tarmene.

Køleudstyret, der anvendes til dette formål, skal være adskilt fra resten og indstilles til en temperatur på 0-6 °C.

Påfyldning i naturlige svinetarme:

Når blandingen er klar, fyldes den i naturlige svinetarme. Dyserne skal være glatte og ikke for lange for at undgå temperaturstigninger. Af samme grund skal der anvendes et tilstrækkeligt tryk ved påfyldning af tarmene, ellers får pølserne luftlommer, hvilket kan medføre, at blandingen misfarves eller bliver muggen.

De naturlige tarme skal være fuldstændig rene uden tegn på defekter, skade eller sygdom, der gør dem uegnede til konsum.

Tarmene skal vaskes på forhånd for at gøre dem mere elastiske og hjælpe dem med at klæbe sig til fyldet, så det ikke flytter sig, og der ikke opstår rynker.

Binding:

Når tarmen er fyldt med kødblandingen, bindes den med hvidt bomuldsgarn — eller rødt bomuldsgarn til krydrede chorizopølser.

Modning i en forholdsvis lang periode:

På modningsstadiet skal chorizopølserne hænges i ventilerede lokaler med en temperatur på 16 °C eller derunder og passende relative luftfugtigheds- og ventilationsniveauer, således at produktet gradvist kan tørre ud og opnå dets karakteristiske konsistens, aroma, farve og smag. Temperaturen kan nå op på 20 °C, hvis modningen foregår i et secadero natural (lokaler, der er indrettet til at udnytte de naturlige omgivende forhold med henblik på tørsaltning).

Anvendelse af særlige lokaler, hvor modningsbetingelserne (temperatur, relativ fugtighed og ventilation) automatisk kan justeres til et ønsket niveau, er tilladt for at kontrollere disse forhold og holde dem stabile.

Der skal være synlige og tilgængelige lokaler og overvågningsudstyr til rådighed i lokalerne, således at temperatur- og luftfugtighedsniveauer kan kontrolleres, og produktets udvikling kan overvåges på et hvilket som helst tidspunkt under fermenteringen eller modningen.

Tørsaltning i luftkonditionerede rum eller naturlige miljøer:

I tørsaltningsfasen efter modningens afslutning flyttes chorizopølserne til hænge- eller tørringslokalerne, hvor de skal forblive indtil slutningen af denne sidste fase, hvor den mikrobielle og enzymatiske modningsproces fortsætter, således at chorizopølsens farve og aroma kan stabiliseres. Lagringstiden for »Chorizo Riojano« varierer alt efter længde og/eller diameter. Enhver chorizopølse, der er blevet rynket, indeholder luftlommer eller udviser andre fejl, skal kasseres.

3.6.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

3.7.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Produktet skal være forsynet med en nummereret certificeringsmærkning udstedt af kontrolorganet med ordlyden Indicación Geográfica Protegida [beskyttet geografisk betegnelse] »Chorizo Riojano« og produktlogoet. Certificeringsmærket skal påsættes i det registrerede produktionsanlæg på en sådan måde, at det ikke kan genbruges.

De forarbejdningsvirksomheder, der har tilladelse til at fremstille BGB’en »Chorizo Riojano«, skal opføres i de relevante registre og er i sidste instans ansvarlige for, at alle de regler, der er fastsat for produktet, overholdes.

Kontrolorganet har til enhver tid ansvaret for at ajourføre dette register.

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det område, hvor produktet fremstilles, modnes, tørsaltes og mærkes, er den selvstyrende region Rioja.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Det geografiske områdes egenart

Naturlige faktorer: Tre forskellige klimatyper mødes i det afgrænsede geografiske område. Denne blanding af klimaer gør Rioja til det ideelle sted for naturlig modning og tørsaltning af chorizopølser, hvormed den kan gennemgå den korrekte proces med gradvis fysisk og kemisk omdannelse, hvilket forbedrer udseendet af skiveskåret chorizopølse, dens smag og dens meget karakteristiske aroma.

Denne klimafaktor er i dag mindre afgørende, da de sidste faser i produktionsprocessen finder sted i klimakontrollerede rum, hvor ventilation, luftfugtighed og temperatur kan reguleres. Der tages dog altid hensyn til de fremherskende vejrforhold i løbet af denne proces, så klimaet spiller fortsat en meget vigtig rolle.

