# Službeni list C 243/2022

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 243 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 65.27. lipnja 2022. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 243

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 65.27. lipnja 2022.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | PREPORUKE |
| | Vijeće Europske unije |
| 2022/C 243/01 | Preporuke Vijeća od 16. lipnja 2022. o učenju za zelenu tranziciju i održivi razvoj (
  1
  ) | 1 |
| 2022/C 243/02 | Preporuke Vijeća оd 16. lipnja 2022. o europskom pristupu mikrokvalifikacijama za cjeloživotno učenje i zapošljivost | 10 |
| 2022/C 243/03 | Preporuka Vijeća od 16. lipnja 2022. o individualnim računima za učenje | 26 |
| 2022/C 243/04 | Preporuka Vijeća od 16. lipnja 2022. o osiguravanju pravedne tranzicije prema klimatskoj neutralnosti | 35 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Vijeće Europske unije

2022/C 243/01

Preporuke Vijeća od 16. lipnja 2022. o učenju za zelenu tranziciju i održivi razvoj (
  1
  )

1

1

2022/C 243/02

Preporuke Vijeća оd 16. lipnja 2022. o europskom pristupu mikrokvalifikacijama za cjeloživotno učenje i zapošljivost

10

2022/C 243/03

Preporuka Vijeća od 16. lipnja 2022. o individualnim računima za učenje

26

2022/C 243/04

Preporuka Vijeća od 16. lipnja 2022. o osiguravanju pravedne tranzicije prema klimatskoj neutralnosti

35

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2022/C 243/05 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10251 – INVIVO GROUP / ETABLISSEMENTS J SOUFFLET) (
  1
  ) | 52 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2022/C 243/05

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10251 – INVIVO GROUP / ETABLISSEMENTS J SOUFFLET) (
  1
  )

1

52

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2022/C 243/06 | Tečajna lista eura — 24. lipnja 2022. | 53 |
| 2022/C 243/07 | Sažetak odluka Europske unije o odobrenjima za stavljanje u promet lijekova od 24. lipnja 2022. do 24. lipnja 2022.
  (Objavljeno u skladu s člankom 13. ili člankom 38. Uredbe (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća
  ili Članak 5. Uredbe (EU) 2019/6 Europskog parlamenta i Vijeća) | 54 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2022/C 243/06

Tečajna lista eura — 24. lipnja 2022.

53

2022/C 243/07

Sažetak odluka Europske unije o odobrenjima za stavljanje u promet lijekova od 24. lipnja 2022. do 24. lipnja 2022.
  (Objavljeno u skladu s člankom 13. ili člankom 38. Uredbe (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća
  ili Članak 5. Uredbe (EU) 2019/6 Europskog parlamenta i Vijeća)

(Objavljeno u skladu s člankom 13. ili člankom 38. Uredbe (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća

ili Članak 5. Uredbe (EU) 2019/6 Europskog parlamenta i Vijeća

54

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2022/C 243/08 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10764 – SAGARD / BPIFRANCE / ADIT JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 55 |
| 2022/C 243/09 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10785 – ICG / KONECTA / COMDATA) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 57 |
| 2022/C 243/10 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10749 – PAI PARTNERS / THE CARLYLE GROUP / THERAMEX) (
  1
  ) | 59 |
| 2022/C 243/11 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10758 – EIM / BROOKFIELD / NIELSEN) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 61 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2022/C 243/08

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10764 – SAGARD / BPIFRANCE / ADIT JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

55

2022/C 243/09

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10785 – ICG / KONECTA / COMDATA) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

57

2022/C 243/10

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10749 – PAI PARTNERS / THE CARLYLE GROUP / THERAMEX) (
  1
  )

1

59

2022/C 243/11

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10758 – EIM / BROOKFIELD / NIELSEN) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

61

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Vijeće Europske unije

| 27.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 243/1

---

PREPORUKE VIJEĆA

od 16. lipnja 2022.

o učenju za zelenu tranziciju i održivi razvoj

(2022/C 243/01)

(Tekst značajan za EGP)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 165. i 166.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| 1. | Iako su mnoge države članice diljem Unije ostvarile dobar napredak u provedbi politika i programa učenja za potporu zelenoj tranziciji i promicanje učenja za održivi razvoj, potrebno je nastaviti ulagati i pojačati napore u tom području. Trebalo bi dodatno poticati i podupirati politike i prakse za tu vrstu učenja. Neophodno je prepoznati potrebu za međupovezanim učenjem koje obuhvaća okolišni, gospodarski i socijalni stup održivog razvoja, uz poseban naglasak na okolišnom stupu. |
| --- | --- |

1.

Iako su mnoge države članice diljem Unije ostvarile dobar napredak u provedbi politika i programa učenja za potporu zelenoj tranziciji i promicanje učenja za održivi razvoj, potrebno je nastaviti ulagati i pojačati napore u tom području. Trebalo bi dodatno poticati i podupirati politike i prakse za tu vrstu učenja. Neophodno je prepoznati potrebu za međupovezanim učenjem koje obuhvaća okolišni, gospodarski i socijalni stup održivog razvoja, uz poseban naglasak na okolišnom stupu.

| 2. | U europskom zelenom planu (1), Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030 (2)., strategiji Organizacije Ujedinjenih naroda za obrazovanje, znanost i kulturu (UNESCO) o obrazovanju za održivi razvoj do 2030. i povezanom radu Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) (3) naglašava se ključna uloga škola, visokih učilišta i drugih ustanova za obrazovanje i osposobljavanje u angažmanu s polaznicima obrazovanja i osposobljavanja, roditeljima, nastavnim osobljem (4) i širom zajednicom u pogledu promjena koje su potrebne za uspješnu, pravednu i uključivu zelenu tranziciju. Vijeće je u svojim zaključcima pod naslovom „Bioraznolikost – potreba za hitnim djelovanjem” (5) naglasilo da je ulaganje u obrazovanje, među ostalim područjima, ključno za prikupljanje najboljih podataka i pronalaženje najboljih rješenja u tom pogledu. U strategiji EU-a za mlade održiva zelena Europa jedan je od utvrđenih ciljeva te se poziva na to da svi mladi budu aktivni i obrazovani u pogledu okoliša. |
| --- | --- |

2.

U europskom zelenom planu (1), Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030 (2)., strategiji Organizacije Ujedinjenih naroda za obrazovanje, znanost i kulturu (UNESCO) o obrazovanju za održivi razvoj do 2030. i povezanom radu Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) (3) naglašava se ključna uloga škola, visokih učilišta i drugih ustanova za obrazovanje i osposobljavanje u angažmanu s polaznicima obrazovanja i osposobljavanja, roditeljima, nastavnim osobljem (4) i širom zajednicom u pogledu promjena koje su potrebne za uspješnu, pravednu i uključivu zelenu tranziciju. Vijeće je u svojim zaključcima pod naslovom „Bioraznolikost – potreba za hitnim djelovanjem” (5) naglasilo da je ulaganje u obrazovanje, među ostalim područjima, ključno za prikupljanje najboljih podataka i pronalaženje najboljih rješenja u tom pogledu. U strategiji EU-a za mlade održiva zelena Europa jedan je od utvrđenih ciljeva te se poziva na to da svi mladi budu aktivni i obrazovani u pogledu okoliša.

| 3. | Učenjem za zelenu tranziciju i održivi razvoj polaznici obrazovanja i osposobljavanja svih dobnih skupina podupiru se u stjecanju znanja, vještina i stavova koji su im potrebni kako bi mogli živjeti na održiviji način, u mijenjanju obrazaca potrošnje i proizvodnje, u prihvaćanju zdravijeg načina života te, pojedinačno i zajednički, u doprinošenju održivijem gospodarstvu i društvu. Njime se doprinosi i razvoju vještina i kompetencija koje su sve potrebnije na tržištu rada. Tim se učenjem promiče razumijevanje međupovezanih globalnih izazova s kojima se suočavamo, uključujući klimatsku krizu, uništavanje okoliša i gubitak bioraznolikosti, a svi oni imaju okolišnu, socijalnu, gospodarsku i kulturnu dimenziju. |
| --- | --- |

3.

Učenjem za zelenu tranziciju i održivi razvoj polaznici obrazovanja i osposobljavanja svih dobnih skupina podupiru se u stjecanju znanja, vještina i stavova koji su im potrebni kako bi mogli živjeti na održiviji način, u mijenjanju obrazaca potrošnje i proizvodnje, u prihvaćanju zdravijeg načina života te, pojedinačno i zajednički, u doprinošenju održivijem gospodarstvu i društvu. Njime se doprinosi i razvoju vještina i kompetencija koje su sve potrebnije na tržištu rada. Tim se učenjem promiče razumijevanje međupovezanih globalnih izazova s kojima se suočavamo, uključujući klimatsku krizu, uništavanje okoliša i gubitak bioraznolikosti, a svi oni imaju okolišnu, socijalnu, gospodarsku i kulturnu dimenziju.

| 4. | U okviru ciljeva održivog razvoja UN-a, posebice podcilja 4.7., poziva se da do 2030. svi polaznici obrazovanja i osposobljavanja steknu znanja i vještine koji su potrebni za promicanje održivog razvoja, među ostalim putem obrazovanja o održivom razvoju i održivom načinu života, ljudskim pravima, rodnoj ravnopravnosti, promicanju kulture mira i nenasilja, globalnom građanstvu te uvažavanju kulturne raznolikosti i doprinosa kulture održivom razvoju (6). |
| --- | --- |

4.

U okviru ciljeva održivog razvoja UN-a, posebice podcilja 4.7., poziva se da do 2030. svi polaznici obrazovanja i osposobljavanja steknu znanja i vještine koji su potrebni za promicanje održivog razvoja, među ostalim putem obrazovanja o održivom razvoju i održivom načinu života, ljudskim pravima, rodnoj ravnopravnosti, promicanju kulture mira i nenasilja, globalnom građanstvu te uvažavanju kulturne raznolikosti i doprinosa kulture održivom razvoju (6).

| 5. | U Komunikaciji o europskom prostoru obrazovanja (7), europskom stupu socijalnih prava (8), strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021.–2030.) (9) i Komunikaciji o novom EIP-u za istraživanje i inovacije (10) poziva se da politike i ulaganja u području obrazovanja i osposobljavanja budu usmjereni na uključivu zelenu i digitalnu tranziciju za buduću otpornost i blagostanje. |
| --- | --- |

5.

U Komunikaciji o europskom prostoru obrazovanja (7), europskom stupu socijalnih prava (8), strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021.–2030.) (9) i Komunikaciji o novom EIP-u za istraživanje i inovacije (10) poziva se da politike i ulaganja u području obrazovanja i osposobljavanja budu usmjereni na uključivu zelenu i digitalnu tranziciju za buduću otpornost i blagostanje.

| 6. | Ključnim kompetencijama, kako su utvrđene u Europskom referentnom okviru ključnih kompetencija za cjeloživotno učenje (11), nastoji se ljude u cijeloj Europi poduprijeti u stjecanju znanja, vještina i stavova koji su u doba brzih i korjenitih promjena potrebni za osobno ispunjenje i razvoj, zapošljivost, socijalnu uključenost, održiv način života, uspješan život u miroljubivim društvima, zdrav način života i aktivno građanstvo. |
| --- | --- |

6.

Ključnim kompetencijama, kako su utvrđene u Europskom referentnom okviru ključnih kompetencija za cjeloživotno učenje (11), nastoji se ljude u cijeloj Europi poduprijeti u stjecanju znanja, vještina i stavova koji su u doba brzih i korjenitih promjena potrebni za osobno ispunjenje i razvoj, zapošljivost, socijalnu uključenost, održiv način života, uspješan život u miroljubivim društvima, zdrav način života i aktivno građanstvo.

| 7. | U Programu vještina za Europu (12) najavljena je potpora razvoju osnovnog skupa zelenih vještina za tržište rada s ciljem stvaranja generacije stručnjaka koji su osviješteni o okolišu te zelenih gospodarskih subjekata uključivanjem okolišnih i klimatskih pitanja u opće obrazovanje, visoko obrazovanje, strukovno obrazovanje i osposobljavanje te istraživanje. Kako bi Europa poduprla zelenu tranziciju i bila svjetski predvodnik u održivim tehnologijama, potrebni su joj visokokvalificirani stručnjaci. |
| --- | --- |

7.

U Programu vještina za Europu (12) najavljena je potpora razvoju osnovnog skupa zelenih vještina za tržište rada s ciljem stvaranja generacije stručnjaka koji su osviješteni o okolišu te zelenih gospodarskih subjekata uključivanjem okolišnih i klimatskih pitanja u opće obrazovanje, visoko obrazovanje, strukovno obrazovanje i osposobljavanje te istraživanje. Kako bi Europa poduprla zelenu tranziciju i bila svjetski predvodnik u održivim tehnologijama, potrebni su joj visokokvalificirani stručnjaci.

| 8. | U Preporuci Vijeća o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (SOO) za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost (13) i Deklaraciji iz Osnabrücka prepoznaje se ključna uloga sektora strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u digitalnoj i zelenoj tranziciji. |
| --- | --- |

8.

U Preporuci Vijeća o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (SOO) za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost (13) i Deklaraciji iz Osnabrücka prepoznaje se ključna uloga sektora strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u digitalnoj i zelenoj tranziciji.

| 9. | U europskom klimatskom paktu pojedinci, zajednice i organizacije pozivaju se na sudjelovanje u djelovanju u području klime i izgradnji zelenije Europe tako što im se pružaju mogućnosti da se upoznaju s problemom klimatskih promjena, da razvijaju i primjenjuju rješenja i povežu se s drugima kako bi se povećao učinak tih rješenja. Cilj je koalicije „Obrazovanje za klimu” stvoriti zajednicu koju predvode učenici i učitelji i nastavnici, zajedno sa svojim školama i mrežama, te drugi dionici u području obrazovanja, omogućiti učenje iz što šireg raspona relevantnih iskustava i prevladati rascjepkanost među sektorima, domenama i ljudima koji čine svijet obrazovanja. |
| --- | --- |

9.

U europskom klimatskom paktu pojedinci, zajednice i organizacije pozivaju se na sudjelovanje u djelovanju u području klime i izgradnji zelenije Europe tako što im se pružaju mogućnosti da se upoznaju s problemom klimatskih promjena, da razvijaju i primjenjuju rješenja i povežu se s drugima kako bi se povećao učinak tih rješenja. Cilj je koalicije „Obrazovanje za klimu” stvoriti zajednicu koju predvode učenici i učitelji i nastavnici, zajedno sa svojim školama i mrežama, te drugi dionici u području obrazovanja, omogućiti učenje iz što šireg raspona relevantnih iskustava i prevladati rascjepkanost među sektorima, domenama i ljudima koji čine svijet obrazovanja.

| 10. | U Akcijskom planu za digitalno obrazovanje (14) iznosi se vizija za visokokvalitetno, uključivo i pristupačno europsko digitalno obrazovanje i osposobljavanje te naglašava važnost digitalnih tehnologija kao važnih čimbenika zelene tranzicije koje istodobno olakšavaju prelazak na održiv razvoj i uporabu digitalnih proizvoda. |
| --- | --- |

10.

U Akcijskom planu za digitalno obrazovanje (14) iznosi se vizija za visokokvalitetno, uključivo i pristupačno europsko digitalno obrazovanje i osposobljavanje te naglašava važnost digitalnih tehnologija kao važnih čimbenika zelene tranzicije koje istodobno olakšavaju prelazak na održiv razvoj i uporabu digitalnih proizvoda.

| 11. | Novi europski Bauhaus dodaje kulturnu i kreativnu dimenziju europskom zelenom planu i njime se nastoji pokazati kako održive inovacije nude opipljive i pozitivne promjene u našem svakodnevnom životu, među ostalim u školskim zgradama i drugim okruženjima za učenje. |
| --- | --- |

11.

Novi europski Bauhaus dodaje kulturnu i kreativnu dimenziju europskom zelenom planu i njime se nastoji pokazati kako održive inovacije nude opipljive i pozitivne promjene u našem svakodnevnom životu, među ostalim u školskim zgradama i drugim okruženjima za učenje.

| 12. | U okviru svojeg programa za obrazovanje za održivi razvoj UNESCO radi na tome da obrazovanje i osposobljavanje postanu važniji i vidljiviji dio međunarodnog odgovora na klimatsku krizu te da se ostvare svi ciljevi održivog razvoja, posebice podcilj 4.7. o obrazovanju za održivi razvoj. Stranke Okvirne konvencije UN-a o promjeni klime i Pariškog sporazuma nastoje promicati pitanja u vezi s klimatskim promjenama i surađivati na tim pitanjima u kontekstu održivog razvoja u svim njegovim dimenzijama, a osobito u području obrazovanja, osposobljavanja, podizanja javne svijesti, sudjelovanja javnosti i javnog pristupa informacijama. |
| --- | --- |

12.

U okviru svojeg programa za obrazovanje za održivi razvoj UNESCO radi na tome da obrazovanje i osposobljavanje postanu važniji i vidljiviji dio međunarodnog odgovora na klimatsku krizu te da se ostvare svi ciljevi održivog razvoja, posebice podcilj 4.7. o obrazovanju za održivi razvoj. Stranke Okvirne konvencije UN-a o promjeni klime i Pariškog sporazuma nastoje promicati pitanja u vezi s klimatskim promjenama i surađivati na tim pitanjima u kontekstu održivog razvoja u svim njegovim dimenzijama, a osobito u području obrazovanja, osposobljavanja, podizanja javne svijesti, sudjelovanja javnosti i javnog pristupa informacijama.

| 13. | Svijest mladih o pitanjima održivog razvoja, osobito onima koja se odnose na okoliš i klimu, sve je veća, a njihova želja da se u njih uključe sve izraženija. Rezultati istraživanja Eurobarometra objavljenog u svibnju 2022. pokazuju da mladi u EU-u smatraju da su „zaštita okoliša i borba protiv klimatskih promjena” jedan od ključnih prioriteta koji bi trebali biti u središtu Europske godine mladih (2022.). Već je iz podataka OECD-a (15) iz 2018. vidljivo da su 15-godišnjaci vrlo osviješteni o klimatskim promjenama i okolišnoj krizi te o potrebi za rješavanjem tih problema. Međutim, ti isti podaci OECD-a pokazuju da mnogo manje učenika ima osjećaj da svojim djelovanjem može nešto uistinu promijeniti. Razmjeri klimatske i okolišne krize mogu dovesti do toga da se polaznici obrazovanja i osposobljavanja osjećaju opterećeno i nemoćno, što mogu dodatno pogoršati netočne informacije i dezinformacije. |
| --- | --- |

13.

Svijest mladih o pitanjima održivog razvoja, osobito onima koja se odnose na okoliš i klimu, sve je veća, a njihova želja da se u njih uključe sve izraženija. Rezultati istraživanja Eurobarometra objavljenog u svibnju 2022. pokazuju da mladi u EU-u smatraju da su „zaštita okoliša i borba protiv klimatskih promjena” jedan od ključnih prioriteta koji bi trebali biti u središtu Europske godine mladih (2022.). Već je iz podataka OECD-a (15) iz 2018. vidljivo da su 15-godišnjaci vrlo osviješteni o klimatskim promjenama i okolišnoj krizi te o potrebi za rješavanjem tih problema. Međutim, ti isti podaci OECD-a pokazuju da mnogo manje učenika ima osjećaj da svojim djelovanjem može nešto uistinu promijeniti. Razmjeri klimatske i okolišne krize mogu dovesti do toga da se polaznici obrazovanja i osposobljavanja osjećaju opterećeno i nemoćno, što mogu dodatno pogoršati netočne informacije i dezinformacije.

| 14. | Od velike je važnosti da sustavi obrazovanja i osposobljavanja i ustanove za obrazovanje i osposobljavanje odgovore na sve izraženiju zabrinutost mladih zbog klimatske krize i krize bioraznolikosti te uključe mlade u stvaranje rješenja povezanih s učenjem za zelenu tranziciju i održivi razvoj te u poduzimanje djelovanja za održivu budućnost. Europska godina mladih 2022. ima važnu ulogu u daljnjem poticanju angažmana mladih. |
| --- | --- |

14.

Od velike je važnosti da sustavi obrazovanja i osposobljavanja i ustanove za obrazovanje i osposobljavanje odgovore na sve izraženiju zabrinutost mladih zbog klimatske krize i krize bioraznolikosti te uključe mlade u stvaranje rješenja povezanih s učenjem za zelenu tranziciju i održivi razvoj te u poduzimanje djelovanja za održivu budućnost. Europska godina mladih 2022. ima važnu ulogu u daljnjem poticanju angažmana mladih.

| 15. | Pandemija bolesti COVID-19 istaknula je našu blisku povezanost s prirodom te je sustave obrazovanja i osposobljavanja ponovno stavila u prvi plan. Stekli smo iskustvo o novim mogućnostima za obrazovanje i osposobljavanje, uključujući pristupe kombiniranog učenja u različitim okružjima (među ostalim putem interneta), sudjelovanje i samostalnost polaznika obrazovanja i osposobljavanja te veze između formalnog obrazovanja i šire zajednice. Pandemija je povećala i već dugo prisutnu zabrinutost za fizičku, mentalnu i emocionalnu dobrobit djece, mladih i odraslih. |
| --- | --- |

15.

Pandemija bolesti COVID-19 istaknula je našu blisku povezanost s prirodom te je sustave obrazovanja i osposobljavanja ponovno stavila u prvi plan. Stekli smo iskustvo o novim mogućnostima za obrazovanje i osposobljavanje, uključujući pristupe kombiniranog učenja u različitim okružjima (među ostalim putem interneta), sudjelovanje i samostalnost polaznika obrazovanja i osposobljavanja te veze između formalnog obrazovanja i šire zajednice. Pandemija je povećala i već dugo prisutnu zabrinutost za fizičku, mentalnu i emocionalnu dobrobit djece, mladih i odraslih.

| 16. | Pojedinačni centri za rani i predškolski odgoj i obrazovanje, škole, visoka učilišta, istraživačke organizacije, pružatelji strukovnog obrazovanja i osposobljavanja i lokalne zajednice sve aktivnije djeluju u području klimatske krize i krize bioraznolikosti. Međutim, održivost još nije sustavna značajka obrazovanja i osposobljavanja u EU-u. |
| --- | --- |

16.

Pojedinačni centri za rani i predškolski odgoj i obrazovanje, škole, visoka učilišta, istraživačke organizacije, pružatelji strukovnog obrazovanja i osposobljavanja i lokalne zajednice sve aktivnije djeluju u području klimatske krize i krize bioraznolikosti. Međutim, održivost još nije sustavna značajka obrazovanja i osposobljavanja u EU-u.

| 17. | U mnogim su zemljama učenje za održivost i jednako ostvarivi koncepti, kao što su obrazovanje za održivi razvoj i obrazovanje u području globalnog građanstva, uključeni u politike, strategije i kurikulume. Međutim, nastavnom osoblju potrebni su dodatna ciljana potpora, stručno znanje i prilike za osposobljavanje kako bi u svoje prakse poučavanja i osposobljavanja uključilo načela zelene tranzicije i održivog razvoja. Nastavno osoblje često se osjeća nedovoljno osposobljenim kako bi se nosilo s anksioznošću i pesimizmom povezanima s klimatskom krizom i kako bi pomoglo polaznicima obrazovanja i osposobljavanja da se na pozitivan način uključe u pitanja u području klime i okoliša. |
| --- | --- |

17.

U mnogim su zemljama učenje za održivost i jednako ostvarivi koncepti, kao što su obrazovanje za održivi razvoj i obrazovanje u području globalnog građanstva, uključeni u politike, strategije i kurikulume. Međutim, nastavnom osoblju potrebni su dodatna ciljana potpora, stručno znanje i prilike za osposobljavanje kako bi u svoje prakse poučavanja i osposobljavanja uključilo načela zelene tranzicije i održivog razvoja. Nastavno osoblje često se osjeća nedovoljno osposobljenim kako bi se nosilo s anksioznošću i pesimizmom povezanima s klimatskom krizom i kako bi pomoglo polaznicima obrazovanja i osposobljavanja da se na pozitivan način uključe u pitanja u području klime i okoliša.

| 18. | Pristupi na razini cijele ustanove, u kojima je održivost sastavni dio svih područja aktivnosti, nisu uvijek dovoljno rašireni. Takvi pristupi mogu uključivati poučavanje i učenje, upravljanje, istraživanje i inovacije, infrastrukturu, objekte i djelovanja, a trebali bi biti usmjereni na polaznike obrazovanja i osposobljavanja, osoblje, roditelje te lokalne i šire zajednice. |
| --- | --- |

18.

Pristupi na razini cijele ustanove, u kojima je održivost sastavni dio svih područja aktivnosti, nisu uvijek dovoljno rašireni. Takvi pristupi mogu uključivati poučavanje i učenje, upravljanje, istraživanje i inovacije, infrastrukturu, objekte i djelovanja, a trebali bi biti usmjereni na polaznike obrazovanja i osposobljavanja, osoblje, roditelje te lokalne i šire zajednice.

| 19. | Potrebno je dodatno istražiti potencijale i mogućnosti za nadopunjavanje i jačanje drugih programa za obrazovanje i osposobljavanje. Poučavanjem i učenjem za zelenu tranziciju i održivi razvoj mogu se u potpunosti podupirati politike i programi za zdravlje, dobrobit i uključenost, aktivno i globalno građanstvo, solidarnost, učenje usmjereno na učenika, istraživanje i inovacije te digitalnu transformaciju, uključujući umjetnu inteligenciju (16). |
| --- | --- |

19.

Potrebno je dodatno istražiti potencijale i mogućnosti za nadopunjavanje i jačanje drugih programa za obrazovanje i osposobljavanje. Poučavanjem i učenjem za zelenu tranziciju i održivi razvoj mogu se u potpunosti podupirati politike i programi za zdravlje, dobrobit i uključenost, aktivno i globalno građanstvo, solidarnost, učenje usmjereno na učenika, istraživanje i inovacije te digitalnu transformaciju, uključujući umjetnu inteligenciju (16).

| 20. | Sustavnim uključivanjem dimenzije obrazovanja i osposobljavanja u druge politike povezane sa zelenom tranzicijom i održivim razvojem u cjeloživotnoj perspektivi može se poduprijeti provedba tih politika. Time se ujedno mogu povezati različiti sektori društva i gospodarstva te učinkovito uvesti održivost u obrazovanje i osposobljavanje. |
| --- | --- |

20.

Sustavnim uključivanjem dimenzije obrazovanja i osposobljavanja u druge politike povezane sa zelenom tranzicijom i održivim razvojem u cjeloživotnoj perspektivi može se poduprijeti provedba tih politika. Time se ujedno mogu povezati različiti sektori društva i gospodarstva te učinkovito uvesti održivost u obrazovanje i osposobljavanje.

| 21. | Ovom se Preporukom u potpunosti poštuju načela supsidijarnosti i proporcionalnosti. U njoj se prepoznaje da se razina autonomije ustanova za obrazovanje i osposobljavanje uvelike razlikuje među državama članicama. U nekim državama članicama ustanove za obrazovanje i osposobljavanje, ustanove za obrazovanje učitelja i nastavnika te sami nastavnici i voditelji osposobljavanja uživaju visok stupanj autonomije. Preporuka će se provoditi u skladu s nacionalnim okolnostima i u suradnji s državama članicama, |
| --- | --- |

21.

Ovom se Preporukom u potpunosti poštuju načela supsidijarnosti i proporcionalnosti. U njoj se prepoznaje da se razina autonomije ustanova za obrazovanje i osposobljavanje uvelike razlikuje među državama članicama. U nekim državama članicama ustanove za obrazovanje i osposobljavanje, ustanove za obrazovanje učitelja i nastavnika te sami nastavnici i voditelji osposobljavanja uživaju visok stupanj autonomije. Preporuka će se provoditi u skladu s nacionalnim okolnostima i u suradnji s državama članicama,

PREPORUČUJE DA DRŽAVE ČLANICE, uz puno poštovanje načela supsidijarnosti i proporcionalnosti i uvažavajući različite stupnjeve autonomije ustanova za obrazovanje i osposobljavanje u skladu s nacionalnim okolnostima,

| 1. | ulažu veće i intenzivnije napore u to da sustave obrazovanja i osposobljavanja podupru u poduzimanju djelovanja za zelenu tranziciju i održivi razvoj kako bi polaznici obrazovanja i osposobljavanja svih dobnih skupina i iz svih sredina imali pristup visokokvalitetnom, pravednom i uključivom obrazovanju i osposobljavanju u području održivosti, klimatskih promjena, zaštite okoliša i bioraznolikosti, uz posvećivanje odgovarajuće pozornosti okolišnim, društvenim i gospodarskim aspektima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kao jedno od prioritetnih područja u politikama i programima obrazovanja i osposobljavanja utvrde učenje za zelenu tranziciju i održivi razvoj kako bi se podupro taj sektor i omogućilo da se njime doprinese održivoj budućnosti, uključenoj u holističko poimanje obrazovanja. Provedu i dodatno razviju sveobuhvatne i suradničke pristupe poučavanju i učenju za zelenu tranziciju i održivi razvoj koji uključuju sve relevantne strane u sustavu obrazovanja i osposobljavanja te dionike iz drugih relevantnih sektora; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pruže niz mogućnosti učenja u formalnim, neformalnim i informalnim okružjima kako bi se pojedinci svih dobnih skupina mogli pripremiti za zelenu tranziciju i aktivno joj doprinijeti te poduzeti djelovanja za okolišno prihvatljivo, održivo, kružno i klimatski neutralno gospodarstvo te pravedna, uključiva i miroljubiva društva; |
| --- | --- |

3.

| 4. | razmotre sljedeće mjere na razini sustava:






  a) | usklađivanje, u bliskoj suradnji s relevantnim dionicima, strategija i planova u području obrazovanja i osposobljavanja sa zelenom tranzicijom i održivim razvojem, uključujući strategije i planove koji se odnose na kurikulume i vrednovanje te inicijalno osposobljavanje i trajno stručno usavršavanje nastavnog osoblja. Potporu provedbi nacionalnih i drugih strategija i politika, uključujući one koje se odnose na povezane koncepte kao što je obrazovanje za održivi razvoj, putem mehanizama za praćenje i nadzor, |
| --- | --- | --- |

4.

a)

usklađivanje, u bliskoj suradnji s relevantnim dionicima, strategija i planova u području obrazovanja i osposobljavanja sa zelenom tranzicijom i održivim razvojem, uključujući strategije i planove koji se odnose na kurikulume i vrednovanje te inicijalno osposobljavanje i trajno stručno usavršavanje nastavnog osoblja. Potporu provedbi nacionalnih i drugih strategija i politika, uključujući one koje se odnose na povezane koncepte kao što je obrazovanje za održivi razvoj, putem mehanizama za praćenje i nadzor,

| b) | prema potrebi, ulaganje u zelenu i održivu opremu, resurse i infrastrukturu (zgrade, tereni i tehnologija) za učenje, socijalizaciju i rekreaciju te pružanje osposobljavanja u vezi s njima kako bi se osigurala zdrava, sigurna, uključiva, kreativna i otporna okruženja za učenje, |
| --- | --- |

b)

prema potrebi, ulaganje u zelenu i održivu opremu, resurse i infrastrukturu (zgrade, tereni i tehnologija) za učenje, socijalizaciju i rekreaciju te pružanje osposobljavanja u vezi s njima kako bi se osigurala zdrava, sigurna, uključiva, kreativna i otporna okruženja za učenje,

| c) | podizanje svijesti o koristima i mogućnostima učenja za zelenu tranziciju i održivi razvoj te pružanje potpore ustanovama za formalno i neformalno obrazovanje i osposobljavanje, uključujući rani i predškolski odgoj i obrazovanje, kako bi pitanja u području klimatskih promjena, zaštite okoliša, bioraznolikosti i održivosti postala relevantna za svakodnevni život polaznika obrazovanja i osposobljavanja te kako bi se potaknula kultura održivosti, |
| --- | --- |

c)

podizanje svijesti o koristima i mogućnostima učenja za zelenu tranziciju i održivi razvoj te pružanje potpore ustanovama za formalno i neformalno obrazovanje i osposobljavanje, uključujući rani i predškolski odgoj i obrazovanje, kako bi pitanja u području klimatskih promjena, zaštite okoliša, bioraznolikosti i održivosti postala relevantna za svakodnevni život polaznika obrazovanja i osposobljavanja te kako bi se potaknula kultura održivosti,

| d) | razvoj znanja, vještina i stavova polaznika obrazovanja i osposobljavanja svih dobnih skupina s pomoću kojih će moći živjeti na održiviji način, promicati održive obrasce potrošnje i proizvodnje, prihvatiti zdravije i okolišno osvještenije načine života te pojedinačno i zajednički doprinijeti transformaciji naših društava, |
| --- | --- |

d)

razvoj znanja, vještina i stavova polaznika obrazovanja i osposobljavanja svih dobnih skupina s pomoću kojih će moći živjeti na održiviji način, promicati održive obrasce potrošnje i proizvodnje, prihvatiti zdravije i okolišno osvještenije načine života te pojedinačno i zajednički doprinijeti transformaciji naših društava,

| e) | podupiranje i poboljšanje poučavanja i učenja za zelenu tranziciju i održivi razvoj osiguravanjem infrastrukture, digitalnih alata i resursa te podupiranjem digitalnih vještina nastavnog osoblja, |
| --- | --- |

e)

podupiranje i poboljšanje poučavanja i učenja za zelenu tranziciju i održivi razvoj osiguravanjem infrastrukture, digitalnih alata i resursa te podupiranjem digitalnih vještina nastavnog osoblja,

| f) | smisleno i koordinirano uključivanje svih kategorija polaznika obrazovanja i osposobljavanja u predlaganje i zajedničko stvaranje pristupa o tome što, kako i gdje učiti o zelenoj tranziciji i održivom razvoju te za zelenu tranziciju i održivi razvoj. Poticanje ravnomjerne rodne zastupljenosti polaznika obrazovanja i osposobljavanja iz svih sredina, među ostalim onih s manje mogućnosti. Osnaživanje svih polaznika obrazovanja i osposobljavanja da se angažiraju i sudjeluju u donošenju odluka na razini svoje ustanove te lokalnih i širih zajednica, |
| --- | --- |

f)

smisleno i koordinirano uključivanje svih kategorija polaznika obrazovanja i osposobljavanja u predlaganje i zajedničko stvaranje pristupa o tome što, kako i gdje učiti o zelenoj tranziciji i održivom razvoju te za zelenu tranziciju i održivi razvoj. Poticanje ravnomjerne rodne zastupljenosti polaznika obrazovanja i osposobljavanja iz svih sredina, među ostalim onih s manje mogućnosti. Osnaživanje svih polaznika obrazovanja i osposobljavanja da se angažiraju i sudjeluju u donošenju odluka na razini svoje ustanove te lokalnih i širih zajednica,

| g) | izrađivanje i podupiranje programâ i okvirâ kurikuluma, u bliskoj suradnji s relevantnim dionicima, čime se polaznicima obrazovanja i osposobljavanja omogućuju vrijeme i prostor da od rane dobi razvijaju kompetencije za održivost (17). Međugeneracijsko učenje i lokalni primjeri, problemi i odgovori mogu povećati relevantnost kurikuluma za polaznike obrazovanja i osposobljavanja, tako da se pokaže da su klimatske promjene, bioraznolikost, zaštita okoliša i održivost lokalna pitanja i da je u vezi s njima moguće djelovati, |
| --- | --- |

g)

izrađivanje i podupiranje programâ i okvirâ kurikuluma, u bliskoj suradnji s relevantnim dionicima, čime se polaznicima obrazovanja i osposobljavanja omogućuju vrijeme i prostor da od rane dobi razvijaju kompetencije za održivost (17). Međugeneracijsko učenje i lokalni primjeri, problemi i odgovori mogu povećati relevantnost kurikuluma za polaznike obrazovanja i osposobljavanja, tako da se pokaže da su klimatske promjene, bioraznolikost, zaštita okoliša i održivost lokalna pitanja i da je u vezi s njima moguće djelovati,

| h) | podupiranje suradnje i umrežavanja u području održivosti, zaštite okoliša i bioraznolikosti, koji uključuju, primjerice, lokalne vlasti, rad s mladima i organizacije mladih, centre za obrazovanje i osposobljavanje u području okoliša, centre za globalno učenje, šume, parkove, poljoprivredna gospodarstva, muzeje, knjižnice, nevladine organizacije, istraživanja, organizacije potrošača i poduzeća, čime se jačaju veze između formalnog, neformalnog i informalnog učenja, |
| --- | --- |

h)

podupiranje suradnje i umrežavanja u području održivosti, zaštite okoliša i bioraznolikosti, koji uključuju, primjerice, lokalne vlasti, rad s mladima i organizacije mladih, centre za obrazovanje i osposobljavanje u području okoliša, centre za globalno učenje, šume, parkove, poljoprivredna gospodarstva, muzeje, knjižnice, nevladine organizacije, istraživanja, organizacije potrošača i poduzeća, čime se jačaju veze između formalnog, neformalnog i informalnog učenja,

| i) | podupiranje širenja dobrih praksi i pedagoških istraživanja o poučavanju i učenju za zelenu tranziciju i održivi razvoj na svim razinama i u svim vrstama obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

i)

podupiranje širenja dobrih praksi i pedagoških istraživanja o poučavanju i učenju za zelenu tranziciju i održivi razvoj na svim razinama i u svim vrstama obrazovanja i osposobljavanja;

| 5. | dodatno podupru polaznike obrazovanja i osposobljavanja razmatranjem sljedećih mjera:






  a) | pružanja prilika polaznicima obrazovanja i osposobljavanja, počevši od predškolske dobi, da se povežu s prirodnim svijetom i njegovom bioraznolikošću te da ga razumiju i cijene, da steknu osjećaj znatiželje i zanimanja te da nauče pojedinačno i zajednički djelovati za održivost, |
| --- | --- | --- |

5.

a)

pružanja prilika polaznicima obrazovanja i osposobljavanja, počevši od predškolske dobi, da se povežu s prirodnim svijetom i njegovom bioraznolikošću te da ga razumiju i cijene, da steknu osjećaj znatiželje i zanimanja te da nauče pojedinačno i zajednički djelovati za održivost,

| b) | jačanja, među ostalim s pomoću financijske potpore, u skladu s nacionalnim programima financijske potpore, visokokvalitetnog cjeloživotnog učenja za zelenu tranziciju i održivi razvoj, što uključuje pripravništva, naukovanje, volontiranje, izvannastavne aktivnosti, aktivnosti rada s mladima i druge oblike formalnog, neformalnog i informalnog učenja, kao i veze među njima. Poticanja i priznavanja aktivnosti i programâ građanskog angažmana u tom pogledu, |
| --- | --- |

b)

jačanja, među ostalim s pomoću financijske potpore, u skladu s nacionalnim programima financijske potpore, visokokvalitetnog cjeloživotnog učenja za zelenu tranziciju i održivi razvoj, što uključuje pripravništva, naukovanje, volontiranje, izvannastavne aktivnosti, aktivnosti rada s mladima i druge oblike formalnog, neformalnog i informalnog učenja, kao i veze među njima. Poticanja i priznavanja aktivnosti i programâ građanskog angažmana u tom pogledu,

| c) | olakšavanja metoda učenja i pristupâ učenju koji su suradnički, iskustveni, praktično usmjereni i relevantni za lokalne kontekste i tradicije te kojima se podupiru interdisciplinarne i interkurikularne aktivnosti. To uključuje pružanje prilika polaznicima obrazovanja i osposobljavanja da na praktičan način promatraju prirodu i brinu o njoj, smanje potrošnju te popravljaju, ponovno upotrebljavaju i recikliraju predmete, čime im se pomaže da shvate važnost održivih načina života i kružnog gospodarstva, |
| --- | --- |

c)

olakšavanja metoda učenja i pristupâ učenju koji su suradnički, iskustveni, praktično usmjereni i relevantni za lokalne kontekste i tradicije te kojima se podupiru interdisciplinarne i interkurikularne aktivnosti. To uključuje pružanje prilika polaznicima obrazovanja i osposobljavanja da na praktičan način promatraju prirodu i brinu o njoj, smanje potrošnju te popravljaju, ponovno upotrebljavaju i recikliraju predmete, čime im se pomaže da shvate važnost održivih načina života i kružnog gospodarstva,

| d) | pružanja činjenično utemeljenih i dostupnih informacija o krizi povezanoj s klimom, okolišem i bioraznolikošću te njezinim uzrocima, kako je dogovoreno u okviru Aarhuške konvencije (18), |
| --- | --- |

d)

pružanja činjenično utemeljenih i dostupnih informacija o krizi povezanoj s klimom, okolišem i bioraznolikošću te njezinim uzrocima, kako je dogovoreno u okviru Aarhuške konvencije (18),

| e) | razvijanja vještina za rješavanje problema i suradničkih vještina, poticanja kritičkog mišljenja, vještina medijske pismenosti i sustavnog razmišljanja te podupiranja pozitivnog djelovanja, među ostalim volontiranja, kako bi se smanjili osjećaji straha i nemoći koje bi polaznici obrazovanja i osposobljavanja mogli iskusiti uslijed globalnih kriza te kako bi se tim osjećajima znali oduprijeti; |
| --- | --- |

e)

razvijanja vještina za rješavanje problema i suradničkih vještina, poticanja kritičkog mišljenja, vještina medijske pismenosti i sustavnog razmišljanja te podupiranja pozitivnog djelovanja, među ostalim volontiranja, kako bi se smanjili osjećaji straha i nemoći koje bi polaznici obrazovanja i osposobljavanja mogli iskusiti uslijed globalnih kriza te kako bi se tim osjećajima znali oduprijeti;

| 6. | dodatno podupru nastavno osoblje u olakšavanju učenja za zelenu tranziciju i održivi razvoj razmatranjem sljedećih mjera:






  a) | prepoznavanja da sve nastavno osoblje, bez obzira na disciplinu ili sektor obrazovanja, ima ulogu u obrazovanju o održivosti i treba podržati polaznike obrazovanja i osposobljavanja u pripremi za zelenu tranziciju. Omogućivanja nastavnom osoblju da podigne svijest polaznika obrazovanja i osposobljavanja o ciljevima održivog razvoja. Uključivanja i podupiranja nastavnog osoblja te savjetovanja s njime u razvijanju kurikuluma i programâ te ostalih reformi obrazovanja koje su povezane sa zelenom tranzicijom i održivim razvojem, kao i u osmišljavanju odgovarajućeg stručnog usavršavanja, |
| --- | --- | --- |

6.