Den menneskelige faktor: Det, der virkelig adskiller »Chorizo Riojano« fra andre chorizopølser, er den traditionelle, gamle produktionsmetode, som med succes er blevet overdraget til de kødforarbejdningsvirksomheder, der fremstiller »Chorizo Riojano«.

Produktets egenart

Den beskyttede geografiske betegnelse »Chorizo Riojano« må kun anvendes til chorizopølser i kvalitetsklassen »Ekstra«, der fremstilles på traditionel vis i registrerede anlæg, hvor der foretages effektiv kontrol, der omfatter alle faser af produktionen, modningen, tørsaltningen og mærkningen samt kvaliteten og håndteringen af alle råvarer. Kun chorizopølser, der har gennemgået alle fastlagte kontroller under hele processen, må markedsføres som »Chorizo Riojano« med BGB-symbolet som oprindelsesgaranti.

Sammenhængen mellem det geografiske område, kvalitet og omdømme

Historisk tradition og produktets omdømme: Historisk set var det, når vejret blev koldt i Rioja-højlandet, tid til den årlige tradition med slagtning af svin og forarbejdning af kødet til chorizopølser, så der var nok til hele året, da pølserne kunne holde sig indtil vinhøsten i det følgende efterår. Lokalbefolkningens ekspertise inden for fremstilling og modning af dette produkt, som er så vanskeligt at fremstille og bevare korrekt, var derfor af afgørende betydning. Der er enklaver spredt over Rioja, navnlig i højlandet, hvor denne praksis fortsat er almindelig i dag.

Det var i det 19. århundrede, at produktionen af chorizopølser først blev industrialiseret i Rioja med fremkomsten af de første familievirksomheder, der solgte deres produkter i deres hjemby og i det omkringliggende område. Den første henvisning til en »pølsefabrik i Logroño« i det kommunale historiske arkiv er fra 1890. I et dokument fra samme år beskriver en industrimand og advokat ved navn Julio Farias, at der sendes chorizopølser fra La Rioja til Cuba »i dåser, der er grundigt forberedt med svinefedt og forseglet i et vandbad, således at de kan modstå disse temperaturer uden den mindste forringelse af deres indhold«, idet det sikres, at de ankom i god tilstand, da han allerede havde udarbejdet reklamemateriale (han henviser til »foldere, cirkulærer og andre reklamer«) og havde tillid til kvaliteten af sine chorizopølser: »[...] selv i lyset af den hårde priskonkurrence i USA er kvaliteten af vores produkt uendeligt bedre, hvilket fremgår af, at det foretrækkes af de fattigste til trods for, at det koster mere«.

Et andet eksempel er Javier Herce Galarretas bog, der samler forskellige artikler fra avisen La Gaceta del Norte i 1979. I kapitel VII, der omhandler svinekød, skriver han: Svinekød, og ikke kun fersk svinekød, er yderst vigtigt for Rioja: skinke, chorizopølser og blodpølser er hjørnestenene i områdets typiske produktsortiment, der ligner det fra andre områder, men med andre aromaer og anvendelser. »Chorizo Riojano« er måske det navn, man først tænker på: en blød, aromatisk chorizopølse med en antydning af krydderier og en markant farve, der adskiller sig væsentligt fra dem, der fremstilles andetsteds. Betydningen af svinekød og svinekødsprodukter i Rioja fremgår klart af antallet af anlæg til kødforarbejdning og saltede pølser, der er spredt over hele regionen, hvor nogle steder — såsom Baños de Río Tobía, Laguna de Cameros og for nylig Albelda de Iregua — er blevet reelle »knudepunkter«, der er lige så vigtige, relativt set, som vinindustrien og industrien for konservering af friske landbrugsvarer. Med sin tredelte gourmetindustri — saltede pølser i Sierra-området, vin i Rioja Alta og konserverede friske landbrugsvarer i Rioja Baja — kan Rioja betragtes som tre regioner samlet på et enestående sted.