a)

prepoznavanja da sve nastavno osoblje, bez obzira na disciplinu ili sektor obrazovanja, ima ulogu u obrazovanju o održivosti i treba podržati polaznike obrazovanja i osposobljavanja u pripremi za zelenu tranziciju. Omogućivanja nastavnom osoblju da podigne svijest polaznika obrazovanja i osposobljavanja o ciljevima održivog razvoja. Uključivanja i podupiranja nastavnog osoblja te savjetovanja s njime u razvijanju kurikuluma i programâ te ostalih reformi obrazovanja koje su povezane sa zelenom tranzicijom i održivim razvojem, kao i u osmišljavanju odgovarajućeg stručnog usavršavanja,

| b) | podupiranja uključivanja zelene tranzicije i održivog razvoja u programe inicijalnog obrazovanja učitelja i nastavnika te voditelja osposobljavanja, programe trajnog stručnog usavršavanja te stručne standarde i okvire nastavničke struke kako bi se podržao razvoj kompetencija nastavnog osoblja povezanih s održivošću, |
| --- | --- |

b)

podupiranja uključivanja zelene tranzicije i održivog razvoja u programe inicijalnog obrazovanja učitelja i nastavnika te voditelja osposobljavanja, programe trajnog stručnog usavršavanja te stručne standarde i okvire nastavničke struke kako bi se podržao razvoj kompetencija nastavnog osoblja povezanih s održivošću,

| c) | podupiranja programâ mentorstva i stručnog usavršavanja na razini ustanova. Podupiranja nastavnog osoblja u upotrebi digitalnih alata i tehnologija u radu kako bi se unaprijedili poučavanje i učenje za zelenu tranziciju i održivi razvoj, |
| --- | --- |

c)

podupiranja programâ mentorstva i stručnog usavršavanja na razini ustanova. Podupiranja nastavnog osoblja u upotrebi digitalnih alata i tehnologija u radu kako bi se unaprijedili poučavanje i učenje za zelenu tranziciju i održivi razvoj,

| d) | daljnjeg razvijanja i razmatranja prilika i poticaja za sudjelovanje nastavnog osoblja u programima stručnog usavršavanja povezanima s održivošću, primjerice tako da ih se uzima u obzir u kontekstu napredovanja u karijeri i tako da se za nastavno osoblje uvedu uloge kao što je uloga koordinatora za održivost, |
| --- | --- |

d)

daljnjeg razvijanja i razmatranja prilika i poticaja za sudjelovanje nastavnog osoblja u programima stručnog usavršavanja povezanima s održivošću, primjerice tako da ih se uzima u obzir u kontekstu napredovanja u karijeri i tako da se za nastavno osoblje uvedu uloge kao što je uloga koordinatora za održivost,

| e) | podupiranja nastavnog osoblja, među ostalim pružanjem potrebnog vremena i prostora, u usvajanju pedagoških pristupa kojima se poboljšavaju interdisciplinarno poučavanje i učenje za zelenu tranziciju i održivi razvoj te u razvijanju društveno-emocionalnih aspekata učenja kako bi svi polaznici obrazovanja i osposobljavanja postali pokretači promjena i naučili razmišljati i djelovati, pojedinačno i zajednički, lokalno i globalno, za održiviji svijet, |
| --- | --- |

e)

podupiranja nastavnog osoblja, među ostalim pružanjem potrebnog vremena i prostora, u usvajanju pedagoških pristupa kojima se poboljšavaju interdisciplinarno poučavanje i učenje za zelenu tranziciju i održivi razvoj te u razvijanju društveno-emocionalnih aspekata učenja kako bi svi polaznici obrazovanja i osposobljavanja postali pokretači promjena i naučili razmišljati i djelovati, pojedinačno i zajednički, lokalno i globalno, za održiviji svijet,

| f) | poticanja i omogućivanja, prema potrebi, transformativnog i interdisciplinarnog poučavanja i učenja primjenom tradicionalnih i inovativnih pristupa učenju, što uključuje praktično učenje, pristup STEAM (19), hakatone, učenje kroz društveno koristan rad i igrifikaciju, |
| --- | --- |

f)

poticanja i omogućivanja, prema potrebi, transformativnog i interdisciplinarnog poučavanja i učenja primjenom tradicionalnih i inovativnih pristupa učenju, što uključuje praktično učenje, pristup STEAM (19), hakatone, učenje kroz društveno koristan rad i igrifikaciju,

| g) | izrađivanja i stavljanja na raspolaganje resursa za potporu nastavnom osoblju, među ostalim onih koji se odnose na vrednovanje. Podupiranja nastavnog osoblja u upotrebi tradicionalnih i novih alata i materijala kako bi moglo poučavati i osposobljavati za zelenu tranziciju i održivi razvoj u različitim zatvorenim prostorima i prostorima na otvorenom te digitalnim i nedigitalnim okružjima. Omogućivanja pristupa stručnim centrima, među ostalim centrima za obrazovanje i osposobljavanje o okolišu, |
| --- | --- |

g)

izrađivanja i stavljanja na raspolaganje resursa za potporu nastavnom osoblju, među ostalim onih koji se odnose na vrednovanje. Podupiranja nastavnog osoblja u upotrebi tradicionalnih i novih alata i materijala kako bi moglo poučavati i osposobljavati za zelenu tranziciju i održivi razvoj u različitim zatvorenim prostorima i prostorima na otvorenom te digitalnim i nedigitalnim okružjima. Omogućivanja pristupa stručnim centrima, među ostalim centrima za obrazovanje i osposobljavanje o okolišu,

| h) | poticanja istraživačke i inovacijske zajednice na suradnju s pružateljima formalnog, neformalnog i informalnog obrazovanja i osposobljavanja kako bi se nastavnom osoblju pružila potpora u vezi sa zelenom tranzicijom i održivim razvojem. Podupiranja sudjelovanja u istraživačkim projektima i istraživanjima povezanima s klimatskom i okolišnom krizom te održivošću; |
| --- | --- |

h)

poticanja istraživačke i inovacijske zajednice na suradnju s pružateljima formalnog, neformalnog i informalnog obrazovanja i osposobljavanja kako bi se nastavnom osoblju pružila potpora u vezi sa zelenom tranzicijom i održivim razvojem. Podupiranja sudjelovanja u istraživačkim projektima i istraživanjima povezanima s klimatskom i okolišnom krizom te održivošću;

| 7. | nastave podupirati ustanove za formalno i neformalno obrazovanje i osposobljavanje u učinkovitom uključivanju, u slučajevima u kojima je to primjereno, zelene tranzicije i održivog razvoja u sve svoje aktivnosti i djelovanja razmatranjem sljedećih mjera:






  a) | poticanja i olakšavanja djelotvornih pristupa održivosti na razini cijele ustanove koji obuhvaćaju poučavanje i učenje, viziju, planiranje i upravljanje, aktivno sudjelovanje polaznika obrazovanja i osposobljavanja i osoblja, uključenost obitelji, upravljanje zgradama i resursima, partnerstva s lokalnim i širim zajednicama te istraživanje i inovacije. Pružanja potpore rukovoditeljima u obrazovnim ustanovama u upravljanju organizacijskim promjenama tako da im se omogući posebno stručno usavršavanje i smjernice za njihove uloge, |
| --- | --- | --- |

7.

a)

poticanja i olakšavanja djelotvornih pristupa održivosti na razini cijele ustanove koji obuhvaćaju poučavanje i učenje, viziju, planiranje i upravljanje, aktivno sudjelovanje polaznika obrazovanja i osposobljavanja i osoblja, uključenost obitelji, upravljanje zgradama i resursima, partnerstva s lokalnim i širim zajednicama te istraživanje i inovacije. Pružanja potpore rukovoditeljima u obrazovnim ustanovama u upravljanju organizacijskim promjenama tako da im se omogući posebno stručno usavršavanje i smjernice za njihove uloge,

| b) | pružanja potpore ustanovama za obrazovanje i osposobljavanje u osmišljavanju, praćenju i evaluaciji njihovih strategija održivosti i/ili uključivanju održivosti u postojeće postupke i mjere (npr. planovi za razvoj škola, izjave o misiji i strategije u okviru visokog obrazovanja). Prepoznavanja da je riječ o dugotrajnom postupku koji zahtijeva male, mjerljive korake koji se kontinuirano prate i evaluiraju, pri čemu evaluaciju, među ostalim, provodi i sama ustanova, |
| --- | --- |

b)

pružanja potpore ustanovama za obrazovanje i osposobljavanje u osmišljavanju, praćenju i evaluaciji njihovih strategija održivosti i/ili uključivanju održivosti u postojeće postupke i mjere (npr. planovi za razvoj škola, izjave o misiji i strategije u okviru visokog obrazovanja). Prepoznavanja da je riječ o dugotrajnom postupku koji zahtijeva male, mjerljive korake koji se kontinuirano prate i evaluiraju, pri čemu evaluaciju, među ostalim, provodi i sama ustanova,

| c) | u skladu s njihovom institucijskom autonomijom, poticanja i podupiranja centara za rani i predškolski odgoj i obrazovanje, škola, visokih učilišta, pružatelja strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, ustanova za obrazovanje odraslih i drugih pružatelja obrazovanja da sudjeluju u inicijativama povezanima s ekološkom oznakom, koje mogu donijeti koristi za okoliš, društvo, obrazovanje i gospodarstvo. Osiguravanja struktura za potporu takvim programima, kao što su agencije ili tijela za potporu pristupima na razini cijele ustanove, mentorstvo i umrežavanje, predlošci i smjernice te financijska potpora, |
| --- | --- |

c)

u skladu s njihovom institucijskom autonomijom, poticanja i podupiranja centara za rani i predškolski odgoj i obrazovanje, škola, visokih učilišta, pružatelja strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, ustanova za obrazovanje odraslih i drugih pružatelja obrazovanja da sudjeluju u inicijativama povezanima s ekološkom oznakom, koje mogu donijeti koristi za okoliš, društvo, obrazovanje i gospodarstvo. Osiguravanja struktura za potporu takvim programima, kao što su agencije ili tijela za potporu pristupima na razini cijele ustanove, mentorstvo i umrežavanje, predlošci i smjernice te financijska potpora,

| d) | usmjeravanja dijela unutarnjih i/ili vanjskih mehanizama za preispitivanje i osiguranje kvalitete organizacija za obrazovanje i osposobljavanje na održivost. Prepoznavanja djelotvornog angažmana visokih učilišta s pomoću odgovarajućih sredstava, među ostalim, na primjer, mehanizama financiranja, |
| --- | --- |

d)

usmjeravanja dijela unutarnjih i/ili vanjskih mehanizama za preispitivanje i osiguranje kvalitete organizacija za obrazovanje i osposobljavanje na održivost. Prepoznavanja djelotvornog angažmana visokih učilišta s pomoću odgovarajućih sredstava, među ostalim, na primjer, mehanizama financiranja,

| e) | daljnjeg integriranja zelene tranzicije i održivog razvoja u programe, nastavne planove i module strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te visokog obrazovanja (u skladu s institucijskom autonomijom i akademskom slobodom) u nizu disciplina, među ostalim u poslovnim studijima, društvenim, pedagoškim i humanističkim znanostima, umjetnosti, arhitekturi i inženjerstvu te planiranju uporabe zemljišta i upravljanju njome. Iskorištavanja resursa i materijala koje su izradile nevladine organizacije u području okoliša i obrazovanja te druga relevantna tijela, |
| --- | --- |

e)

daljnjeg integriranja zelene tranzicije i održivog razvoja u programe, nastavne planove i module strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te visokog obrazovanja (u skladu s institucijskom autonomijom i akademskom slobodom) u nizu disciplina, među ostalim u poslovnim studijima, društvenim, pedagoškim i humanističkim znanostima, umjetnosti, arhitekturi i inženjerstvu te planiranju uporabe zemljišta i upravljanju njome. Iskorištavanja resursa i materijala koje su izradile nevladine organizacije u području okoliša i obrazovanja te druga relevantna tijela,

| f) | pružanja potpore visokim učilištima, ustanovama za strukovno obrazovanje i osposobljavanje te ustanovama za obrazovanje odraslih u razvoju kratkih i posebno prilagođenih tečajeva o zelenoj tranziciji i održivom razvoju nakon kojih se, među ostalim, mogu steći mikrokvalifikacije, kako bi se produbile, proširile i unaprijedile stručne kompetencije, |
| --- | --- |

f)

pružanja potpore visokim učilištima, ustanovama za strukovno obrazovanje i osposobljavanje te ustanovama za obrazovanje odraslih u razvoju kratkih i posebno prilagođenih tečajeva o zelenoj tranziciji i održivom razvoju nakon kojih se, među ostalim, mogu steći mikrokvalifikacije, kako bi se produbile, proširile i unaprijedile stručne kompetencije,

| g) | promicanja partnerstava sa svim disciplinama i akterima, što obuhvaća poduzeća, umjetnost, poljoprivredna gospodarstva, kulturnu baštinu, sport, mlade, istraživačke institute, organizacije civilnog društva, sektor obrazovnih resursa (uključujući tehnologiju, izdavaštvo i drugu opremu za provedbu kurikuluma) te obrazovna istraživanja. Podupiranja razvoja izvannastavnih, ljetnih i drugih programa uz pružanje potpore pripravništvima u, primjerice, laboratorijima, poduzećima, istraživačkim ustanovama i nevladinim organizacijama, |
| --- | --- |

g)

promicanja partnerstava sa svim disciplinama i akterima, što obuhvaća poduzeća, umjetnost, poljoprivredna gospodarstva, kulturnu baštinu, sport, mlade, istraživačke institute, organizacije civilnog društva, sektor obrazovnih resursa (uključujući tehnologiju, izdavaštvo i drugu opremu za provedbu kurikuluma) te obrazovna istraživanja. Podupiranja razvoja izvannastavnih, ljetnih i drugih programa uz pružanje potpore pripravništvima u, primjerice, laboratorijima, poduzećima, istraživačkim ustanovama i nevladinim organizacijama,

| h) | podupiranja programa kojima se promiču inovacije i poduzetništvo u području održivosti. Jačanja visokih učilišta i ustanova za strukovno obrazovanje i osposobljavanje kako bi se uspostavili ili ojačali centri održivosti, zahvaljujući kojima će se unaprijediti inovacije i poduzetništvo za zelenu tranziciju i održivi razvoj, kružno gospodarstvo i bioraznolikost; |
| --- | --- |

h)

podupiranja programa kojima se promiču inovacije i poduzetništvo u području održivosti. Jačanja visokih učilišta i ustanova za strukovno obrazovanje i osposobljavanje kako bi se uspostavili ili ojačali centri održivosti, zahvaljujući kojima će se unaprijediti inovacije i poduzetništvo za zelenu tranziciju i održivi razvoj, kružno gospodarstvo i bioraznolikost;

| 8. | prema potrebi mobiliziraju nacionalna sredstva i sredstva EU-a za ulaganja u infrastrukturu, osposobljavanje, alate i resurse radi unapređenja otpornosti i pripremljenosti sektora formalnog i neformalnog obrazovanja i osposobljavanja za zelenu tranziciju, što se posebno odnosi na program Erasmus+, Mehanizam za oporavak i otpornost, Europske snage solidarnosti, Europski socijalni fond plus, Europski fond za prilagodbu globalizaciji, Europski fond za regionalni razvoj, Instrument za tehničku potporu, program Digitalna Europa, program Obzor Europa i InvestEU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ulažu u praćenje, istraživanje i evaluaciju izazova povezanih s politikama i učinka tih inicijativa kako bi se moglo nadovezati na stečena iskustva i doprinijeti oblikovanju politika. To može obuhvaćati provedbu postojećih pokazatelja i ciljeva, među ostalim na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

9.

POZIVA KOMISIJU DA, UZIMAJUĆI U OBZIR SUPSIDIJARNOST I NACIONALNE OKOLNOSTI:

| 1. | među državama članicama i dionicima olakša suradnju i uzajamno učenje o učenju za zelenu tranziciju i održivi razvoj:






  a) | s pomoću strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021.–2030.) (20), u kojem su obrazovanje i osposobljavanje za zelenu tranziciju navedeni kao jedno od ključnih prioritetnih područja, |
| --- | --- | --- |

1.

a)

s pomoću strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021.–2030.) (20), u kojem su obrazovanje i osposobljavanje za zelenu tranziciju navedeni kao jedno od ključnih prioritetnih područja,

| b) | širenjem i poticanjem iskorištavanja mogućnosti kojima se promiču, podržavaju i omogućuju formalno i neformalno obrazovanje i osposobljavanje za zelenu tranziciju i održivi razvoj u okviru programa financiranja sredstvima EU-a, kao što su program Erasmus+, Europske snage solidarnosti, program LIFE, Europski socijalni fond plus, Europski fond za prilagodbu globalizaciji, program Obzor Europa, uključujući aktivnosti Marie Skłodowska-Curie, program za obrazovanje i podizanje svijesti o razvoju i Instrument za tehničku potporu, |
| --- | --- |

b)

širenjem i poticanjem iskorištavanja mogućnosti kojima se promiču, podržavaju i omogućuju formalno i neformalno obrazovanje i osposobljavanje za zelenu tranziciju i održivi razvoj u okviru programa financiranja sredstvima EU-a, kao što su program Erasmus+, Europske snage solidarnosti, program LIFE, Europski socijalni fond plus, Europski fond za prilagodbu globalizaciji, program Obzor Europa, uključujući aktivnosti Marie Skłodowska-Curie, program za obrazovanje i podizanje svijesti o razvoju i Instrument za tehničku potporu,

| c) | razmjenom dobrih praksi utvrđenih u okviru razmjena osoblja, projekata i mreža u sklopu programa Erasmus+, među ostalim putem savezâ europskih sveučilišta, internetske zajednice eTwinning, akademija za stručno usavršavanje učitelja i nastavnika u okviru programa Erasmus+, kao i centara strukovne izvrsnosti, aktivnosti Marie Skłodowska-Curie i Europskog instituta za inovacije i tehnologiju, |
| --- | --- |

c)

razmjenom dobrih praksi utvrđenih u okviru razmjena osoblja, projekata i mreža u sklopu programa Erasmus+, među ostalim putem savezâ europskih sveučilišta, internetske zajednice eTwinning, akademija za stručno usavršavanje učitelja i nastavnika u okviru programa Erasmus+, kao i centara strukovne izvrsnosti, aktivnosti Marie Skłodowska-Curie i Europskog instituta za inovacije i tehnologiju,

| d) | utvrđivanjem, evidentiranjem i razmjenom dobrih praksi, među ostalim putem postojećih internetskih platformi (21), te podupiranjem umrežavanja nacionalnih i drugih organizacija koje su aktivne u području obrazovanja te zelene tranzicije i održivog razvoja u formalnom i neformalnom obrazovanju i osposobljavanju, |
| --- | --- |

d)

utvrđivanjem, evidentiranjem i razmjenom dobrih praksi, među ostalim putem postojećih internetskih platformi (21), te podupiranjem umrežavanja nacionalnih i drugih organizacija koje su aktivne u području obrazovanja te zelene tranzicije i održivog razvoja u formalnom i neformalnom obrazovanju i osposobljavanju,

| e) | uključivanjem mladih u provedbu Preporuke, posebno s pomoću Europske godine mladih 2022. i dijaloga EU-a s mladima, kako bi se osiguralo da se mišljenja, stavovi i potrebe mladih i organizacija mladih u potpunosti uzmu u obzir, |
| --- | --- |

e)

uključivanjem mladih u provedbu Preporuke, posebno s pomoću Europske godine mladih 2022. i dijaloga EU-a s mladima, kako bi se osiguralo da se mišljenja, stavovi i potrebe mladih i organizacija mladih u potpunosti uzmu u obzir,

| f) | stvaranjem sinergije s koalicijom „Obrazovanje za klimu” i novim europskim Bauhausom; |
| --- | --- |

f)

stvaranjem sinergije s koalicijom „Obrazovanje za klimu” i novim europskim Bauhausom;

| 2. | izrađuje, dijeli i stavlja na raspolaganje, za dobrovoljnu uporabu, resurse, materijale i istraživanja o učenju za zelenu tranziciju i održivi razvoj, u suradnji s državama članicama, među ostalim o novom europskom okviru kompetencija za održivost pod nazivom GreenComp; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pruža potporu nastavnom osoblju u poučavanju za zelenu tranziciju i održivi razvoj, i to:






  a) | osiguravanjem resursa i popratnih materijala za dobrovoljnu uporabu na budućoj europskoj platformi za školsko obrazovanje, platformi EPALE i Europskom portalu za mlade, |
| --- | --- | --- |

3.

a)

osiguravanjem resursa i popratnih materijala za dobrovoljnu uporabu na budućoj europskoj platformi za školsko obrazovanje, platformi EPALE i Europskom portalu za mlade,

| b) | prepoznavanjem izvanrednih napora u poučavanju i učenju za zelenu tranziciju i održivi razvoj putem programâ nagrada EU-a, koji uključuju europsku nagradu za inovativno poučavanje, nagradu platforme eTwinning i europske nagrade za strukovne vještine; |
| --- | --- |

b)

prepoznavanjem izvanrednih napora u poučavanju i učenju za zelenu tranziciju i održivi razvoj putem programâ nagrada EU-a, koji uključuju europsku nagradu za inovativno poučavanje, nagradu platforme eTwinning i europske nagrade za strukovne vještine;

| 4. | prati razvoj zelenih vještina ili stavova o okolišnoj održivosti kod osoba sa završenim visokim obrazovanjem ili strukovnim obrazovanjem i osposobljavanjem te kod istraživača na početku karijere, bez stvaranja novih obveza izvješćivanja ili dodatnog opterećenja za države članice, putem postojećih europskih istraživanja, kao što je europska inicijativa za praćenje osoba s diplomom, primjerice tako da se u ta istraživanja uključe pitanja o tim stavovima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prati napredak u obrazovanju za zelenu tranziciju i održivi razvoj u okviru postojećih izvješća o europskom prostoru obrazovanja i europskom zelenom planu, bez stvaranja novih obveza izvješćivanja ili dodatnog opterećenja za države članice. To obuhvaća podupiranje razvoja mogućih pokazatelja ili ciljeva održivosti na razini EU-a, kako su utvrđeni u Rezoluciji Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021.–2030.); |
| --- | --- |

5.

| 6. | ojača suradnju s postojećim međunarodnim organizacijama, posebice UNESCO-om i drugim tijelima UN-a, pa tako i UNECE-om, kako bi se potaknuo pristup obrazovanju i osposobljavanju za zelenu tranziciju i održivi razvoj s oblikovateljima politika, stručnjacima i dionicima u državama članicama i među njima, koji obuhvaća jednakost, uključenost i pravdu, u skladu s europskim zelenim planom, ciljevima održivog razvoja i Planom UNESCO-a za obrazovanje za održivi razvoj do 2030.; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nastavi jačati zelenu dimenziju programa Erasmus+ i Europskih snaga solidarnosti, u oba slučaja s pomoću zelene mobilnosti, suradnje putem interneta i zelenih praksi u okviru projekata te stavljanjem snažnog naglaska na zelenu tranziciju i održivi razvoj, u suradnji s različitim dionicima u području obrazovanja, osposobljavanja i mladih. |
| --- | --- |

7.

Sastavljeno u Luxembourgu 16. lipnja 2022.

Za Vijeće

Predsjednik

O. DUSSOPT

---

(1)  COM(2019) 640 final.

1

(2)  COM(2020) 380 final.

2

(3)  Uključujući novi okvir za provedbu UNECE-ove Strategije za obrazovanje za održivi razvoj od 2021. do 2030.

3

(4)  Za potrebe ove Preporuke pojam „nastavno osoblje” uključuje učitelje i nastavnike, voditelje osposobljavanja, osobe koje rade s mladima, edukatore učitelja i nastavnika i sve stručne osobe u formalnom, neformalnom i informalnom obrazovanju.

4

(5)  12210/20.

5

(6)  UNESCO, Education for sustainable development: a roadmap (Plan za obrazovanje za održivi razvoj), 2020.

6

Education for sustainable development: a roadmap

(7)  COM(2020) 625 final.

7

(8)  SL C 428, 13.12.2017., str. 10.

8

(9)  SL C 66, 26.2.2021., str. 1.

9

(10)  COM(2020) 628 final.

10

(11)  Preporuka Vijeća od 22. svibnja 2018. o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje, SL C 189, 4.6.2018., str. 1.

11

(12)  COM(2020) 274 final.

12

(13)  SL C 417, 2.12.2020., str. 1.

13

(14)  COM(2020) 624 final.

14

(15)  OECD (2020.), Are Students Ready to Thrive in an Interconnected World? (Jesu li učenici spremni napredovati u međusobno povezanom svijetu?), PISA 2018., Svezak VI.

15

Are Students Ready to Thrive in an Interconnected World?

(16)  Međunarodni istraživački centar o umjetnoj inteligenciji (IRCAI), pod pokroviteljstvom UNESCO-a, prvi je globalni centar koji se u svojim aktivnostima bavi umjetnom inteligencijom, obrazovanjem i održivim razvojem.

16

(17)  Koncept „kompetencija za održivost”, kako je opisan u europskom okviru kompetencija za održivost pod nazivom GreenComp, obuhvaća znanja, vještine i stavove koji su polaznicima obrazovanja i osposobljavanja svih dobnih skupina potrebni za održiv život, rad i djelovanje (uključujući kritičko mišljenje, sustavno razmišljanje i povezanost s prirodom). „Zelene vještine” odnose se na stručne vještine koje su u svim sektorima i na svim razinama na tržištu rada potrebne za zelenu tranziciju, što uključuje otvaranje novih zelenih radnih mjesta.

17

(18)  Konvencija o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša.

18

(19)  Pristupom STEAM (prirodne znanosti, tehnologija, inženjerstvo, umjetnost i matematika) iskorištava se kreativni potencijal povezivanja obrazovanja u području STEM-a s umjetnošću te humanističkim i društvenim znanostima.

19

(20)  Rezolucija Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021.–2030.), SL C 66, 26.2.2021., str. 1.

20

(21)  To bi moglo uključivati koaliciju „Obrazovanje za klimu”, buduću europsku platformu za školsko obrazovanje, Kutak za učenje, platformu „Znanost je čudesna!”, Europski portal za mlade, elektroničku platformu za obrazovanje odraslih u Europi (EPALE), Scientix, Europski savez za naukovanje i Pakt za vještine.

21

---

| 27.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 243/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 243/10

---

PREPORUKE VIJEĆA

оd 16. lipnja 2022.

o europskom pristupu mikrokvalifikacijama za cjeloživotno učenje i zapošljivost

(2022/C 243/02)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 149., 165., 166. i 292.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| 1. | Sve veći broj građana Europe treba unaprijediti i poboljšati svoje znanje, vještine i kompetencije kako bi premostili jaz između svojeg formalnog obrazovanja i osposobljavanja i potreba društva i tržišta rada koji se brzo mijenjaju. Oporavak od pandemije bolesti COVID-19 te digitalna i zelena tranzicija ubrzali su promjene u načinu života, učenja i rada. Istaknuli su i potrebu da ljudi budu bolje pripremljeni za suočavanje s postojećim i budućim izazovima. Pandemija je utjecala na izglede mladih i odraslih za razvoj karijere. Osim toga, povećala se nezaposlenost, a narušena je i fizička, mentalna i emocionalna dobrobit stotina milijuna ljudi u Europi. |
| --- | --- |

1.

Sve veći broj građana Europe treba unaprijediti i poboljšati svoje znanje, vještine i kompetencije kako bi premostili jaz između svojeg formalnog obrazovanja i osposobljavanja i potreba društva i tržišta rada koji se brzo mijenjaju. Oporavak od pandemije bolesti COVID-19 te digitalna i zelena tranzicija ubrzali su promjene u načinu života, učenja i rada. Istaknuli su i potrebu da ljudi budu bolje pripremljeni za suočavanje s postojećim i budućim izazovima. Pandemija je utjecala na izglede mladih i odraslih za razvoj karijere. Osim toga, povećala se nezaposlenost, a narušena je i fizička, mentalna i emocionalna dobrobit stotina milijuna ljudi u Europi.

| 2. | Nedovoljna ponuda relevantnih vještina na tržištu rada EU-a jedan je od glavnih izazova s kojima se suočavaju europska poduzeća i poslodavci. Radnici su istodobno suočeni s dosad neviđenim promjenama u organizaciji rada. Osim toga, profili zadataka i zahtjevi u pogledu vještina iz temelja se mijenjaju zbog digitalne i zelene tranzicije. Kako je navedeno u Odluci Vijeća (EU) 2021/1868 od 15. listopada 2021. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (1), „[d]ržave članice i Unija trebaju raditi na razvoju koordinirane strategije zapošljavanja te, posebice, na promicanju kvalificirane, osposobljene i prilagodljive radne snage te tržišta rada koja su usmjerena na budućnost i koja se mogu prilagoditi gospodarskim promjenama”. Kontinuirano usavršavanje i prekvalifikacija ključni su kako bi radnici odgovorili na potrebe svojeg trenutačnog radnog mjesta ili prešli na nova radna mjesta i sektore koji se šire, kao što su zeleni i digitalni sektor, posebno u kontekstu starenja stanovništva. |
| --- | --- |

2.

Nedovoljna ponuda relevantnih vještina na tržištu rada EU-a jedan je od glavnih izazova s kojima se suočavaju europska poduzeća i poslodavci. Radnici su istodobno suočeni s dosad neviđenim promjenama u organizaciji rada. Osim toga, profili zadataka i zahtjevi u pogledu vještina iz temelja se mijenjaju zbog digitalne i zelene tranzicije. Kako je navedeno u Odluci Vijeća (EU) 2021/1868 od 15. listopada 2021. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (1), „[d]ržave članice i Unija trebaju raditi na razvoju koordinirane strategije zapošljavanja te, posebice, na promicanju kvalificirane, osposobljene i prilagodljive radne snage te tržišta rada koja su usmjerena na budućnost i koja se mogu prilagoditi gospodarskim promjenama”. Kontinuirano usavršavanje i prekvalifikacija ključni su kako bi radnici odgovorili na potrebe svojeg trenutačnog radnog mjesta ili prešli na nova radna mjesta i sektore koji se šire, kao što su zeleni i digitalni sektor, posebno u kontekstu starenja stanovništva.

| 3. | Ljudima je potreban pristup kvalitetnom poučavanju i učenju i to na različite načine i u različitim okružjima kako bi razvili individualno, društveno, kulturno i stručno znanje, vještine i kompetencije. Pozivalo se na to da sustavi obrazovanja i osposobljavanja postanu fleksibilniji i da se pronađu rješenja kako bi se širem rasponu profila omogućilo pristupačnije i uključivije učenje usmjereno na učenika ili polaznika. I neformalni pružatelji usluga obrazovanja i osposobljavanja nastoje odgovoriti na tu potrebu tako što pružaju nove i inovativne mogućnosti za usavršavanje i prekvalifikaciju. |
| --- | --- |

3.

Ljudima je potreban pristup kvalitetnom poučavanju i učenju i to na različite načine i u različitim okružjima kako bi razvili individualno, društveno, kulturno i stručno znanje, vještine i kompetencije. Pozivalo se na to da sustavi obrazovanja i osposobljavanja postanu fleksibilniji i da se pronađu rješenja kako bi se širem rasponu profila omogućilo pristupačnije i uključivije učenje usmjereno na učenika ili polaznika. I neformalni pružatelji usluga obrazovanja i osposobljavanja nastoje odgovoriti na tu potrebu tako što pružaju nove i inovativne mogućnosti za usavršavanje i prekvalifikaciju.

| 4. | Uspješna kultura cjeloživotnog učenja ključna je kako bi se zajamčilo da svi imaju znanje, vještine i kompetencije koji su im potrebni za uspjeh u društvu, na tržištu rada i u privatnom životu. Ključno je da ljudi tijekom cijelog života imaju pristup kvalitetnom i relevantnom obrazovanju i osposobljavanju, usavršavanju i prekvalifikaciji. Mogućnosti za cjeloživotno učenje trebale bi biti dio dugoročne strategije ustanova za obrazovanje i osposobljavanje kako bi se poboljšala njihova prilagodljivost potrebama poslodavaca i polaznika koje se brzo mijenjaju. Time bi se usavršavanje i prekvalifikacija omogućili raznolikijoj skupini polaznika (uključujući osobe s kvalifikacijom tih ustanova i druge odrasle polaznike). Preporučuje se da visoka učilišta, ustanove za strukovno obrazovanje i osposobljavanje, pružatelji usluga obrazovanja odraslih i drugi pružatelji mikrokvalifikacija, među kojima su poslodavci, surađuju kako bi najnovije rezultate istraživanja integrirali u osmišljavanje i unapređivanje mogućnosti za učenje. |
| --- | --- |

4.

Uspješna kultura cjeloživotnog učenja ključna je kako bi se zajamčilo da svi imaju znanje, vještine i kompetencije koji su im potrebni za uspjeh u društvu, na tržištu rada i u privatnom životu. Ključno je da ljudi tijekom cijelog života imaju pristup kvalitetnom i relevantnom obrazovanju i osposobljavanju, usavršavanju i prekvalifikaciji. Mogućnosti za cjeloživotno učenje trebale bi biti dio dugoročne strategije ustanova za obrazovanje i osposobljavanje kako bi se poboljšala njihova prilagodljivost potrebama poslodavaca i polaznika koje se brzo mijenjaju. Time bi se usavršavanje i prekvalifikacija omogućili raznolikijoj skupini polaznika (uključujući osobe s kvalifikacijom tih ustanova i druge odrasle polaznike). Preporučuje se da visoka učilišta, ustanove za strukovno obrazovanje i osposobljavanje, pružatelji usluga obrazovanja odraslih i drugi pružatelji mikrokvalifikacija, među kojima su poslodavci, surađuju kako bi najnovije rezultate istraživanja integrirali u osmišljavanje i unapređivanje mogućnosti za učenje.

| 5. | Mikrokvalifikacije bi mogle doprinijeti certificiranju ishoda malih i prilagođenih iskustava učenja. Njima se omogućuje ciljano, fleksibilno stjecanje znanja, vještina i kompetencija kako bi se zadovoljile nove potrebe i potrebe u nastajanju u društvu i na tržištu rada te omogućilo pojedincima da popune nedostatak vještina koje su im potrebne za uspjeh u okružju koje se brzo mijenja, pri čemu se ne zamjenjuju tradicionalne kvalifikacije. Mikrokvalifikacijama se, prema potrebi, mogu dopuniti postojeće kvalifikacije, pri čemu one pružaju dodanu vrijednost, ali ne ugrožavaju temeljno načelo programa u okviru inicijalnog obrazovanja i osposobljavanja koji završavaju stjecanjem cjelovite kvalifikacije. Mikrokvalifikacije bi mogli osmisliti i izdavati različiti pružatelji usluga u različitim okružjima za učenje (formalnom, neformalnom i informalnom okružju za učenje). |
| --- | --- |

5.

Mikrokvalifikacije bi mogle doprinijeti certificiranju ishoda malih i prilagođenih iskustava učenja. Njima se omogućuje ciljano, fleksibilno stjecanje znanja, vještina i kompetencija kako bi se zadovoljile nove potrebe i potrebe u nastajanju u društvu i na tržištu rada te omogućilo pojedincima da popune nedostatak vještina koje su im potrebne za uspjeh u okružju koje se brzo mijenja, pri čemu se ne zamjenjuju tradicionalne kvalifikacije. Mikrokvalifikacijama se, prema potrebi, mogu dopuniti postojeće kvalifikacije, pri čemu one pružaju dodanu vrijednost, ali ne ugrožavaju temeljno načelo programa u okviru inicijalnog obrazovanja i osposobljavanja koji završavaju stjecanjem cjelovite kvalifikacije. Mikrokvalifikacije bi mogli osmisliti i izdavati različiti pružatelji usluga u različitim okružjima za učenje (formalnom, neformalnom i informalnom okružju za učenje).

| 6. | Iako se mikrokvalifikacije sve više upotrebljavaju, u Europi za njih ne postoje zajednička definicija ni standardi. Zbog toga su razumijevanje i prihvaćanje mikrokvalifikacija ograničeni te se stoga narušava potencijal mikrokvalifikacija za olakšavanje fleksibilnog učenja i razvoja karijere. Cilj je ove preporuke da se na europskoj razini i među svim uključenim stranama, bez obzira na to je li riječ o pružateljima ili korisnicima, podupre izgradnja povjerenja u mikrokvalifikacije. |
| --- | --- |

6.

Iako se mikrokvalifikacije sve više upotrebljavaju, u Europi za njih ne postoje zajednička definicija ni standardi. Zbog toga su razumijevanje i prihvaćanje mikrokvalifikacija ograničeni te se stoga narušava potencijal mikrokvalifikacija za olakšavanje fleksibilnog učenja i razvoja karijere. Cilj je ove preporuke da se na europskoj razini i među svim uključenim stranama, bez obzira na to je li riječ o pružateljima ili korisnicima, podupre izgradnja povjerenja u mikrokvalifikacije.

| 7. | U prvom načelu europskog stupa socijalnih prava (2) navodi se da svi imaju pravo na kvalitetno i uključivo obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje kako bi održali i stekli vještine s pomoću kojih mogu u cijelosti sudjelovati u društvu i uspješno ući na tržište rada u cijeloj Europskoj uniji. U četvrtom načelu europskog stupa socijalnih prava navodi se da svi imaju pravo na pravovremenu i prilagođenu pomoć u poboljšavanju izgleda za zapošljavanje ili samozapošljavanje. To pravo na pomoć uključuje pravo na potporu pri osposobljavanju i prekvalifikaciji. U Akcijskom planu za provedbu europskog stupa socijalnih prava mikrokvalifikacije se smatraju inovativnim instrumentom kojim se „mogu [...] olakšati fleksibilni načini učenja i poduprijeti radnici pri radu ili prelasku na drugi posao”. Mikrokvalifikacije mogu imati ulogu u postizanju glavnih ciljeva EU-a koje treba ostvariti do 2030., uključujući cilj da 60 % svih odraslih osoba svake godine sudjeluje u osposobljavanju i da se ostvari stopa zaposlenosti od najmanje 78 %. Oba cilja pozdravili su čelnici EU-a, socijalni partneri i civilno društvo na socijalnom samitu u Portu, a potom i Europsko vijeće na sastanku 24. i 25. lipnja 2021 (3). |
| --- | --- |

7.

U prvom načelu europskog stupa socijalnih prava (2) navodi se da svi imaju pravo na kvalitetno i uključivo obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje kako bi održali i stekli vještine s pomoću kojih mogu u cijelosti sudjelovati u društvu i uspješno ući na tržište rada u cijeloj Europskoj uniji. U četvrtom načelu europskog stupa socijalnih prava navodi se da svi imaju pravo na pravovremenu i prilagođenu pomoć u poboljšavanju izgleda za zapošljavanje ili samozapošljavanje. To pravo na pomoć uključuje pravo na potporu pri osposobljavanju i prekvalifikaciji. U Akcijskom planu za provedbu europskog stupa socijalnih prava mikrokvalifikacije se smatraju inovativnim instrumentom kojim se „mogu [...] olakšati fleksibilni načini učenja i poduprijeti radnici pri radu ili prelasku na drugi posao”. Mikrokvalifikacije mogu imati ulogu u postizanju glavnih ciljeva EU-a koje treba ostvariti do 2030., uključujući cilj da 60 % svih odraslih osoba svake godine sudjeluje u osposobljavanju i da se ostvari stopa zaposlenosti od najmanje 78 %. Oba cilja pozdravili su čelnici EU-a, socijalni partneri i civilno društvo na socijalnom samitu u Portu, a potom i Europsko vijeće na sastanku 24. i 25. lipnja 2021 (3).

| 8. | Komisija je usporedno s Akcijskim planom donijela Preporuku o učinkovitoj aktivnoj potpori zapošljavanju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 (Preporuka „EASE”) (4). U toj se preporuci državama članicama daju konkretne smjernice politike za izradu usklađenih paketa politika kako bi se olakšao prelazak s jednog radnog mjesta na drugo i potaknuo oporavak od pandemije bolesti COVID-19 koji donosi velik broj radnih mjesta. Smjernicama politike obuhvaćene su mogućnosti za usavršavanje i prekvalifikaciju te mjere potpore. |
| --- | --- |

8.

Komisija je usporedno s Akcijskim planom donijela Preporuku o učinkovitoj aktivnoj potpori zapošljavanju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 (Preporuka „EASE”) (4). U toj se preporuci državama članicama daju konkretne smjernice politike za izradu usklađenih paketa politika kako bi se olakšao prelazak s jednog radnog mjesta na drugo i potaknuo oporavak od pandemije bolesti COVID-19 koji donosi velik broj radnih mjesta. Smjernicama politike obuhvaćene su mogućnosti za usavršavanje i prekvalifikaciju te mjere potpore.

| 9. | Među 12 vodećih mjera Programa vještina za Europu (5) najavljena je i nova inicijativa o europskom pristupu mikrokvalifikacijama. Cilj je te nove inicijative poduprijeti kvalitetu, transparentnost i prihvaćanje mikrokvalifikacija u cijelom EU-u. U Programu vještina najavljena je i inicijativa o individualnim računima za učenje koji bi mogli pomoći da se premoste postojeći nedostaci u pristupu obrazovanju i osposobljavanju radno sposobnih odraslih osoba te omogućiti ljudima da se uspješno prilagode promjenama na tržištu rada. Mikrokvalifikacije se mogu upotrebljavati kao dio obrazovanja i osposobljavanja koji se stavljaju na raspolaganje ljudima kako bi se poduprlo funkcioniranje tih individualnih računa za učenje. |
| --- | --- |

9.

Među 12 vodećih mjera Programa vještina za Europu (5) najavljena je i nova inicijativa o europskom pristupu mikrokvalifikacijama. Cilj je te nove inicijative poduprijeti kvalitetu, transparentnost i prihvaćanje mikrokvalifikacija u cijelom EU-u. U Programu vještina najavljena je i inicijativa o individualnim računima za učenje koji bi mogli pomoći da se premoste postojeći nedostaci u pristupu obrazovanju i osposobljavanju radno sposobnih odraslih osoba te omogućiti ljudima da se uspješno prilagode promjenama na tržištu rada. Mikrokvalifikacije se mogu upotrebljavati kao dio obrazovanja i osposobljavanja koji se stavljaju na raspolaganje ljudima kako bi se poduprlo funkcioniranje tih individualnih računa za učenje.

| 10. | U Komunikaciji Komisije o uspostavi europskog prostora obrazovanja do 2025 (6). najavljeno je da će Komisija raditi na razvoju europskog pristupa mikrokvalifikacijama kako bi se proširile mogućnosti za učenje i ojačala uloga koju u cjeloživotnom učenju imaju visoka učilišta i ustanove za strukovno obrazovanje i osposobljavanje. |
| --- | --- |

10.

U Komunikaciji Komisije o uspostavi europskog prostora obrazovanja do 2025 (6). najavljeno je da će Komisija raditi na razvoju europskog pristupa mikrokvalifikacijama kako bi se proširile mogućnosti za učenje i ojačala uloga koju u cjeloživotnom učenju imaju visoka učilišta i ustanove za strukovno obrazovanje i osposobljavanje.

| 11. | U Preporuci o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (SOO) za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost (7) Vijeće je pozvalo Komisiju na „razmatranje koncepta i upotrebe mikrokvalifikacija”. |
| --- | --- |

11.

U Preporuci o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (SOO) za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost (7) Vijeće je pozvalo Komisiju na „razmatranje koncepta i upotrebe mikrokvalifikacija”.

| 12. | U Rezoluciji Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021. – 2030.) (8) razmatranje koncepta i upotrebe mikrokvalifikacija predstavljeno je kao jedno od konkretnih pitanja i aktivnosti za prioritetno područje 2. strateškog okvira (Cjeloživotno učenje i mobilnost). |
| --- | --- |

12.

U Rezoluciji Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021. – 2030.) (8) razmatranje koncepta i upotrebe mikrokvalifikacija predstavljeno je kao jedno od konkretnih pitanja i aktivnosti za prioritetno područje 2. strateškog okvira (Cjeloživotno učenje i mobilnost).

| 13. | U Zaključcima Vijeća o inicijativi Europska sveučilišta – Povezivanje visokog obrazovanja, istraživanja, inovacija i društva: otvaranje puta prema novoj dimenziji europskog visokog obrazovanja (9) naglašava se da „[i]ako se njima ne odstupa od temeljnog načela programâ koji završavaju stjecanjem cjelovite kvalifikacije i ne dovodi ga se u pitanje, mikrokvalifikacije bi mogle biti korisne u ostvarivanju više prilika za učenje prilagođenih netradicionalnim polaznicima i potražnji za novim vještinama na tržištu rada; omogućivanje fleksibilnijeg i modularnijeg iskustva učenja; podupiranje pristupa visokom obrazovanju te uključivanje polaznika, neovisno o njihovim prethodnim kvalifikacijama ili dosadašnjem obrazovanju, promicanjem mogućnosti za nadogradnju vještina i usvajanje novih vještina, uz osiguravanje kvalitetnog obrazovanja”. |
| --- | --- |

13.