Den økonomiske tilbagegang i 1930’erne og kundernes konstante manglende betaling af deres regninger førte til lukning af mange fabrikker, hvor henvisninger i kommunale industriskatteregistre er det eneste bevis på, at de nogensinde eksisterede. Efter denne økonomiske omlægning blev Baños de Río Tobía midtpunktet for denne industri. Selv om der er mange forklaringer på, hvorfor de tidlige fabrikanters efterkommere besluttede at etablere deres egne anlæg samme sted, ser det ud til, at byens gunstige klimaforhold havde betydning. Miguel Ángel Villoslada skrev: I begyndelsen var fabrikkerne beliggende, hvor klimaet var egnet — tørt og koldt, men uden større temperaturændringer. Det er grunden til, at der findes så mange af dem i Baños [de Río Tobía]. Vores by ligger 500 meter over havets overflade, lige ved indgangen til Sierra de la Demanda-bjergkæden og hele Urbión-området. Det er et sted, som er beskyttet mod de meget kolde luftstrømme fra Sierra de Herrera-bjergene, og der forekommer ikke voldsomme ændringer i temperatur og fugtighed

Den traditionelle årlige svineslagtning og håndværksmæssige produktion og konservering af chorizopølser er en praksis, der stadig lever i dag, men i lille målestok. Hovedsageligt overlades produktionen af chorizopølser og andre kødprodukter til kødforarbejdningsvirksomheder — normalt beliggende i området — som, uden at glemme den gamle, traditionelle fremstillingsmetode, har særligt indrettede lokaler og anlæg, hvilket betyder, at de er i stand til at modne produktet, selv om de atmosfæriske forhold ikke er helt, som de skal være.

Baños de Río Tobía har fortsat regionens største koncentration af kødforarbejdningsvirksomheder. Da klimaet nu spiller en langt mindre afgørende rolle, skyldes koncentrationen i vid udstrækning den nedarvede kødsaltningstradition: »næsten alle kødfabrikanterne i området har forbindelser til hinanden, da de har fælles rødder«. Den kødforarbejdningsvirksomhed, der har den største omsætning i Rioja, ligger imidlertid i Albelda de Iregua. Den startede som en lokal slagterforretning i 1960, hvorefter den første fabrik åbnede i 1983 og kun solgte hesteskoformede chorizopølser, og den blev snart landets førende producent.

Store kødforarbejdningsvirksomheder fra områder uden for Rioja forsøger at udnytte produktets prestige ved at mærke chorizopølser som »Chorizo Riojano«, selv om de ikke ligner det produkt, som denne beskyttede geografiske betegnelse henviser til.

Desuden afspejles den tradition og prestige, der har givet »Chorizo Riojano« sit prægtige omdømme, også i nogle af vores regioners mest kendte retter, såsom patatas con chorizo (kartofler og chorizopølse), calderete (en lammegryderet), choricillo asado al sarmiento (chorizopølser grillet over vinstiklinger) og preñaditos (chorizopølsebrød), uden at glemme, at chorizopølse også er en ingrediens i praktisk taget enhver gryderet baseret på bælgplanter.

Endelig er det værd at nævne, at »Chorizo Riojano« optræder på side 110 og 111 i Inventario Español de Productos Tradicionales [den spanske fortegnelse over traditionelle produkter].

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Den optræder under Pliegos de condiciones [varespecifikationer] på siden:

https://www.larioja.org/agricultura/es/calidad-agroalimentaria

---

(1)  EUT L 179 af 19.6.2014, s. 17.

---

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 223/63 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 223/63

---

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2022/C 223/09)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen om ændring, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ENHEDSDOKUMENT

»Bardejovský Med/Med z Bardejova«

EU-nr.: PDO-SK-02778 – 28.6.2021

BOB (X) BGB ( )

1.   Betegnelse [på BOB eller BGB]

»Bardejovský Med/Med z Bardejova«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Den Slovakiske Republik

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 1.4. Andre animalske produkter (æg, honning, forskellige mejeriprodukter undtagen smør, m.m.)

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Bardejovský Med«/»Med z Bardejova« omfatter tre særskilte produkter:

| | honningdughonning fra grantræer |
| --- | --- |

honningdughonning fra grantræer

| | honningdughonning fra lindetræer samt |
| --- | --- |

honningdughonning fra lindetræer samt

| | honningdughonning. |
| --- | --- |

honningdughonning.

Det markedsføres i flydende eller krystalliseret form

Honningdughonning fra grantræer

Fysisk-kemiske kendetegn

Vandindhold: højst 18 % på overfladen i karret efter bundfældning

Indhold af hydroxymetylfurfural (HMF):

| | for uopløst honning efter centrifugering: ikke over 5 mg/kg |
| --- | --- |

for uopløst honning efter centrifugering: ikke over 5 mg/kg

| | for opløst honning efter krystallisering: højst 15 mg/kg |
| --- | --- |

for opløst honning efter krystallisering: højst 15 mg/kg

Indhold af saccharose: højst 5 g/100 g

Indhold af glukose og fruktose: mindst 60 %

Indhold af sporstoffer: mere end 1 %

Elektrisk ledningsevne: mindst 100 mS/m

Den indeholder meget store mængder mineraler og sporstoffer.