U Zaključcima Vijeća o inicijativi Europska sveučilišta – Povezivanje visokog obrazovanja, istraživanja, inovacija i društva: otvaranje puta prema novoj dimenziji europskog visokog obrazovanja (9) naglašava se da „[i]ako se njima ne odstupa od temeljnog načela programâ koji završavaju stjecanjem cjelovite kvalifikacije i ne dovodi ga se u pitanje, mikrokvalifikacije bi mogle biti korisne u ostvarivanju više prilika za učenje prilagođenih netradicionalnim polaznicima i potražnji za novim vještinama na tržištu rada; omogućivanje fleksibilnijeg i modularnijeg iskustva učenja; podupiranje pristupa visokom obrazovanju te uključivanje polaznika, neovisno o njihovim prethodnim kvalifikacijama ili dosadašnjem obrazovanju, promicanjem mogućnosti za nadogradnju vještina i usvajanje novih vještina, uz osiguravanje kvalitetnog obrazovanja”.

| 14. | Ministri obrazovanja europskog prostora visokog obrazovanja obvezali su se u Priopćenju iz Rima o međuvladinu Bolonjskom procesu (10) pomoći svojim visokim učilištima da: i. ponudu učenja učine raznovrsnijom; i ii. uvedu inovacije u obrazovni sadržaj i načine pružanja obrazovanja. Osim programa koji završavaju stjecanjem cjelovite kvalifikacije te uz zadržavanje prava na osmišljavanje studijskih programa i samostalno reguliranje pitanja prijenosa bodova, mnoga visoka učilišta nude ili planiraju ponuditi manje jedinice učenja. Tim manjim jedinicama polaznicima se može pomoći da u različitim fazama života razviju ili unaprijede svoje vještine i kompetencije u području kulture te stručne i transverzalne vještine i kompetencije. Suradnjom u okviru Bolonjskog procesa istražit će se kako se i u kojoj mjeri te manje, fleksibilne jedinice učenja, uključujući one kojima se stječu mikrokvalifikacije, mogu definirati, razviti, provesti i priznavati upotrebom zajedničkih alata. |
| --- | --- |

14.

Ministri obrazovanja europskog prostora visokog obrazovanja obvezali su se u Priopćenju iz Rima o međuvladinu Bolonjskom procesu (10) pomoći svojim visokim učilištima da: i. ponudu učenja učine raznovrsnijom; i ii. uvedu inovacije u obrazovni sadržaj i načine pružanja obrazovanja. Osim programa koji završavaju stjecanjem cjelovite kvalifikacije te uz zadržavanje prava na osmišljavanje studijskih programa i samostalno reguliranje pitanja prijenosa bodova, mnoga visoka učilišta nude ili planiraju ponuditi manje jedinice učenja. Tim manjim jedinicama polaznicima se može pomoći da u različitim fazama života razviju ili unaprijede svoje vještine i kompetencije u području kulture te stručne i transverzalne vještine i kompetencije. Suradnjom u okviru Bolonjskog procesa istražit će se kako se i u kojoj mjeri te manje, fleksibilne jedinice učenja, uključujući one kojima se stječu mikrokvalifikacije, mogu definirati, razviti, provesti i priznavati upotrebom zajedničkih alata.

| 15. | Sustavi obrazovanja i osposobljavanja trebali bi biti prilagođeni različitim individualnim potrebama, sposobnostima i kapacitetima svih polaznika. Svima bi trebali ponuditi mogućnosti za učenje, među ostalim u neformalnom i informalnom okruženju, kako je naglašeno u Zaključcima Vijeća o pravičnosti i uključenosti u području obrazovanja i osposobljavanja u cilju promicanja obrazovnog uspjeha za sve (11). Dobro osmišljene mikrokvalifikacije mogu se upotrebljavati kao dio ciljanih mjera za potporu uključivosti i pristupačnosti obrazovanja i osposobljavanja za širi spektar polaznika. Taj širi spektar polaznika uključuje skupine u nepovoljnom položaju i ranjive skupine (kao što su osobe s invaliditetom, starije osobe, niskokvalificirane osobe, manjine, osobe migrantskog podrijetla, izbjeglice te osobe s manje mogućnosti zbog svoje geografske lokacije i/ili slabijeg socioekonomskog statusa). Mikrokvalifikacije se mogu upotrijebiti i kao pomoć u boljem usmjeravanju učenika, za olakšavanje pristupa i uspjeha u učenju i osposobljavanju te za potporu prelasku iz škole na posao. Zbog očekivanog rasta broja izbjeglica i podnositelja zahtjeva za azil bit će potrebno izraditi strategije za djelotvornu integraciju tih skupina u sustave obrazovanja, osposobljavanja i rada. Smjernicama i uzajamnim učenjem u cijelom EU-u u vezi s osmišljavanjem i izdavanjem mikrokvalifikacija može se promicati uključivost i osigurati da polaznici iz svih društvenih skupina imaju pristup tim pogodnostima. |
| --- | --- |

15.

Sustavi obrazovanja i osposobljavanja trebali bi biti prilagođeni različitim individualnim potrebama, sposobnostima i kapacitetima svih polaznika. Svima bi trebali ponuditi mogućnosti za učenje, među ostalim u neformalnom i informalnom okruženju, kako je naglašeno u Zaključcima Vijeća o pravičnosti i uključenosti u području obrazovanja i osposobljavanja u cilju promicanja obrazovnog uspjeha za sve (11). Dobro osmišljene mikrokvalifikacije mogu se upotrebljavati kao dio ciljanih mjera za potporu uključivosti i pristupačnosti obrazovanja i osposobljavanja za širi spektar polaznika. Taj širi spektar polaznika uključuje skupine u nepovoljnom položaju i ranjive skupine (kao što su osobe s invaliditetom, starije osobe, niskokvalificirane osobe, manjine, osobe migrantskog podrijetla, izbjeglice te osobe s manje mogućnosti zbog svoje geografske lokacije i/ili slabijeg socioekonomskog statusa). Mikrokvalifikacije se mogu upotrijebiti i kao pomoć u boljem usmjeravanju učenika, za olakšavanje pristupa i uspjeha u učenju i osposobljavanju te za potporu prelasku iz škole na posao. Zbog očekivanog rasta broja izbjeglica i podnositelja zahtjeva za azil bit će potrebno izraditi strategije za djelotvornu integraciju tih skupina u sustave obrazovanja, osposobljavanja i rada. Smjernicama i uzajamnim učenjem u cijelom EU-u u vezi s osmišljavanjem i izdavanjem mikrokvalifikacija može se promicati uključivost i osigurati da polaznici iz svih društvenih skupina imaju pristup tim pogodnostima.

| 16. | Mikrokvalifikacijama se isto tako mogu podržati profesionalni razvoj i mobilnost radnika, uključujući ljude u nestandardnim oblicima rada, kao što su oni u ekonomiji platformi (12), koji možda imaju poteškoća u pristupu osposobljavanju ovisno o svojem položaju u zaposlenju (13). |
| --- | --- |

16.

Mikrokvalifikacijama se isto tako mogu podržati profesionalni razvoj i mobilnost radnika, uključujući ljude u nestandardnim oblicima rada, kao što su oni u ekonomiji platformi (12), koji možda imaju poteškoća u pristupu osposobljavanju ovisno o svojem položaju u zaposlenju (13).

| 17. | Mikrokvalifikacije bi mogle imati aktivnu ulogu u provedbi inicijativa politike EU-a za unapređenje digitalne i zelene tranzicije. Mikrokvalifikacijama bi se mogli: i. poduprijeti ciljevi Akcijskog plana za digitalno obrazovanje za razdoblje 2021. – 2027 (14). kako bi se doprinijelo pružanju fleksibilnih i pristupačnih mogućnosti za učenje digitalnih vještina; i ii. ostvariti ciljevi Komisijina plana „Digitalni kompas 2030.” za stvaranje stanovništva s digitalnim vještinama i visokokvalificiranih digitalnih stručnjaka u Europi do 2030. Mikrokvalifikacije bi osim toga mogle doprinijeti ostvarivanju europskog zelenog plana (15), strategije rasta kojom Europa nastoji preobraziti svoje gospodarstvo i društvo te ih postupno učiniti održivijima. |
| --- | --- |

17.

Mikrokvalifikacije bi mogle imati aktivnu ulogu u provedbi inicijativa politike EU-a za unapređenje digitalne i zelene tranzicije. Mikrokvalifikacijama bi se mogli: i. poduprijeti ciljevi Akcijskog plana za digitalno obrazovanje za razdoblje 2021. – 2027 (14). kako bi se doprinijelo pružanju fleksibilnih i pristupačnih mogućnosti za učenje digitalnih vještina; i ii. ostvariti ciljevi Komisijina plana „Digitalni kompas 2030.” za stvaranje stanovništva s digitalnim vještinama i visokokvalificiranih digitalnih stručnjaka u Europi do 2030. Mikrokvalifikacije bi osim toga mogle doprinijeti ostvarivanju europskog zelenog plana (15), strategije rasta kojom Europa nastoji preobraziti svoje gospodarstvo i društvo te ih postupno učiniti održivijima.

| 18. | Preporuka Vijeća o Europskome kvalifikacijskom okviru za cjeloživotno učenje i o stavljanju izvan snage Preporuke Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o uspostavi Europskoga kvalifikacijskog okvira za cjeloživotno učenje (16) pruža zajednički referentni okvir koji ljudima i organizacijama pomaže da usporede različite kvalifikacijske sustave i razine kvalifikacija iz tih sustava. Kao referentni okvir na razini Europe, Europski kvalifikacijski okvir (EQF) otvoren je za sve vrste i razine kvalifikacija te predstavlja zajednički referentni standard za transparentnost, prenosivost i usporedivost. Europski kvalifikacijski okvir otvoren je i za mikrokvalifikacije pod uvjetom da su prvo uključene u nacionalne kvalifikacijske okvire. |
| --- | --- |

18.

Preporuka Vijeća o Europskome kvalifikacijskom okviru za cjeloživotno učenje i o stavljanju izvan snage Preporuke Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o uspostavi Europskoga kvalifikacijskog okvira za cjeloživotno učenje (16) pruža zajednički referentni okvir koji ljudima i organizacijama pomaže da usporede različite kvalifikacijske sustave i razine kvalifikacija iz tih sustava. Kao referentni okvir na razini Europe, Europski kvalifikacijski okvir (EQF) otvoren je za sve vrste i razine kvalifikacija te predstavlja zajednički referentni standard za transparentnost, prenosivost i usporedivost. Europski kvalifikacijski okvir otvoren je i za mikrokvalifikacije pod uvjetom da su prvo uključene u nacionalne kvalifikacijske okvire.

| 19. | Preporukom Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja (17) države članice pozvane su da do 2018., u skladu s nacionalnim okolnostima i posebnostima te kako budu smatrale potrebnim, uspostave mehanizme za vrednovanje neformalnog i informalnog učenja. Ti mehanizmi za vrednovanje znače da se znanje, vještine i kompetencije stečeni neformalnim i informalnim učenjem mogu vrednovati. Mehanizmi za vrednovanje ljudima omogućuju i da steknu cjelovitu ili, ako je primjenjivo, djelomičnu kvalifikaciju. U evaluaciji Preporuke iz 2020 (18). poziva se da se čvršće povežu vrednovanje i mikrokvalifikacije. |
| --- | --- |

19.

Preporukom Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja (17) države članice pozvane su da do 2018., u skladu s nacionalnim okolnostima i posebnostima te kako budu smatrale potrebnim, uspostave mehanizme za vrednovanje neformalnog i informalnog učenja. Ti mehanizmi za vrednovanje znače da se znanje, vještine i kompetencije stečeni neformalnim i informalnim učenjem mogu vrednovati. Mehanizmi za vrednovanje ljudima omogućuju i da steknu cjelovitu ili, ako je primjenjivo, djelomičnu kvalifikaciju. U evaluaciji Preporuke iz 2020 (18). poziva se da se čvršće povežu vrednovanje i mikrokvalifikacije.

| 20. | Odlukom (EU) 2018/646 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. travnja 2018. o zajedničkom okviru za pružanje boljih usluga za vještine i kvalifikacije (Europass) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 2241/2004/EZ (19) utvrđuje se osnova za pružanje internetskih alata koji ljudima omogućuju da upravljaju svojom karijerom i cjeloživotnim učenjem s pomoću usluga autentifikacije svjedodžbi kojima će mikrokvalifikacije postati prenosive. |
| --- | --- |

20.

Odlukom (EU) 2018/646 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. travnja 2018. o zajedničkom okviru za pružanje boljih usluga za vještine i kvalifikacije (Europass) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 2241/2004/EZ (19) utvrđuje se osnova za pružanje internetskih alata koji ljudima omogućuju da upravljaju svojom karijerom i cjeloživotnim učenjem s pomoću usluga autentifikacije svjedodžbi kojima će mikrokvalifikacije postati prenosive.

| 21. | Relevantnost, razvoj i unapređenje mikrokvalifikacija ovise o:






  i) | suradnji među regionalnim i nacionalnim tijelima te organizacijama za obrazovanje i osposobljavanje i; |
| --- | --- | --- |

21.

Relevantnost, razvoj i unapređenje mikrokvalifikacija ovise o:

i)

suradnji među regionalnim i nacionalnim tijelima te organizacijama za obrazovanje i osposobljavanje i;

| ii) | sektorskom i međuindustrijskom socijalnom dijalogu (koji bi trebao uključivati organizacije koje predstavljaju radnike i poslodavce iz privatnog i javnog sektora, mala i srednja poduzeća (MSP-ove) te stručno i rukovodeće osoblje). |
| --- | --- |

ii)

sektorskom i međuindustrijskom socijalnom dijalogu (koji bi trebao uključivati organizacije koje predstavljaju radnike i poslodavce iz privatnog i javnog sektora, mala i srednja poduzeća (MSP-ove) te stručno i rukovodeće osoblje).

| 22. | Ovom se Preporukom u potpunosti poštuju načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, načela institucionalne autonomije i akademske slobode te odgovornost država članica za sadržaj i organizaciju obrazovanja i strukovnog osposobljavanja u skladu s nacionalnim okolnostima i u bliskoj suradnji sa svim relevantnim dionicima. |
| --- | --- |

22.

Ovom se Preporukom u potpunosti poštuju načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, načela institucionalne autonomije i akademske slobode te odgovornost država članica za sadržaj i organizaciju obrazovanja i strukovnog osposobljavanja u skladu s nacionalnim okolnostima i u bliskoj suradnji sa svim relevantnim dionicima.

| 23. | Ovom se Preporukom ne dovodi u pitanje Direktiva 2005/36/EZ kako je izmijenjena Direktivom 2013/55/EU o priznavanju stručnih kvalifikacija i režimu automatskog priznavanja koji je u njoj predviđen, |
| --- | --- |

23.

Ovom se Preporukom ne dovodi u pitanje Direktiva 2005/36/EZ kako je izmijenjena Direktivom 2013/55/EU o priznavanju stručnih kvalifikacija i režimu automatskog priznavanja koji je u njoj predviđen,

DONIJELO JE OVU PREPORUKU koja se treba provesti u skladu s regionalnim i nacionalnim zakonodavstvom i prioritetima te zakonodavstvom i prioritetima Unije, nacionalnim okolnostima i dostupnim resursima, uključujući socioekonomsku situaciju i značajke nacionalnih sustava obrazovanja, osposobljavanja, cjeloživotnog učenja i zapošljavanja te u bliskoj suradnji sa svim relevantnim dionicima:

Ciljevi

| 1. | Državama članicama preporučuje se da donesu europski pristup mikrokvalifikacijama radi:






  a) | omogućivanja pojedincima da steknu, unaprijede i poboljšaju znanje, vještine i kompetencije koji su im potrebni za uspjeh na tržištu rada i u društvu koji se mijenjaju kako bi u potpunosti ostvarili korist od socijalno pravednog oporavka i pravedne tranzicije prema zelenom i digitalnom gospodarstvu te kako bi bili bolje pripremljeni za suočavanje s postojećim i budućim izazovima; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

omogućivanja pojedincima da steknu, unaprijede i poboljšaju znanje, vještine i kompetencije koji su im potrebni za uspjeh na tržištu rada i u društvu koji se mijenjaju kako bi u potpunosti ostvarili korist od socijalno pravednog oporavka i pravedne tranzicije prema zelenom i digitalnom gospodarstvu te kako bi bili bolje pripremljeni za suočavanje s postojećim i budućim izazovima;

| b) | podupiranja pripravnosti pružatelja mikrokvalifikacija za povećanje kvalitete, transparentnosti, pristupačnosti i fleksibilnosti ponuda učenja kako bi se pojedince potaklo na personalizirane načine učenja i razvoj karijere; |
| --- | --- |

b)

podupiranja pripravnosti pružatelja mikrokvalifikacija za povećanje kvalitete, transparentnosti, pristupačnosti i fleksibilnosti ponuda učenja kako bi se pojedince potaklo na personalizirane načine učenja i razvoj karijere;

| c) | poticanja uključivosti, pristupa i jednakih mogućnosti te doprinosa postizanju otpornosti, socijalne pravednosti i blagostanja svih, u kontekstu demografskih i društvenih promjena i u svim fazama gospodarskih ciklusa. |
| --- | --- |

c)

poticanja uključivosti, pristupa i jednakih mogućnosti te doprinosa postizanju otpornosti, socijalne pravednosti i blagostanja svih, u kontekstu demografskih i društvenih promjena i u svim fazama gospodarskih ciklusa.

| 2. | Državama članicama preporučuje se da, prema potrebi, mikrokvalifikacije upotrebljavaju kao alat za jačanje i dopunu postojećih mogućnosti za učenje, povećanje sudjelovanja u cjeloživotnom učenju i pomoć u postizanju cilja da 60 % svih odraslih osoba svake godine sudjeluje u osposobljavanju, kako je utvrđeno u Akcijskom planu za provedbu europskog stupa socijalnih prava i kako su ga pozdravili čelnici EU-a i koji je odobren Rezolucijom Vijeća o novom europskom programu za obrazovanje odraslih za razdoblje 2021. – 2030 (20). |
| --- | --- |

2.

Područje primjene

| 3. | Ovom Preporukom obuhvaćene su mikrokvalifikacije i politike kojima se može poduprijeti njihovo djelotvorno osmišljavanje, izdavanje i upotreba. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Mikrokvalifikacije se mogu upotrebljavati za dopunu i jačanje ekosustava obrazovanja, osposobljavanja, cjeloživotnog učenja i zapošljivosti. Cilj je mjera navedenih u ovoj Preporuci jačati mogućnosti za učenje i zapošljivost bez narušavanja sustava inicijalnog i visokog obrazovanja te strukovnog obrazovanja i osposobljavanja (SOO) te bez ugrožavanja i zamjene postojećih kvalifikacija i diploma. U okviru tih mjera preporučuje se uspostava zajedničkog europskog pristupa aktualnom i novom pružanju mikrokvalifikacija u Europskoj uniji te se utvrđuju definicija i smjernice za osmišljavanje, izdavanje i opis mikrokvalifikacija kako bi se poboljšale njihova kvaliteta i transparentnost te olakšalo njihovo prihvaćanje. |
| --- | --- |

4.