Organoleptiske egenskaber:

Udseende

| Farve | : | klar, mørk til sort med et let grønligt anstrøg efter krystallisering
  95-114 mm på Pfund-skalaen |
| --- | --- | --- |
| Krystallisering | : | krystallisering giver meget fine krystaller, der opløses hurtigt ved lav temperatur, når honningen opløses |
| Duft | : | mild, ikke for udtalt, delikat smøragtig aroma |
| Smag | : | delikat sød med en mild, ikke for udtalt smørsmag |

Farve

:

klar, mørk til sort med et let grønligt anstrøg efter krystallisering

95-114 mm på Pfund-skalaen

Krystallisering

:

krystallisering giver meget fine krystaller, der opløses hurtigt ved lav temperatur, når honningen opløses

Duft

:

mild, ikke for udtalt, delikat smøragtig aroma

Smag

:

delikat sød med en mild, ikke for udtalt smørsmag

Honningdughonning fra lindetræer

Fysisk-kemiske kendetegn

Vandindhold: højst 18 % på overfladen i karret efter bundfældning

Indhold af hydroxymetylfurfural (HMF):

| | for uopløst honning efter centrifugering: ikke over 5 mg/kg |
| --- | --- |

for uopløst honning efter centrifugering: ikke over 5 mg/kg

| | for opløst honning efter krystallisering: højst 15 mg/kg |
| --- | --- |

for opløst honning efter krystallisering: højst 15 mg/kg

Indhold af saccharose: højst 5 g/100 g

Indhold af glukose og fruktose: mindst 60 %

Indhold af sporstoffer: mere end 1 %

Elektrisk ledningsevne: mindst 90 mS/m

Organoleptiske egenskaber:

Udseende

| Farve | : | klar, mørkebrun til sort med en let antydning af grøn efter krystallisering
  95-110 mm på Pfund-skalaen |
| --- | --- | --- |
| Krystallisering | : | krystalliseringen af honningdug fra lindetræer er relativt hurtig sammenlignet med andre arters krystallisering. Krystallerne er ret store og ligner grove sandkorn |
| Duft | : | krydret med en stærk aroma af lindeblomst |
| Smag | : | let krydret med en karakteristisk smag ligesom mentol |

Farve

:

klar, mørkebrun til sort med en let antydning af grøn efter krystallisering

95-110 mm på Pfund-skalaen

Krystallisering

:

krystalliseringen af honningdug fra lindetræer er relativt hurtig sammenlignet med andre arters krystallisering. Krystallerne er ret store og ligner grove sandkorn

Duft

:

krydret med en stærk aroma af lindeblomst

Smag

:

let krydret med en karakteristisk smag ligesom mentol

Honningdughonning.

Fysisk-kemiske kendetegn

Vandindhold: højst 18 % på overfladen i karret efter bundfældning

Indhold af hydroxymetylfurfural (HMF):

| | for uopløst honning efter centrifugering: ikke over 5 mg/kg |
| --- | --- |

for uopløst honning efter centrifugering: ikke over 5 mg/kg

| | for opløst honning efter krystallisering: højst 15 mg/kg |
| --- | --- |

for opløst honning efter krystallisering: højst 15 mg/kg

Indhold af saccharose: højst 5 g/100 g

Indhold af glukose og fruktose: mindst 60 %

Indhold af sporstoffer: mere end 1 %

Elektrisk ledningsevne: mindst 95 mS/m

Organoleptiske egenskaber:

Udseende

| Farve | : | klar, rød-brunlig, brun til mørkebrun
  95-110 mm på Pfund-skalaen |
| --- | --- | --- |
| Krystallisering | : | hurtig med dannelse af temmelig tykke krystaller |
| Duft | : | let krydret |
| Smag | : | let smøragtig og krydret med en karakteristisk smag af honningdug |

Farve

:

klar, rød-brunlig, brun til mørkebrun

95-110 mm på Pfund-skalaen

Krystallisering

:

hurtig med dannelse af temmelig tykke krystaller

Duft

:

let krydret

Smag

:

let smøragtig og krydret med en karakteristisk smag af honningdug

3.3.   Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle trin i produktionen af »Bardejovský Med«/»Med z Bardejova« fra placeringen af bistader til påfyldning på glas skal finde sted i det afgrænsede geografiske område.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

»Bardejovský Med«/»Med z Bardejova« skal emballeres i det afgrænsede geografiske område, der er omhandlet i punkt 4, for bedre at beskytte produktets ægthed og kvalitet og sikre sporbarheden af og kontrollen med produktet.