Definicije

| 5. | Za potrebe ove Preporuke primjenjuju se sljedeće definicije:






  a) | „mikrokvalifikacija” znači zapis o ishodu učenja koji je polaznik stekao na temelju malog opsega učenja. Ti se ishodi učenja vrednuju prema transparentnim i jasno definiranim kriterijima. Iskustva učenja kojima se stječu mikrokvalifikacije osmišljena su tako da polazniku pruže određena znanja, vještine i kompetencije koji odgovaraju društvenim, osobnim i kulturnim potrebama ili potrebama tržišta rada. Mikrokvalifikacije su u vlasništvu polaznika, mogu se razmjenjivati i prenosive su. Mogu biti samostalne ili se mogu kombinirati u svjedodžbe više razine. Temelje se na osiguravanju kvalitete u skladu s dogovorenim standardima u relevantnom sektoru ili području aktivnosti; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

„mikrokvalifikacija” znači zapis o ishodu učenja koji je polaznik stekao na temelju malog opsega učenja. Ti se ishodi učenja vrednuju prema transparentnim i jasno definiranim kriterijima. Iskustva učenja kojima se stječu mikrokvalifikacije osmišljena su tako da polazniku pruže određena znanja, vještine i kompetencije koji odgovaraju društvenim, osobnim i kulturnim potrebama ili potrebama tržišta rada. Mikrokvalifikacije su u vlasništvu polaznika, mogu se razmjenjivati i prenosive su. Mogu biti samostalne ili se mogu kombinirati u svjedodžbe više razine. Temelje se na osiguravanju kvalitete u skladu s dogovorenim standardima u relevantnom sektoru ili području aktivnosti;

| b) | „pružatelji mikrokvalifikacija” znači ustanove i organizacije za obrazovanje i osposobljavanje, socijalni partneri (tj. organizacije koje predstavljaju radnike i poslodavce), poslodavci i industrija, organizacije civilnog društva, javne službe za zapošljavanje te regionalna i nacionalna tijela i druge vrste aktera koji osmišljavaju, pružaju i izdaju mikrokvalifikacije za formalno, neformalno i informalno učenje. Time se ne dovode u pitanje regionalno i nacionalno zakonodavstvo i okolnosti; |
| --- | --- |

b)

„pružatelji mikrokvalifikacija” znači ustanove i organizacije za obrazovanje i osposobljavanje, socijalni partneri (tj. organizacije koje predstavljaju radnike i poslodavce), poslodavci i industrija, organizacije civilnog društva, javne službe za zapošljavanje te regionalna i nacionalna tijela i druge vrste aktera koji osmišljavaju, pružaju i izdaju mikrokvalifikacije za formalno, neformalno i informalno učenje. Time se ne dovode u pitanje regionalno i nacionalno zakonodavstvo i okolnosti;

| c) | „okružje za učenje” znači različite fizičke, internetske, kombinirane (21), virtualne i digitalne lokacije, kontekst i kulture u kojima ljudi uče, uključujući sva okružja u kojima se formalno, neformalno i informalno učenje mogu odvijati; |
| --- | --- |

c)

„okružje za učenje” znači različite fizičke, internetske, kombinirane (21), virtualne i digitalne lokacije, kontekst i kulture u kojima ljudi uče, uključujući sva okružja u kojima se formalno, neformalno i informalno učenje mogu odvijati;

| d) | „formalno učenje” znači učenje koje se odvija u organiziranom i strukturiranom okružju posebno namijenjenom učenju te u pravilu vodi do dodjele kvalifikacije, obično u obliku svjedodžbe ili diplome; uključuje sustave općeg obrazovanja, incijalnog trajnog i tercijarnog strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te visokog obrazovanja (22); |
| --- | --- |

d)

„formalno učenje” znači učenje koje se odvija u organiziranom i strukturiranom okružju posebno namijenjenom učenju te u pravilu vodi do dodjele kvalifikacije, obično u obliku svjedodžbe ili diplome; uključuje sustave općeg obrazovanja, incijalnog trajnog i tercijarnog strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te visokog obrazovanja (22);

| e) | „neformalno učenje” znači učenje koje se odvija izvan formalnog obrazovanja i osposobljavanja putem planiranih aktivnosti u smislu ciljeva i trajanja učenja te u kojem je prisutan neki oblik podrške u učenju (23); |
| --- | --- |

e)

„neformalno učenje” znači učenje koje se odvija izvan formalnog obrazovanja i osposobljavanja putem planiranih aktivnosti u smislu ciljeva i trajanja učenja te u kojem je prisutan neki oblik podrške u učenju (23);

| f) | „informalno učenje” znači učenje koje proizlazi iz svakodnevnih aktivnosti i iskustava i koje nije organizirano ni strukturirano u smislu ciljeva i trajanja učenja ili podrške učenju; iz perspektive osobe koja uči može biti nenamjerno (24). Njime se ne stječu automatski mikrokvalifikacije, ali se to može razmotriti u kontekstu mehanizama vrednovanja kojima se mogu utvrditi, dokumentirati, procijeniti i/ili certificirati ishodi učenja pojedinca; |
| --- | --- |

f)

„informalno učenje” znači učenje koje proizlazi iz svakodnevnih aktivnosti i iskustava i koje nije organizirano ni strukturirano u smislu ciljeva i trajanja učenja ili podrške učenju; iz perspektive osobe koja uči može biti nenamjerno (24). Njime se ne stječu automatski mikrokvalifikacije, ali se to može razmotriti u kontekstu mehanizama vrednovanja kojima se mogu utvrditi, dokumentirati, procijeniti i/ili certificirati ishodi učenja pojedinca;

| g) | „prenosivost” znači mogućnost da vlasnik svjedodžbe svoje mikrokvalifikacije pohrani u sustav po vlastitom izboru, da svjedodžbu da na uvid stranci po vlastitom izboru (nacionalnom ili transnacionalnom) te da sve stranke u razmjeni mogu razumjeti sadržaj i provjeriti vjerodostojnost svjedodžbe. Time se omogućuje prenosivost među sektorima obrazovanja i osposobljavanja te unutar njih, na tržištu rada i među zemljama; |
| --- | --- |

g)

„prenosivost” znači mogućnost da vlasnik svjedodžbe svoje mikrokvalifikacije pohrani u sustav po vlastitom izboru, da svjedodžbu da na uvid stranci po vlastitom izboru (nacionalnom ili transnacionalnom) te da sve stranke u razmjeni mogu razumjeti sadržaj i provjeriti vjerodostojnost svjedodžbe. Time se omogućuje prenosivost među sektorima obrazovanja i osposobljavanja te unutar njih, na tržištu rada i među zemljama;

| h) | „kombiniranje” znači mogućnost da se, prema potrebi, različite mikrokvalifikacije kombiniraju i logički nadovezuju jedna na drugu. Odluke o „kombiniranju” ili spajanju svjedodžbi donosi organizacija primateljica (npr. ustanova za obrazovanje i osposobljavanje, poslodavci itd.) u skladu sa svojom praksom, a njima bi se trebali podupirati ciljevi i potrebe polaznika. „Kombiniranjem” se ne stječe automatsko pravo na kvalifikaciju ili diplomu. Takve odluke donose regionalna i nacionalna tijela ili institucije u skladu sa svojim postupcima dodjele; |
| --- | --- |

h)

„kombiniranje” znači mogućnost da se, prema potrebi, različite mikrokvalifikacije kombiniraju i logički nadovezuju jedna na drugu. Odluke o „kombiniranju” ili spajanju svjedodžbi donosi organizacija primateljica (npr. ustanova za obrazovanje i osposobljavanje, poslodavci itd.) u skladu sa svojom praksom, a njima bi se trebali podupirati ciljevi i potrebe polaznika. „Kombiniranjem” se ne stječe automatsko pravo na kvalifikaciju ili diplomu. Takve odluke donose regionalna i nacionalna tijela ili institucije u skladu sa svojim postupcima dodjele;

| i) | „vrednovanje” znači postupak ili metoda koji se upotrebljavaju za evaluaciju, mjerenje i opis ishoda učenja koje su pojedinci stekli u okviru formalnog, neformalnog ili informalnog učenja. Vrednovanje provode pružatelj ili drugi priznati pružatelji usluga vrednovanja. |
| --- | --- |

i)

„vrednovanje” znači postupak ili metoda koji se upotrebljavaju za evaluaciju, mjerenje i opis ishoda učenja koje su pojedinci stekli u okviru formalnog, neformalnog ili informalnog učenja. Vrednovanje provode pružatelj ili drugi priznati pružatelji usluga vrednovanja.

Definicija i standardni elementi na razini Europe za opis mikrokvalifikacije

| 6. | Državama članicama preporučuje se da donesu i promiču upotrebu:






  a) | definicije mikrokvalifikacija kako je utvrđeno u točki 5.a; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

definicije mikrokvalifikacija kako je utvrđeno u točki 5.a;

| b) | europskih standardnih elemenata za opis mikrokvalifikacija (kako je opisano u Prilogu I.), uključujući sljedeće obvezne elemente:






  i) | identifikaciju polaznika; |
| --- | --- | --- |

b)

europskih standardnih elemenata za opis mikrokvalifikacija (kako je opisano u Prilogu I.), uključujući sljedeće obvezne elemente:

i)

identifikaciju polaznika;

| ii) | naziv mikrokvalifikacije; |
| --- | --- |

ii)

naziv mikrokvalifikacije;

| iii) | zemlju (zemlje) / regiju (regije) izdavatelja; |
| --- | --- |

iii)

zemlju (zemlje) / regiju (regije) izdavatelja;

| iv) | tijelo/tijela koji su dodijelili mikrokvalifikaciju; |
| --- | --- |

iv)

tijelo/tijela koji su dodijelili mikrokvalifikaciju;

| v) | datum izdavanja; |
| --- | --- |

v)

datum izdavanja;

| vi) | ishode učenja; |
| --- | --- |

vi)

ishode učenja;

| vii) | nominalno radno opterećenje potrebno za ostvarivanje ishoda učenja (u okviru Europskog sustava prijenosa i prikupljanja bodova (ECTS), kad god je to moguće); |
| --- | --- |

vii)

nominalno radno opterećenje potrebno za ostvarivanje ishoda učenja (u okviru Europskog sustava prijenosa i prikupljanja bodova (ECTS), kad god je to moguće);

| viii) | razinu (prema potrebi i ciklus) iskustva učenja kojima se stječu mikrokvalifikacije (Europski kvalifikacijski okvir, Kvalifikacijski okvir u Europskom prostoru visokog obrazovanja), ako je primjenjivo; |
| --- | --- |

viii)

razinu (prema potrebi i ciklus) iskustva učenja kojima se stječu mikrokvalifikacije (Europski kvalifikacijski okvir, Kvalifikacijski okvir u Europskom prostoru visokog obrazovanja), ako je primjenjivo;

| ix) | vrstu vrednovanja; |
| --- | --- |

ix)

vrstu vrednovanja;

| x) | oblik sudjelovanja u aktivnosti učenja; |
| --- | --- |

x)

oblik sudjelovanja u aktivnosti učenja;

| xi) | vrstu osiguravanja kvalitete koje se upotrebljava za podupiranje mikrokvalifikacije; |
| --- | --- |

xi)

vrstu osiguravanja kvalitete koje se upotrebljava za podupiranje mikrokvalifikacije;

| c) | europska načela za osmišljavanje i izdavanje mikrokvalifikacija (kako je opisano u Prilogu II.). |
| --- | --- |

c)

europska načela za osmišljavanje i izdavanje mikrokvalifikacija (kako je opisano u Prilogu II.).

Razvoj ekosustava za mikrokvalifikacije

| 7. | Državama članicama preporučuje se da, prema potrebi, olakšaju aktualni i novi razvoj mikrokvalifikacija unutar okružja formalnog učenja, među ostalim tako da:






  a | podupiru istraživanja koja provode visoka učilišta o ulozi mikrokvalifikacija u ponudi mogućnosti za učenje različitim polaznicima, osobito proširenjem privlačnih, pristupačnih i uključivih ponuda aktivnosti cjeloživotnog učenja usmjerenih na polaznike, među ostalim u okviru aktivnosti savezâ „europskih sveučilišta” (25), ako je primjenjivo; |
| --- | --- | --- |

7.

a

podupiru istraživanja koja provode visoka učilišta o ulozi mikrokvalifikacija u ponudi mogućnosti za učenje različitim polaznicima, osobito proširenjem privlačnih, pristupačnih i uključivih ponuda aktivnosti cjeloživotnog učenja usmjerenih na polaznike, među ostalim u okviru aktivnosti savezâ „europskih sveučilišta” (25), ako je primjenjivo;

| b | podupiru ustanove za strukovno obrazovanje i osposobljavanje i druge pružatelje strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u istraživanju uloge koju mikrokvalifikacije u trajnom strukovnom obrazovanju i osposobljavanju imaju u pružanju potpore usavršavanju i prekvalifikaciji odraslih, među ostalim aktivnostima centara strukovne izvrsnosti za strukovno obrazovanje i osposobljavanje, ako je primjenjivo; |
| --- | --- |

b

podupiru ustanove za strukovno obrazovanje i osposobljavanje i druge pružatelje strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u istraživanju uloge koju mikrokvalifikacije u trajnom strukovnom obrazovanju i osposobljavanju imaju u pružanju potpore usavršavanju i prekvalifikaciji odraslih, među ostalim aktivnostima centara strukovne izvrsnosti za strukovno obrazovanje i osposobljavanje, ako je primjenjivo;

| c | u skladu s nacionalnim okolnostima, razmotre osiguravanje javnog financiranja za razvoj i pružanje malih aktivnosti obrazovanja i osposobljavanja kojima se stječu mikrokvalifikacije, na svim razinama obrazovanja i osposobljavanja, uzimajući u obzir institucijsku autonomiju kako bi se omogućile raznolikost i kreativnost. |
| --- | --- |

c

u skladu s nacionalnim okolnostima, razmotre osiguravanje javnog financiranja za razvoj i pružanje malih aktivnosti obrazovanja i osposobljavanja kojima se stječu mikrokvalifikacije, na svim razinama obrazovanja i osposobljavanja, uzimajući u obzir institucijsku autonomiju kako bi se omogućile raznolikost i kreativnost.

| 8. | Državama članicama preporučuje se da, prema potrebi, podupru postojeći i novi razvoj mikrokvalifikacija unutar okružja neformalnog i informalnog učenja, među ostalim tako da:






  a) | podupru osmišljavanje i izdavanje mikrokvalifikacija koje osiguravaju pružatelji usluga koji nisu navedeni u točki 7. (ti pružatelji mogu uključivati poduzeća, socijalne partnere, organizacije civilnog društva, lokalna tijela, društvene centre, strukovna udruženja, istraživačke i inovacijske organizacije i privatne pružatelje), uključujući promicanje raznovrsnih izvora financiranja; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

podupru osmišljavanje i izdavanje mikrokvalifikacija koje osiguravaju pružatelji usluga koji nisu navedeni u točki 7. (ti pružatelji mogu uključivati poduzeća, socijalne partnere, organizacije civilnog društva, lokalna tijela, društvene centre, strukovna udruženja, istraživačke i inovacijske organizacije i privatne pružatelje), uključujući promicanje raznovrsnih izvora financiranja;

| b) | promiču razvoj mikrokvalifikacija koje su predstavnici poslodavaca i zaposlenika osmislili i s kojim su se složili u okviru socijalnog dijaloga, ako je to primjenjivo; |
| --- | --- |

b)

promiču razvoj mikrokvalifikacija koje su predstavnici poslodavaca i zaposlenika osmislili i s kojim su se složili u okviru socijalnog dijaloga, ako je to primjenjivo;

| c) | razmotre prilagodbu postupaka priznavanja prethodnog učenja i vrednovanja neformalnog i informalnog učenja kako bi se omogućila dodjela mikrokvalifikacija. |
| --- | --- |

c)

razmotre prilagodbu postupaka priznavanja prethodnog učenja i vrednovanja neformalnog i informalnog učenja kako bi se omogućila dodjela mikrokvalifikacija.

| 9. | Države članice potiču se da, ako je to primjereno, podupiru kvalitetu i transparentnost mikrokvalifikacija, među ostalim:






  a) | primjenom, prilagodbom i razvojem mehanizama osiguravanja kvalitete za mikrokvalifikacije koje su izdale različite vrste pružatelja usluga, uz upotrebu postojećih mehanizama kad god je to moguće (vidjeti Prilog 2.); |
| --- | --- | --- |

9.

a)

primjenom, prilagodbom i razvojem mehanizama osiguravanja kvalitete za mikrokvalifikacije koje su izdale različite vrste pružatelja usluga, uz upotrebu postojećih mehanizama kad god je to moguće (vidjeti Prilog 2.);

| b) | podupiranjem upotrebe sustava „informacija o vještinama” za analizu potreba tržišta rada i demografskih promjena tako da se može utvrditi svaka potreba za razvoj ili unapređivanje mikrokvalifikacija; |
| --- | --- |

b)

podupiranjem upotrebe sustava „informacija o vještinama” za analizu potreba tržišta rada i demografskih promjena tako da se može utvrditi svaka potreba za razvoj ili unapređivanje mikrokvalifikacija;

| c) | poticanjem pružatelja usluga da objave kataloge mikrokvalifikacija koje nude, uključujući, ako je to relevantno, njihovu politiku priznavanja mikrokvalifikacija koje su izdali drugi pružatelji; |
| --- | --- |

c)

poticanjem pružatelja usluga da objave kataloge mikrokvalifikacija koje nude, uključujući, ako je to relevantno, njihovu politiku priznavanja mikrokvalifikacija koje su izdali drugi pružatelji;

| d) | integracijom mikrokvalifikacija u nacionalne kvalifikacijske okvire i sustave. Odluke o integraciji mikrokvalifikacija u regionalne i nacionalne okvire ili sustave donose nacionalna tijela ili institucije u skladu s nacionalnim okolnostima. |
| --- | --- |

d)

integracijom mikrokvalifikacija u nacionalne kvalifikacijske okvire i sustave. Odluke o integraciji mikrokvalifikacija u regionalne i nacionalne okvire ili sustave donose nacionalna tijela ili institucije u skladu s nacionalnim okolnostima.

| 10. | Države članice potiču se da, prema potrebi, promiču i podupiru djelotvorno eksperimentiranje, suradnju, upravljanje i partnerstva između:






  i) | ustanova za obrazovanje i osposobljavanje; |
| --- | --- | --- |

10.

i)

ustanova za obrazovanje i osposobljavanje;

| ii) | socijalnih partnera; |
| --- | --- |

ii)

socijalnih partnera;

| iii) | poslodavaca i industrije; |
| --- | --- |

iii)

poslodavaca i industrije;

| iv) | organizacija za istraživanje i inovacije, |
| --- | --- |

iv)

organizacija za istraživanje i inovacije,

| v) | organizacija civilnog društva; |
| --- | --- |

v)

organizacija civilnog društva;

| vi) | službi za zapošljavanje i socijalnu uključenost i; |
| --- | --- |

vi)

službi za zapošljavanje i socijalnu uključenost i;

| vii) | lokalnih, regionalnih i nacionalnih tijela. |
| --- | --- |

vii)

lokalnih, regionalnih i nacionalnih tijela.

To eksperimentiranje, suradnja, upravljanje i partnerstvo važni su za utvrđivanje potreba za mikrokvalifikacijama te za njihovo zajedničko razvijanje i unapređivanje, kao i za procjenu učinka na usavršavanje i prekvalifikaciju, cjeloživotno učenje i razvoj karijere.

Ostvarivanje potencijala mikrokvalifikacija

| 11. | Državama članicama preporučuje se da, prema potrebi, integriraju mikrokvalifikacije u sustave obrazovanja i osposobljavanja te u politike usmjerene na razvoj vještina, među ostalim:






  a) | poticanjem uključivanja ponuda obrazovanja i osposobljavanja kojima se stječu mikrokvalifikacije u kataloge mogućnosti za obrazovanje i osposobljavanje koje se nude; |
| --- | --- | --- |

11.

a)

poticanjem uključivanja ponuda obrazovanja i osposobljavanja kojima se stječu mikrokvalifikacije u kataloge mogućnosti za obrazovanje i osposobljavanje koje se nude;

| b) | prema potrebi, upotrebom mikrokvalifikacija kako bi se poboljšao pristup obrazovanju i osposobljavanju svih polaznika, uključujući one iz skupina u nepovoljnom položaju i ranjivih skupina (kao što su osobe s invaliditetom, stariji, niskokvalificirane osobe, manjine, osobe migrantskog podrijetla, izbjeglice te osobe s manje mogućnosti zbog svoje geografske lokacije i/ili nepovoljnije socioekonomske situacije); |
| --- | --- |

b)

prema potrebi, upotrebom mikrokvalifikacija kako bi se poboljšao pristup obrazovanju i osposobljavanju svih polaznika, uključujući one iz skupina u nepovoljnom položaju i ranjivih skupina (kao što su osobe s invaliditetom, stariji, niskokvalificirane osobe, manjine, osobe migrantskog podrijetla, izbjeglice te osobe s manje mogućnosti zbog svoje geografske lokacije i/ili nepovoljnije socioekonomske situacije);

| c) | upotrebom mikrokvalifikacija kako bi se poduprli fleksibilni načini učenja i prijelaz iz više sekundarne razine ili strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u tercijarno obrazovanje i obrazovanje odraslih, ako je relevantno; |
| --- | --- |

c)

upotrebom mikrokvalifikacija kako bi se poduprli fleksibilni načini učenja i prijelaz iz više sekundarne razine ili strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u tercijarno obrazovanje i obrazovanje odraslih, ako je relevantno;

| d) | upotrebom mikrokvalifikacija koje se mogu integrirati u programe koji završavaju stjecanjem kvalifikacije ili ih mogu dopunjavati, ako je relevantno; |
| --- | --- |

d)

upotrebom mikrokvalifikacija koje se mogu integrirati u programe koji završavaju stjecanjem kvalifikacije ili ih mogu dopunjavati, ako je relevantno;

| e) | upotrebom mikrokvalifikacija kao dodatnog sredstva za poboljšanje osnovnih i naprednih digitalnih vještina i kompetencija šireg spektra polaznika, u skladu s Akcijskim planom za digitalno obrazovanje i Akcijskim planom za provedbu europskog stupa socijalnih prava; |
| --- | --- |

e)

upotrebom mikrokvalifikacija kao dodatnog sredstva za poboljšanje osnovnih i naprednih digitalnih vještina i kompetencija šireg spektra polaznika, u skladu s Akcijskim planom za digitalno obrazovanje i Akcijskim planom za provedbu europskog stupa socijalnih prava;

| f) | upotrebom mikrokvalifikacija za potporu razvoju učenja za zelenu tranziciju i održivi razvoj u sklopu nacionalne provedbe preporuke Vijeća o učenju za zelenu tranziciju i okolišnu održivost; |
| --- | --- |

f)

upotrebom mikrokvalifikacija za potporu razvoju učenja za zelenu tranziciju i održivi razvoj u sklopu nacionalne provedbe preporuke Vijeća o učenju za zelenu tranziciju i okolišnu održivost;

| g) | promicanjem upotrebe mikrokvalifikacija među ustanovama za obrazovanje i osposobljavanje i drugim pružateljima usluga, u suradnji s okolnim ekosustavom znanja i inovacija, kako bi se povećali relevantnost i mogući pozitivan učinak mikrokvalifikacija na gospodarstvo na lokalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

g)

promicanjem upotrebe mikrokvalifikacija među ustanovama za obrazovanje i osposobljavanje i drugim pružateljima usluga, u suradnji s okolnim ekosustavom znanja i inovacija, kako bi se povećali relevantnost i mogući pozitivan učinak mikrokvalifikacija na gospodarstvo na lokalnoj i regionalnoj razini;

| h) | promicanjem razumijevanja i upotrebe mikrokvalifikacija putem trajnog stručnog usavršavanja nastavnika i predavača, savjetnika za profesionalno usmjeravanje (npr. u kontekstu Akademije za usavršavanje učitelja i nastavnika u okviru programa Erasmus+) te pripadnika akademske zajednice, istraživača i drugog relevantnog osoblja; |
| --- | --- |

h)

promicanjem razumijevanja i upotrebe mikrokvalifikacija putem trajnog stručnog usavršavanja nastavnika i predavača, savjetnika za profesionalno usmjeravanje (npr. u kontekstu Akademije za usavršavanje učitelja i nastavnika u okviru programa Erasmus+) te pripadnika akademske zajednice, istraživača i drugog relevantnog osoblja;

| i) | promicanjem upotrebe mikrokvalifikacija za brzu pretvorbu najnovijih rezultata istraživanja u mogućnosti za učenje radi jačanja sinergije između europskog prostora obrazovanja i europskog istraživačkog prostora; |
| --- | --- |

i)

promicanjem upotrebe mikrokvalifikacija za brzu pretvorbu najnovijih rezultata istraživanja u mogućnosti za učenje radi jačanja sinergije između europskog prostora obrazovanja i europskog istraživačkog prostora;

| j) | razmatranjem primjene mikrokvalifikacija u europskom prostoru obrazovanja kako bi se suzbili rodni i drugi diskriminirajući stereotipi u vezi s odabirom studija i u odgojno-obrazovnim praksama i nastavnim materijalima. |
| --- | --- |

j)

razmatranjem primjene mikrokvalifikacija u europskom prostoru obrazovanja kako bi se suzbili rodni i drugi diskriminirajući stereotipi u vezi s odabirom studija i u odgojno-obrazovnim praksama i nastavnim materijalima.