Det er den eneste måde til at sikre kvaliteten og forhindre ændringer af de fysisk-kemiske og organoleptiske kendetegn. Transport af varerne til et nyt sted fører til ændringer i temperatur og fugtighed, optagelse af fremmede lugte, en stigning i mængden af hydroxymethylfurfural og et fald i diastaser. Emballering af produktet i det afgrænsede område mindsker risikoen for, at det blandes med honning fra et sted uden for det område, der er defineret i punkt 4.

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

»Bardejovský Med«/»Med z Bardejova« fremstilles i området omkring Čergov-bjergene i Bardejovdistriktet i kommunerne Hertník, Šiba, Hervartov, Richvald, Kríže, Tarnov, Rokytov og Mokroluh og i følgende dele af byen Bardejov: Koligrund, Bardejovská zábava, Poštárka og Bardejov-Mihal’ov.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Ansøgningen om registrering af oprindelsesbetegnelsen »Bardejovský Med«/»Med z Bardejova« er udelukkende baseret på produktets særlige kvalitet og kendetegn, der er resultatet af de naturlige og menneskelige faktorer, som findes i det geografiske område.

Čergov-bjergene ligger i den nordøstlige del af Slovakiet. Området er dannet på en base af flysch med sandsten og lersten. Overfladen er dækket af blandede skove domineret af bøg og grantræer. Den del af højdedragene, hvor Bardejov-området ligger, har homogene granbestande, som i ét område også er blandet med småbladede lindetræer og bøgetræer. Andelen af grantræer i skovene i dette afgrænsede geografiske område er meget høj, ca. 70 %. Ca. 6 000 ha af skovarealet er dækket af grantræer, og bistaderne i disse områder er stationære eller nomadiske.

Hele Čergov-området ligger i den kølige klimazone med gennemsnitstemperaturer på -3 til -6 °C om vinteren og 14-16 °C om sommeren og er snedækket i 120-160 dage om året. I 10-30 dage om året når temperaturen i området når op på 25 °C eller derover. Klimaet er temmelig køligt og fugtigt, hvilket skaber gunstige betingelser for livscyklussen for den grønstribede granbladlus (Cinara pectinatae) i Lachnidea-familien og for dens spredning til store kolonier. Bladlusen udskiller honningdug, og dette er en grundlæggende ressource for produktionen af »Bardejovský Med«/»Med z Bardejova«.

Bladlusene skaffer føde ved at gennembore grene af grantræer eller blade fra andre løv- eller nåletræer og opsuge saften herfra. Deres metabolisme kan ikke bearbejde visse af saftens bestanddele, så de udskiller den i form af søde dråber, som bierne tager med til deres stader og beriger med bestemte stoffer (enzymer). De fortykker dem, lagrer dem i honningtavler i staderne og producerer honning af dem. Krain-bierne (Apis mellifera carnica) har været holdt i dette område i lang tid og har tilpasset sig de lokale klimaforhold og indsamlingen af honningdug.

Bier producerer »Bardejovský Med«/»Med z Bardejova« i stationære bigårde eller nomadiske bistader inden for nøje fastlagte kommunegrænser i det afgrænsede geografiske område. Staderne skal være fremstillet af naturligt materiale, nemlig træ. Bier må ikke holdes i klynger af stader af plast eller polystyren.

Honningen udvindes fra honningtavler ved centrifugering i slyngemaskiner. Centrifugering finder sted, når honningen er moden, og vandindholdet ikke overstiger 18 %. Yngeltavler må ikke centrifugeres. I biavlssæsonen må der ikke anvendes kemiske lægemidler i bistaderne. Vandindholdet i honningen må ikke reduceres ved teknisk fordampning. Efter centrifugering filtreres honningen ved hjælp af skærme for at fjerne urenheder (voks, bier osv.). Kun urenheder må fjernes fra honningen, og der må ikke tilsættes noget til den. Honningen opbevares derefter i beholdere, der er beregnet til dette formål, eller fyldes straks på glas, der er beregnet til det endelige salg til forbrugerne. Hvis honningen har været opbevaret i beholdere, må den efter centrifugering kun opløses ved temperaturer under 45 °C. Hele processen med at centrifugere og emballere honningen må kun finde sted i et anlæg, der er beregnet til dette formål og godkendt af den relevante regionale veterinær- og fødevaremyndighed, og som skal være beliggende i det afgrænsede område.

Biavlere indsamler honning på en traditionel, håndværksmæssig måde, som er tæt forbundet med området. De lokale biavleres færdigheder ligger i deres valg af steder, hvor bigårdene placeres, måden, hvorpå honningen fremstilles, dens centrifugering og principperne for opbevaring og tapning af honningen. Kun gammelt, råddent træ fra lokale træer, som giver uskadelig og ikkeirriterende røg, anvendes i røgpusteren. I biavlssæsonen må bier ikke fodres med sukker eller andet foder. Honningtavlerne afskrælles på traditionel vis ved hjælp af en skrællegaffel. Honningen slynges ud af rammen ved centrifugering uden brug af varme. Den er ikke pasteuriseret.

De særlige kendetegn ved »Bardejovský Med«/»Med z Bardejova« skyldes hovedsagelig, at både honningdug fra lindetræer og honningdughonning også indeholder honningdug fra grantræer, hvilket påvirker deres farve fra mørkebrun til sort. Sammensætningen giver en meget delikat smag. Denne særlige kvalitet skyldes dens sammensætning og høje indhold af flavonoid, mineraler og sporstoffer. Honning med denne oprindelse er kendetegnet ved en ret tyk konsistens, en delikat smag, en mørk farve og en duft. Den indeholder meget store mængder mineraler og sporstoffer.

Kvaliteten »Bardejovský Med«/»Med z Bardejova«, der produceres på rene naturområder, har vundet adskillige priser på prestigefyldte messer overalt i verden. Produktets kvalitet blev også fremhævet i en tekst, der blev offentliggjort i avisen Pravda den 5. juli 2016: »F.eks. blev honningdughonning fra Bardejov for noget tid siden udpeget som referenceproduktet for denne type honning.« En avisartikel i Nový čas fra 14. oktober 2012 havde overskriften »Bardejov-honning er den bedste i verden: Biavleren Jozef vinder guld«.

»Bardejovský Med«/»Med z Bardejova« har tætte forbindelser til oprindelsesområdet. Produktets særlige kvalitet er knyttet til det geografiske område. Homogene granbestande vokser kun i et meget gunstigt og rent miljø. De mikroklimatiske forhold, højden over havets overflade, klimaet og fugtigheden i det afgrænsede område skaber gunstige betingelser for, at bladlus kan formere sig, hvilket igen påvirker produktionen af honningdug. Bistaderne er placeret i tætte granskove.

Honningdughonnings elektriske ledeevne i det afgrænsede geografiske område er meget højere end honningdughonnings normale ledningsevne i andre områder. Den elektriske ledeevne skaber et højt indhold af sporstoffer og mineraler såsom magnesium, mangan, jern, kobber, kobolt, calcium, fosfor mv. Det er tilstedeværelsen af disse mineraler og sporstoffer i den lokale undergrund, hvor granbestandene vokser, der giver »Bardejovský Med«/»Med z Bardejova« dens særlige kendetegn og kvalitet. Disse sjældne stoffer trænger ind i grantræernes grene gennem rodsystemet og udskilles derefter af de bladlus, der spiser deres saft. Bierne overfører dem derefter til deres stader, hvor honningen produceres. Disse forhold påvirker honningens sammensætning og kvalitet og giver Bardejov-honningen dens karakteristiske kendetegn.

Honning er blevet fremstillet af grantræer i dette område i en meget lang og uafbrudt periode. De lokale biavleres erfaring og færdigheder afspejles i den metode, som honningen produceres efter. De lokale biavlere er takket være deres høje kvalifikationsniveau også i stand til at opfylde de mange krav, der gælder for honningproduktion, og til at producere honning med de særlige kendetegn, der følger af dette geografiske områdes særlige karakter.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

https://www.indprop.gov.sk/swift_data/source/pdf/specifikacie_op_oz/Specifikacia_Bardejov.pdf

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

---