| 12. | Državama članicama preporučuje se da, prema potrebi, u svoje politike zapošljavanja i aktivne politike tržišta rada (npr. službe za zapošljavanje, potpore za osposobljavanje i poticaje za zapošljavanje) integriraju mikrokvalifikacije, među ostalim:






  a) | upotrebom mikrokvalifikacija, prema potrebi, kako bi se:






  i) | riješio problem neusklađenosti i uskih grla u području postojećih i traženih vještina u određenim gospodarskim sektorima i regijama i |
| --- | --- | --- | --- |

12.

a)

upotrebom mikrokvalifikacija, prema potrebi, kako bi se:

i)

riješio problem neusklađenosti i uskih grla u području postojećih i traženih vještina u određenim gospodarskim sektorima i regijama i

| ii) | radnici usavršili i prekvalificirali za vještine i poslove za kojima postoji potražnja na tržištu rada, osobito u kontekstu digitalne i zelene tranzicije; |
| --- | --- |

ii)

radnici usavršili i prekvalificirali za vještine i poslove za kojima postoji potražnja na tržištu rada, osobito u kontekstu digitalne i zelene tranzicije;

| b) | uključivanjem osposobljavanja kojim se stječu mikrokvalifikacije u priznate mogućnosti za osposobljavanje koje mogu biti povezane s individualnim računima za učenje, ako postoje, i drugim sustavima potpora za osposobljavanje; |
| --- | --- |

b)

uključivanjem osposobljavanja kojim se stječu mikrokvalifikacije u priznate mogućnosti za osposobljavanje koje mogu biti povezane s individualnim računima za učenje, ako postoje, i drugim sustavima potpora za osposobljavanje;

| c) | promicanjem upotrebe mikrokvalifikacija kao načina unapređivanja i usavršavanja vještina samozaposlenih i nestandardnih radnika, uključujući osobe koje rade putem platformi i malih i srednjih poduzeća; |
| --- | --- |

c)

promicanjem upotrebe mikrokvalifikacija kao načina unapređivanja i usavršavanja vještina samozaposlenih i nestandardnih radnika, uključujući osobe koje rade putem platformi i malih i srednjih poduzeća;

| d) | razmatranjem upotrebe mikrokvalifikacija u ciljanim inicijativama kako bi se poduprle i motivirale skupine u nepovoljnom položaju i ranjive skupine (kao što su primatelji minimalnog dohotka, osobe s invaliditetom, dugotrajno nezaposleni i niskokvalificirani) da se vrate na tržište rada ili nastave svoje zaposlenje; |
| --- | --- |

d)

razmatranjem upotrebe mikrokvalifikacija u ciljanim inicijativama kako bi se poduprle i motivirale skupine u nepovoljnom položaju i ranjive skupine (kao što su primatelji minimalnog dohotka, osobe s invaliditetom, dugotrajno nezaposleni i niskokvalificirani) da se vrate na tržište rada ili nastave svoje zaposlenje;

| e) | razmatranjem uloge mikrokvalifikacija u sustavima za provedbu ojačane Garancije za mlade kako bi se poduprli mladi, među ostalim u pripremnom osposobljavanju i kvalitetnim ponudama za nastavak obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

e)

razmatranjem uloge mikrokvalifikacija u sustavima za provedbu ojačane Garancije za mlade kako bi se poduprli mladi, među ostalim u pripremnom osposobljavanju i kvalitetnim ponudama za nastavak obrazovanja i osposobljavanja;

| f) | razmatranjem uloge mikrokvalifikacija u okviru nacionalne provedbe Preporuke o učinkovitoj aktivnoj potpori zapošljavanju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 (EASE); |
| --- | --- |

f)

razmatranjem uloge mikrokvalifikacija u okviru nacionalne provedbe Preporuke o učinkovitoj aktivnoj potpori zapošljavanju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 (EASE);

| g) | razmatranjem upotrebe mikrokvalifikacija kako bi se podupro profesionalni razvoj radnika i ispunili regulatorni zahtjevi za usavršavanje i prekvalifikaciju za određene poslove i vrste rada (npr. za licencije, obvezno osposobljavanje i dozvole). |
| --- | --- |

g)

razmatranjem upotrebe mikrokvalifikacija kako bi se podupro profesionalni razvoj radnika i ispunili regulatorni zahtjevi za usavršavanje i prekvalifikaciju za određene poslove i vrste rada (npr. za licencije, obvezno osposobljavanje i dozvole).

| 13. | Državama članicama preporučuje se da, prema potrebi, potiču i podupiru Europsku mrežu nacionalnih informacijskih centara i Nacionalne informacijske centre za akademsko priznavanje (mreže ENIC-NARIC) ili odgovarajuća tijela da, prema potrebi, razviju transparentne postupke priznavanja mikrokvalifikacija koje izdaju različite vrste pružatelja usluga. To bi trebalo učiniti u suradnji s relevantnim dionicima navedenima u stavku 10., među ostalim razmatranjem moguće izvedivosti automatskog priznavanja mikrokvalifikacija (26). |
| --- | --- |

13.

| 14. | Državama članicama preporučuje se da, prema potrebi, osiguraju da se informacije i savjeti o utvrđivanju i odabiru mikrokvalifikacija uključe u usluge usmjeravanja za cjeloživotno učenje. To uključuje usluge profesionalnog usmjeravanja u centrima za karijeru visokih učilišta, javnim i privatnim službama za zapošljavanje, socijalnim službama i drugim službama za usmjeravanje (zapošljavanje, karijera, obrazovanje i osposobljavanje, profesionalna potpora (coaching)). Uključivanjem smjernica o mikrokvalifikacijama u te usluge trebale bi se zadovoljiti potrebe svih polaznika, među ostalim polaznika u nepovoljnom položaju i ranjivih polaznika. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Državama članicama preporučuje se da prema potrebi:






  a) | definiraju mjere za provedbu ove Preporuke oslanjajući se na relevantne postojeće nacionalne aranžmane i financijske okvire. To bi moglo uključivati poveznice s individualnim računima za učenje, ako postoje (uzimajući u obzir odgovornost i autonomiju organizacija u području obrazovanja, osposobljavanja i tržišta rada u nacionalnom kontekstu); |
| --- | --- | --- |

15.

a)

definiraju mjere za provedbu ove Preporuke oslanjajući se na relevantne postojeće nacionalne aranžmane i financijske okvire. To bi moglo uključivati poveznice s individualnim računima za učenje, ako postoje (uzimajući u obzir odgovornost i autonomiju organizacija u području obrazovanja, osposobljavanja i tržišta rada u nacionalnom kontekstu);

| b) | na najbolji mogući način iskoriste financijska sredstva i instrumente Unije za podupiranje potrebnih reformi, od okvira za potporu do razvoja i upotrebe mikrokvalifikacija. |
| --- | --- |

b)

na najbolji mogući način iskoriste financijska sredstva i instrumente Unije za podupiranje potrebnih reformi, od okvira za potporu do razvoja i upotrebe mikrokvalifikacija.

Potpora Komisije

Vijeće pozdravlja namjeru Komisije da, uzimajući u obzir supsidijarnost i nacionalne okolnosti te u bliskoj suradnji s državama članicama:

| 16. | razvije i prilagodi, prema potrebi, postojeće alate i usluge Unije kako bi se podupro razvoj mikrokvalifikacija svih vrsta pružatelja usluga, među ostalim:






  a) | potporom izrade smjernica o tome kako povećati transparentnost i primijeniti trenutačne instrumente EU-a i instrumente Bolonjskog procesa u području visokog obrazovanja na unutarnje i vanjsko osiguravanje kvalitete mikrokvalifikacija; |
| --- | --- | --- |

16.

a)

potporom izrade smjernica o tome kako povećati transparentnost i primijeniti trenutačne instrumente EU-a i instrumente Bolonjskog procesa u području visokog obrazovanja na unutarnje i vanjsko osiguravanje kvalitete mikrokvalifikacija;

| b) | razmatranjem načina prilagodbe priručnika za korisnike Europskog sustava prijenosa i prikupljanja bodova u području visokog obrazovanja kako bi se integrirale mikrokvalifikacije; |
| --- | --- |

b)

razmatranjem načina prilagodbe priručnika za korisnike Europskog sustava prijenosa i prikupljanja bodova u području visokog obrazovanja kako bi se integrirale mikrokvalifikacije;

| c) | razmatranjem načina prilagodbe i razvoja alata EU-a za vještine i kvalifikacije kako bi se mikrokvalifikacije integrirale u sustave strukovnog obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

c)

razmatranjem načina prilagodbe i razvoja alata EU-a za vještine i kvalifikacije kako bi se mikrokvalifikacije integrirale u sustave strukovnog obrazovanja i osposobljavanja;

| d) | poticanjem uloge centara ENIC-NARIC i drugih odgovarajućih tijela u priznavanju mikrokvalifikacija za daljnji studij i/ili u svrhu zapošljavanja, među ostalim razvojem smjernica i osposobljavanja; |
| --- | --- |

d)

poticanjem uloge centara ENIC-NARIC i drugih odgovarajućih tijela u priznavanju mikrokvalifikacija za daljnji studij i/ili u svrhu zapošljavanja, među ostalim razvojem smjernica i osposobljavanja;

| e) | poticanjem strukturirane rasprave o mogućnosti uključivanja mikrokvalifikacija u nacionalne kvalifikacijske okvire (NKO); |
| --- | --- |

e)

poticanjem strukturirane rasprave o mogućnosti uključivanja mikrokvalifikacija u nacionalne kvalifikacijske okvire (NKO);

| f) | razmatranjem razvoja inicijative za europsku studentsku iskaznicu kako bi se studentima omogućilo da ishod mikrokvalifikacija stečenih u inozemstvu tijekom studija sigurno razmjenjuju s drugim ustanovama za obrazovanje i osposobljavanje; |
| --- | --- |

f)

razmatranjem razvoja inicijative za europsku studentsku iskaznicu kako bi se studentima omogućilo da ishod mikrokvalifikacija stečenih u inozemstvu tijekom studija sigurno razmjenjuju s drugim ustanovama za obrazovanje i osposobljavanje;

| 17. | podrži suradnju između država članica i dionikâ, među ostalim:






  a) | podupiranjem razmjene informacija među regionalnim i nacionalnim tijelima o relevantnim regionalnim i nacionalnim inicijativama politika i dokazima o njihovu učinku, uz što bolje iskorištavanje strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire; |
| --- | --- | --- |

17.

a)

podupiranjem razmjene informacija među regionalnim i nacionalnim tijelima o relevantnim regionalnim i nacionalnim inicijativama politika i dokazima o njihovu učinku, uz što bolje iskorištavanje strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire;

| b) | promicanjem europske suradnje u osiguravanju kvalitete mikrokvalifikacija te izgradnjom uzajamnog povjerenja na taj način; |
| --- | --- |

b)

promicanjem europske suradnje u osiguravanju kvalitete mikrokvalifikacija te izgradnjom uzajamnog povjerenja na taj način;

| c) | poticanjem visokih učilišta i ustanova za strukovno obrazovanje i osposobljavanje, uključujući saveze „europskih sveučilišta” i centre izvrsnosti u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, na eksperimentiranje s mikrokvalifikacijama i njihovu upotrebu kako bi se promicalo i potaknulo prihvaćanje mikrokvalifikacija u široj zajednici za obrazovanje i osposobljavanje; |
| --- | --- |

c)

poticanjem visokih učilišta i ustanova za strukovno obrazovanje i osposobljavanje, uključujući saveze „europskih sveučilišta” i centre izvrsnosti u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, na eksperimentiranje s mikrokvalifikacijama i njihovu upotrebu kako bi se promicalo i potaknulo prihvaćanje mikrokvalifikacija u široj zajednici za obrazovanje i osposobljavanje;

| d) | promicanjem angažmana u pogledu mikrokvalifikacija u Akademijama za stručno usavršavanje učitelja i nastavnika u okviru programa Erasmus+ i među drugim pružateljima usluga za obrazovanje i osposobljavanje učitelja i nastavnika kako bi se zadovoljile potrebe učitelja i nastavnika za kontinuiranim stručnim usavršavanjem, prema potrebi; |
| --- | --- |

d)

promicanjem angažmana u pogledu mikrokvalifikacija u Akademijama za stručno usavršavanje učitelja i nastavnika u okviru programa Erasmus+ i među drugim pružateljima usluga za obrazovanje i osposobljavanje učitelja i nastavnika kako bi se zadovoljile potrebe učitelja i nastavnika za kontinuiranim stručnim usavršavanjem, prema potrebi;

| e) | razmatranjem angažmana socijalnih partnera, poslodavaca i industrije u pogledu mikrokvalifikacija, među ostalim putem Pakta za vještine i povezanih inicijativa suradnje kao što su Plan za sektorsku suradnju u području vještina, ojačani Europski savez za naukovanje i Koalicija za digitalne vještine i radna mjesta; |
| --- | --- |

e)

razmatranjem angažmana socijalnih partnera, poslodavaca i industrije u pogledu mikrokvalifikacija, među ostalim putem Pakta za vještine i povezanih inicijativa suradnje kao što su Plan za sektorsku suradnju u području vještina, ojačani Europski savez za naukovanje i Koalicija za digitalne vještine i radna mjesta;

| f) | podupiranjem suradnje i razmjene najboljih primjera iz prakse između javnih službi za zapošljavanje i poslodavaca o tome kako upotrebljavati mikrokvalifikacije za podršku zapošljivosti u kontekstu mreže javnih službi za zapošljavanje; |
| --- | --- |

f)

podupiranjem suradnje i razmjene najboljih primjera iz prakse između javnih službi za zapošljavanje i poslodavaca o tome kako upotrebljavati mikrokvalifikacije za podršku zapošljivosti u kontekstu mreže javnih službi za zapošljavanje;

| g) | olakšavanjem projekata suradnje među socijalnim partnerima i ustanovama za obrazovanje i osposobljavanje o tome kako upotrebljavati i provoditi mikrokvalifikacije u cilju zadovoljavanja potreba za vještinama na europskoj, nacionalnoj, lokalnoj i regionalnoj razini te u različitim sektorima; |
| --- | --- |

g)

olakšavanjem projekata suradnje među socijalnim partnerima i ustanovama za obrazovanje i osposobljavanje o tome kako upotrebljavati i provoditi mikrokvalifikacije u cilju zadovoljavanja potreba za vještinama na europskoj, nacionalnoj, lokalnoj i regionalnoj razini te u različitim sektorima;

| 18. | podupre tehničku provedbu Preporuke razmatranjem daljnjeg razvoja platforme Europass kako bi se, prema potrebi:






  a) | pružile informacije o mogućnostima za učenje kojima se stječu mikrokvalifikacije i pružateljima usluga koji primjenjuju europski pristup mikrokvalifikacijama; |
| --- | --- | --- |

18.

a)

pružile informacije o mogućnostima za učenje kojima se stječu mikrokvalifikacije i pružateljima usluga koji primjenjuju europski pristup mikrokvalifikacijama;

| b) | podržala provjera vjerodostojnosti mikrokvalifikacija putem europskih digitalnih vjerodajnica za učenje; |
| --- | --- |

b)

podržala provjera vjerodostojnosti mikrokvalifikacija putem europskih digitalnih vjerodajnica za učenje;

| c) | podržali prenosivost, kombiniranje, interoperabilnost, razmjena i dijeljenje informacija o mikrokvalifikacijama putem europskog otvorenog standarda kojim se utvrđuje zajednički format mikrokvalifikacija; |
| --- | --- |

c)

podržali prenosivost, kombiniranje, interoperabilnost, razmjena i dijeljenje informacija o mikrokvalifikacijama putem europskog otvorenog standarda kojim se utvrđuje zajednički format mikrokvalifikacija;

| 19. | podupre daljnja istraživanja o:






  i) | primjeni europskog pristupa mikrokvalifikacijama, uključujući način na koji ih upotrebljavaju pružatelji usluga obrazovanja i osposobljavanja, poslodavci i socijalni partneri; |
| --- | --- | --- |

19.

i)

primjeni europskog pristupa mikrokvalifikacijama, uključujući način na koji ih upotrebljavaju pružatelji usluga obrazovanja i osposobljavanja, poslodavci i socijalni partneri;

| ii) | posebnim ishodima i pogodnostima za polaznike; |
| --- | --- |

ii)

posebnim ishodima i pogodnostima za polaznike;

| iii) | njihovoj dodanoj vrijednosti u usporedbi s cjelovitom diplomom ili kvalifikacijom te kao dopuna njima i; |
| --- | --- |

iii)

njihovoj dodanoj vrijednosti u usporedbi s cjelovitom diplomom ili kvalifikacijom te kao dopuna njima i;

| iv) | dodatnim dokazima o čimbenicima koji utječu na poticaj motivaciju osoba da započnu s osposobljavanjem. |
| --- | --- |

iv)

dodatnim dokazima o čimbenicima koji utječu na poticaj motivaciju osoba da započnu s osposobljavanjem.

| 20. | Države članice i Komisija trebale bi zajedno raditi na poboljšanju opsega i relevantnosti postojećeg prikupljanja podataka o mikrokvalifikacijama na razini Unije. |
| --- | --- |

20.

Izvješćivanje

| 21. | Preporučuje se da države članice provedu ovu Preporuku što je prije moguće. Pozivaju se da do prosinca 2023. obavijeste Komisiju o odgovarajućim mjerama koje treba poduzeti na odgovarajućoj razini kako bi se poduprli ciljevi ove Preporuke. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Komisija se poziva da prati napredak ostvaren u provedbi ove Preporuke s pomoću postojećih relevantnih okvira Unije za praćenje i izvješćivanje, bez ikakvog dodatnog opterećenja za države članice, u suradnji s njima i nakon savjetovanja s dotičnim dionicima, te da o tome izvijesti Vijeće u roku od pet godina od datuma njezina donošenja. |
| --- | --- |

22.

Sastavljeno u Luxembourgu 16. lipnja 2022

Za Vijeće

Predsjednik

O. DUSSOPT

---

(1)  SL L 379, 26.10.2021., str. 1.

1

(2)  SL C 428, 13.12.2017., str. 10.

2

(3)  „Europsko vijeće pozdravlja glavne ciljeve EU-a iz Akcijskog plana za europski stup socijalnih prava, u skladu s izjavom iz Porta”, zaključci Europskog vijeća, 24. i 25. lipnja 2021., EUCO 7/21.

3

(4)  C(2021) 1372 final.

4

(5)  COM(2020) 274 final.

5

(6)  COM(2020) 625 final.

6

(7)  SL C 417, 2.12.2020., str. 1.

7

(8)  SL C 66, 26.2.2021., str. 1.

8

(9)  SL C 221, 10.6.2021., str. 14.

9

(10)  Priopćenje ministara iz Rima od 19. studenoga 2020.

10

(11)  SL C 221, 10.6.2021., str. 3.

11

(12)  „[...] Pojam ekonomija internetskih platformi treba razumjeti tako da pokriva sve gospodarske aktivnosti koje proizlaze iz stvarnih ili predviđenih komercijalnih transakcija na unutarnjem tržištu i koje su izravno ili neizravno olakšane internetskim platformama, osobito usluge internetskog posredovanja i internetske tražilice”, Odluka Komisije od 26. travnja 2018. o osnivanju skupine stručnjaka za Promatračnicu ekonomije internetskih platformi, C(2018) 2393 final, 26. travnja 2018.., str. 1.

12

(13)  U Rezoluciji Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o pravednim radnim uvjetima, pravima i socijalnoj zaštiti radnika koji rade preko platformi – novi oblici zapošljavanja povezani s digitalnim razvojem (2019/2186(INI)) poziva se na to da se problem obrazovanja i osposobljavanja radnika koji rade putem platformi riješi u kontekstu EU-ova pristupa mikrokvalifikacijama.

13

(14)  COM(2020) 624 final.

14

(15)  COM(2019) 640 final.

15

(16)  SL C 189, 15.6.2017., str. 15.

16

(17)  SL C 398, 22.12.2012., str. 1.

17

(18)  SWD (2020) 121 final.

18

(19)  SL L 112, 2.5.2018., str. 42.

19

(20)  SL C 504, 14.12.2021., str. 9.

20

(21)  „Kombinirano učenje” u formalnom obrazovanju i osposobljavanju pojam je koji se upotrebljava za opis situacije u kojoj škola, nastavno osoblje ili učenik primjenjuju više pristupa procesima učenja.

21

(22)  Definicija na temelju Preporuke Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja, SL C 398, 22.12.2012., str. 1.

22

(23)  Definicija je preuzeta iz Uredbe (EU) 2021/817 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o uspostavi programa Unije za obrazovanje i osposobljavanje, mlade i sport Erasmus+ te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1288/2013, OJ L 189, 28.5.2021., str. 1.

23

(24)  Definicija je preuzeta iz Uredbe (EU) 2021/817 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o uspostavi programa Unije za obrazovanje i osposobljavanje, mlade i sport Erasmus+ te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1288/2013, OJ L 189, 28.5.2021., str. 1.

24

(25)  SL C 221, 10.6.2021., str. 14.

25

(26)  Kako je utvrđeno u Preporuci Vijeća od 26. studenoga 2018. o promicanju automatskog uzajamnog priznavanja kvalifikacija visokog obrazovanja i srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja te ishoda razdoblja učenja u inozemstvu, SL C 444, 10.12.2018., str. 1.

26

---

PRILOG I.

Standardni elementi na razini Europe za opis mikrokvalifikacije

Ovaj Prilog sadržava popis zajedničkih standardnih elemenata na razini Europe za opis mikrokvalifikacija preporučenih kao resurs za potporu provedbi (1).

| Obvezni elementi: | Identifikacija polaznika |
| --- | --- |
| Naziv mikrokvalifikacije |
| Zemlja (zemlje) / regija (regije) izdavatelja |
| Tijelo/tijela koja su dodijelila mikrokvalifikaciju |
| Datum izdavanja |
| Ishodi učenja |
| Nominalno radno opterećenje potrebno za ostvarivanje ishoda učenja (u ECTS bodovima, kad je moguće) |
| Razina (i ciklus, ako je primjenjivo) iskustva učenja kojim se stječu mikrokvalifikacije (EQF, QF-EHEA), ako je primjenjivo |
| Vrsta vrednovanja |
| Oblik sudjelovanja u aktivnosti učenja |
| Vrsta osiguravanja kvalitete koje se upotrebljava za podupiranje mikrokvalifikacije |
| Neobvezni podaci, prema potrebi (popis nije potpun) | Preduvjeti za upis u aktivnosti učenja |
| Nadzor i provjera identiteta tijekom vrednovanja (bez nadzora i bez provjere identiteta, pod nadzorom i bez provjere identiteta, pod nadzorom putem interneta ili s provjerom identiteta na fizičkoj lokaciji) |
| Dobivena ocjena |
| Mogućnosti za integraciju/kombiniranje (samostalna, neovisna mikrokvalifikacija/integrirana, može se kombinirati s ciljem stjecanja druge kvalifikacije) |
| Dodatne informacije |

Obvezni elementi:

Identifikacija polaznika

Naziv mikrokvalifikacije

Zemlja (zemlje) / regija (regije) izdavatelja

Tijelo/tijela koja su dodijelila mikrokvalifikaciju

Datum izdavanja

Ishodi učenja

Nominalno radno opterećenje potrebno za ostvarivanje ishoda učenja (u ECTS bodovima, kad je moguće)

Razina (i ciklus, ako je primjenjivo) iskustva učenja kojim se stječu mikrokvalifikacije (EQF, QF-EHEA), ako je primjenjivo

Vrsta vrednovanja

Oblik sudjelovanja u aktivnosti učenja

Vrsta osiguravanja kvalitete koje se upotrebljava za podupiranje mikrokvalifikacije

Neobvezni podaci, prema potrebi (popis nije potpun)

Preduvjeti za upis u aktivnosti učenja

Nadzor i provjera identiteta tijekom vrednovanja (bez nadzora i bez provjere identiteta, pod nadzorom i bez provjere identiteta, pod nadzorom putem interneta ili s provjerom identiteta na fizičkoj lokaciji)

Dobivena ocjena

Mogućnosti za integraciju/kombiniranje (samostalna, neovisna mikrokvalifikacija/integrirana, može se kombinirati s ciljem stjecanja druge kvalifikacije)

Dodatne informacije

Ti će standardni elementi biti uključeni u europski model podataka (2) kojim se utvrđuje zajednički format za opis mikrokvalifikacija. Taj model podataka bit će dostupan kao otvoren standard kojim će se, prema potrebi, koristiti pružatelji mikrokvalifikacija te bi se njime mogla podupirati interoperabilnost i lakša razmjena podataka o mikrokvalifikacijama.

Komisija će razviti model podataka na temelju prethodno navedenih zajedničkih standardnih elemenata. Taj model podataka razvit će se u skladu sa:

| i) | savjetovanjem s državama članicama i dionicima; |
| --- | --- |

i)

savjetovanjem s državama članicama i dionicima;

| ii) | potrebama korisnika i tehnološkim napretkom; |
| --- | --- |

ii)

potrebama korisnika i tehnološkim napretkom;

| iii) | promjenama na tržištu rada i; |
| --- | --- |

iii)

promjenama na tržištu rada i;

| iv) | postojećim pristupima pružanju obrazovanja i osposobljavanja. |
| --- | --- |

iv)

postojećim pristupima pružanju obrazovanja i osposobljavanja.

Cilj je tog modela podataka podržati dosljednost informacija i pokazati jasnu dodanu vrijednost. Model podataka za mikrokvalifikacije uređivat će se u skladu s Odlukom o Europassu, posebno člankom 6. stavkom 1. točkama (b) i (d) te člankom 6. stavkom 2. točkom (b), kojima se Komisija već poziva da razvije, ispita i ažurira otvorene standarde.

---

(1)  Upotreba standardnih elemenata na razini Europe za opis mikrokvalifikacija sama po sebi ne podrazumijeva službeno vrednovanje ili priznavanje, ali je ključni čimbenik za to.

(2)  Modeli podataka grafički su i/ili leksički prikazi podataka u kojima se navode njihove značajke, struktura i međuodnosi. Upotrebljavaju se kao otvoreni standardi, besplatni su, transparentni i izrađeni na temelju konsenzusa.

---

PRILOG II.

Europska načela za osmišljavanje i izdavanje mikrokvalifikacija

U 10 načela u nastavku opisuje se priroda mikrokvalifikacija, a državama članicama, javnim tijelima i pružateljima usluga pružaju smjernice za osmišljavanje i izdavanje mikrokvalifikacija i sustava za mikrokvalifikacije. Načelima se naglašavaju glavne značajke europskog pristupa mikrokvalifikacijama kojim se može omogućiti povjerenje u mikrokvalifikacije i njihova kvaliteta. Načela su univerzalna i mogu se, prema potrebi, primijeniti u bilo kojem području ili sektoru.

| 1. | Kvaliteta | Mikrokvalifikacije podliježu unutarnjem i vanjskom osiguravanju kvalitete koje provodi sustav koji ih proizvodi (npr. kontekst obrazovanja, osposobljavanja ili tržišta rada u kojem je mikrokvalifikacija oblikovana i pružena). Postupci osiguravanja kvalitete moraju biti primjereni svrsi, jasno dokumentirani i pristupačni te moraju odgovarati potrebama i očekivanjima polaznikâ i dionikâ.

  Pružatelji usluga: vanjsko osiguravanje kvalitete temelji se ponajprije na vrednovanju pružatelja usluga (a ne pojedinačnog tečaja) i djelotvornosti njihovih unutarnjih postupaka osiguravanja kvalitete.
  Pružatelji usluga trebali bi zajamčiti da unutarnje osiguravanje kvalitete obuhvaća sve sljedeće elemente:






  — | ukupnu kvalitetu same mikrokvalifikacije, na temelju standarda navedenih u nastavku; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Kvaliteta

Mikrokvalifikacije podliježu unutarnjem i vanjskom osiguravanju kvalitete koje provodi sustav koji ih proizvodi (npr. kontekst obrazovanja, osposobljavanja ili tržišta rada u kojem je mikrokvalifikacija oblikovana i pružena). Postupci osiguravanja kvalitete moraju biti primjereni svrsi, jasno dokumentirani i pristupačni te moraju odgovarati potrebama i očekivanjima polaznikâ i dionikâ.

Pružatelji usluga: vanjsko osiguravanje kvalitete temelji se ponajprije na vrednovanju pružatelja usluga (a ne pojedinačnog tečaja) i djelotvornosti njihovih unutarnjih postupaka osiguravanja kvalitete.

Pružatelji usluga trebali bi zajamčiti da unutarnje osiguravanje kvalitete obuhvaća sve sljedeće elemente:

—

ukupnu kvalitetu same mikrokvalifikacije, na temelju standarda navedenih u nastavku;

| — | kvalitetu tečaja, ako je primjenjivo, kojim se stječe mikrokvalifikacija; |
| --- | --- |

—

kvalitetu tečaja, ako je primjenjivo, kojim se stječe mikrokvalifikacija;

| — | povratne informacije polaznika o iskustvu učenja kojim se stječe mikrokvalifikacija i; |
| --- | --- |

—

povratne informacije polaznika o iskustvu učenja kojim se stječe mikrokvalifikacija i;

| — | istorazinske povratne informacije, među ostalim od drugih pružatelja usluga i dionika, o iskustvu učenja kojim se stječe mikrokvalifikacija. |
| --- | --- |

—

istorazinske povratne informacije, među ostalim od drugih pružatelja usluga i dionika, o iskustvu učenja kojim se stječe mikrokvalifikacija.

Standardi: vanjsko osiguravanje kvalitete treba se provoditi u skladu sa sljedećim:

| — | Prilogom IV. Preporuci o Europskome kvalifikacijskom okviru, ako je primjenjivo; |
| --- | --- |

—

Prilogom IV. Preporuci o Europskome kvalifikacijskom okviru, ako je primjenjivo;

| — | standardima i smjernicama za osiguravanje kvalitete u Europskom prostoru visokog obrazovanja, ako je primjenjivo; |
| --- | --- |

—

standardima i smjernicama za osiguravanje kvalitete u Europskom prostoru visokog obrazovanja, ako je primjenjivo;

| — | Europskim referentnim okvirom za osiguravanje kvalitete u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (okvir EQAVET), ako je primjenjivo; |
| --- | --- |

—

Europskim referentnim okvirom za osiguravanje kvalitete u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (okvir EQAVET), ako je primjenjivo;

| — | ostalim instrumentima osiguravanja kvalitete, uključujući registre i oznake, kako bi se izgradilo povjerenje javnosti u mikrokvalifikacije, ako je primjenjivo. |
| --- | --- |

—

ostalim instrumentima osiguravanja kvalitete, uključujući registre i oznake, kako bi se izgradilo povjerenje javnosti u mikrokvalifikacije, ako je primjenjivo.

2.

Transparentnost

Mikrokvalifikacije su mjerljive, usporedive i razumljive s jasnim informacijama o ishodima učenja, radnom opterećenju, sadržaju, razini i ponudi učenja, prema potrebi.

Radno opterećenje

| — | Visoka učilišta trebala bi upotrebljavati Europski sustav prijenosa i prikupljanja bodova (ECTS) i poštovati načela iz Priloga V. Preporuci o Europskome kvalifikacijskom okviru kako bi, ako je moguće, pokazala pretpostavljeno radno opterećenje potrebno za postizanje ishodâ učenja u vezi s mikrokvalifikacijom. |
| --- | --- |

—

Visoka učilišta trebala bi upotrebljavati Europski sustav prijenosa i prikupljanja bodova (ECTS) i poštovati načela iz Priloga V. Preporuci o Europskome kvalifikacijskom okviru kako bi, ako je moguće, pokazala pretpostavljeno radno opterećenje potrebno za postizanje ishodâ učenja u vezi s mikrokvalifikacijom.

| — | Pružatelji usluga koji ne upotrebljavaju ECTS bodove mogu koristiti druge sustave ili vrste informacija kojima se djelotvorno mogu opisati ishodi učenja i radno opterećenje, u skladu s načelima iz Priloga V. Preporuci o Europskome kvalifikacijskom okviru. |
| --- | --- |

—

Pružatelji usluga koji ne upotrebljavaju ECTS bodove mogu koristiti druge sustave ili vrste informacija kojima se djelotvorno mogu opisati ishodi učenja i radno opterećenje, u skladu s načelima iz Priloga V. Preporuci o Europskome kvalifikacijskom okviru.

Kvalifikacijski okvir/sustavi

| — | Mikrokvalifikacije mogu biti uključene u nacionalne kvalifikacijske okvire/sustave, prema potrebi i u skladu s nacionalnim prioritetima i odlukama. Nacionalni kvalifikacijski okviri/sustavi upućuju na Europski kvalifikacijski okvir, a za visokoškolske kvalifikacije samocertificirani su prema kvalifikacijskom okviru Europskog prostora visokog obrazovanja, čime se dodatno može poduprijeti transparentnost mikrokvalifikacija i povjerenje u njih. |
| --- | --- |

—

Mikrokvalifikacije mogu biti uključene u nacionalne kvalifikacijske okvire/sustave, prema potrebi i u skladu s nacionalnim prioritetima i odlukama. Nacionalni kvalifikacijski okviri/sustavi upućuju na Europski kvalifikacijski okvir, a za visokoškolske kvalifikacije samocertificirani su prema kvalifikacijskom okviru Europskog prostora visokog obrazovanja, čime se dodatno može poduprijeti transparentnost mikrokvalifikacija i povjerenje u njih.

Informacije o ponudi mikrokvalifikacija

Sustavi za mikrokvalifikacije trebali bi pružiti transparentne i jasne informacije kako bi se poduprli sustavi za usmjeravanje polaznika, u skladu s nacionalnim praksama i potrebama dionika:

| — | Informacije o pružateljima mikrokvalifikacija objavljuju se, ako je to moguće, u postojećim relevantnim registrima. Pružatelji visokog obrazovanja (i drugi relevantni pružatelji usluga) trebali bi biti uključeni, ako je to moguće, u bazu podataka o rezultatima vanjskog osiguranja kvalitete (DEQAR), na temelju osiguravanja kvalitete u skladu sa Standardima i smjernicama za osiguravanje kvalitete u Europskom prostoru visokog obrazovanja. |
| --- | --- |

—

Informacije o pružateljima mikrokvalifikacija objavljuju se, ako je to moguće, u postojećim relevantnim registrima. Pružatelji visokog obrazovanja (i drugi relevantni pružatelji usluga) trebali bi biti uključeni, ako je to moguće, u bazu podataka o rezultatima vanjskog osiguranja kvalitete (DEQAR), na temelju osiguravanja kvalitete u skladu sa Standardima i smjernicama za osiguravanje kvalitete u Europskom prostoru visokog obrazovanja.

| — | Informacije o mogućnostima za učenje kojima se stječu mikrokvalifikacije trebale bi biti pristupačne i lako bi ih se trebalo razmjenjivati na relevantnim platformama, uključujući Europass. |
| --- | --- |

—

Informacije o mogućnostima za učenje kojima se stječu mikrokvalifikacije trebale bi biti pristupačne i lako bi ih se trebalo razmjenjivati na relevantnim platformama, uključujući Europass.

3.

Relevantnost

Mikrokvalifikacije bi trebalo osmišljavati i izdavati kao zasebne, ciljane ishode učenja, a mogućnosti za učenje kojima se one stječu prema potrebi treba ažurirati kako bi se ispunile utvrđene obrazovne potrebe.

Organizacije za obrazovanje i osposobljavanje, poslodavci, socijalni partneri, drugi pružatelji usluga i korisnici mikrokvalifikacija potiču se na suradnju radi povećanja relevantnosti mikrokvalifikacija na tržištu rada.

4.

Važeće vrednovanje

Ishodi učenja u okviru mikrokvalifikacija vrednuju se u skladu s transparentnim standardima.

5.

Načini učenja

Mikrokvalifikacije se osmišljavaju i izdaju kao potpora fleksibilnim načinima učenja, uključujući mogućnost vrednovanja, priznavanja i „kombiniranja” mikrokvalifikacija iz različitih sustava.

Kombiniranje

Mikrokvalifikacije su osmišljene tako da budu modularne kako bi se mogle dodati druge mikrokvalifikacije i izraditi svjedodžbe više razine. Odluku o „kombiniranju” ili spajanju svjedodžbi donosi organizacija primateljica (npr. ustanova za obrazovanje i osposobljavanje, poslodavci itd.) u skladu sa svojom praksom te bi trebala podupirati ciljeve i potrebe polaznika. „Kombiniranjem” se ne stječe automatsko pravo na kvalifikaciju ili diplomu. Takve odluke donose regionalna i nacionalna tijela ili institucije u skladu sa svojim postupcima dodjele.

Vrednovanje neformalnog i informalnog učenja

Dobivanje mikrokvalifikacija moguće je nakon vrednovanja ishoda učenja dobivenih posebnim tečajem kojim se stječe mikrokvalifikacija ili na temelju vrednovanja ishoda učenja koji proizlaze iz neformalnog i informalnog učenja.

6.

Priznavanje

Mikrokvalifikacije imaju jasno naznačenu vrijednost ishoda učenja za manje module učenja. Priznavanjem se utire put široj ponudi takvih iskustava učenja na usporediv način diljem EU-a.

Mikrokvalifikacije, ako je to moguće, priznaju nadležna tijela u akademske svrhe odnosno u svrhe osposobljavanja ili zapošljavanja na temelju informacija dostavljenih u skladu sa standardnim elementima na razini Europe (Prilog I.) i načelima za osmišljavanje i izdavanje mikrokvalifikacija (Prilog II.).

Kada mikrokvalifikacije izdaju pružatelji formalnog obrazovanja, one se, ako je to moguće, priznaju na temelju standardnih postupaka priznavanja koji se primjenjuju pri priznavanju stranih kvalifikacija i razdoblja učenja u inozemstvu.

Time se ne dovodi u pitanje pravo nadležnih tijela da definiraju postupke priznavanja ili provjere vjerodostojnost dokumenata.

7.

Prenosivost

Mikrokvalifikacije su u vlasništvu nositelja svjedodžbe (polaznika), a on ih može jednostavno pohraniti i dijeliti, među ostalim putem sigurnih digitalnih novčanika (npr. Europass), u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka. Infrastruktura za pohranu podataka temelji se na otvorenim standardima i modelima podataka. Time se osiguravaju interoperabilnost i neprekidna razmjena podataka te omogućuju neometane provjere autentičnosti podataka.

8.

Usmjerenost na polaznika

Mikrokvalifikacije su osmišljene kako bi se ispunile potrebe ciljane skupine polaznika. Polaznici sudjeluju u unutarnjim i vanjskim postupcima osiguravanja kvalitete, a njihove povratne informacije uzimaju se u obzir kao dio stalnog poboljšanja mikrokvalifikacija.

9.

Autentičnost

Mikrokvalifikacije sadržavaju dovoljno informacija za provjeru identiteta nositelja svjedodžbe (polaznika), pravnog identiteta izdavatelja te datuma i mjesta njihova izdavanja.

10.

Informacije i smjernice

Informacije i savjeti o mikrokvalifikacijama trebali bi biti uključeni u usluge usmjeravanja za cjeloživotno učenje i trebali bi doprijeti do najširih skupina polaznika te na uključiv način podupirati odabir obrazovanja, osposobljavanja i karijere.

---

| 27.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 243/26 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 243/26

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 16. lipnja 2022.

o individualnim računima za učenje

(2022/C 243/03)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292. u vezi s člankom 149.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Kvalificirana radna snaga ključna je za jačanje održive konkurentnosti Unije, podupiranje oporavka od pandemije bolesti COVID-19 u okviru kojeg će se otvoriti velik broj radnih mjesta te za osiguravanje socijalno pravedne digitalne i zelene tranzicije. Kako se tržišta rada razvijaju, ljudi moraju ići ukorak s njima i unapređivati svoje vještine. Nove i bolje vještine stvaraju više prilika te, u kontekstu demografskih promjena, ljudima omogućuju da preuzmu aktivnu ulogu u upravljanju prelascima na tržištu rada i u potpunosti sudjeluju u društvu. Osim toga, usavršavanje i prekvalifikacija odraslih mogu biti moćan alat za promicanje socijalne pravednosti i uključenosti za pravednu tranziciju. |
| --- | --- |

(1)

Kvalificirana radna snaga ključna je za jačanje održive konkurentnosti Unije, podupiranje oporavka od pandemije bolesti COVID-19 u okviru kojeg će se otvoriti velik broj radnih mjesta te za osiguravanje socijalno pravedne digitalne i zelene tranzicije. Kako se tržišta rada razvijaju, ljudi moraju ići ukorak s njima i unapređivati svoje vještine. Nove i bolje vještine stvaraju više prilika te, u kontekstu demografskih promjena, ljudima omogućuju da preuzmu aktivnu ulogu u upravljanju prelascima na tržištu rada i u potpunosti sudjeluju u društvu. Osim toga, usavršavanje i prekvalifikacija odraslih mogu biti moćan alat za promicanje socijalne pravednosti i uključenosti za pravednu tranziciju.

| (2) | U članku 14. stavku 1. Povelje o temeljnim pravima (1) navodi se da svatko ima pravo na obrazovanje i na pristup strukovnom i trajnom osposobljavanju. U prvom načelu europskog stupa socijalnih prava („stup”), koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija zajednički proglasili 17. studenoga 2017 (2). utvrđuje se da svi imaju pravo na kvalitetno i uključivo obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje kako bi održali i stekli vještine s pomoću kojih mogu u cijelosti sudjelovati u društvu i uspješno ući na tržište rada. Četvrto načelo stupa odnosi se na aktivnu potporu zapošljavanju kako bi se zaštitilo pravo svih osoba na pravovremenu i prilagođenu pomoć u poboljšanju izgleda za zapošljavanje ili samozapošljavanje. U petom načelu stupa o sigurnom i prilagodljivom zaposlenju ističe se da radnici, bez obzira na vrstu i trajanje radnog odnosa, imaju pravo na pravedno i jednako postupanje u pogledu radnih uvjeta, pristupa socijalnoj zaštiti i osposobljavanja. |
| --- | --- |

(2)

U članku 14. stavku 1. Povelje o temeljnim pravima (1) navodi se da svatko ima pravo na obrazovanje i na pristup strukovnom i trajnom osposobljavanju. U prvom načelu europskog stupa socijalnih prava („stup”), koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija zajednički proglasili 17. studenoga 2017 (2). utvrđuje se da svi imaju pravo na kvalitetno i uključivo obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje kako bi održali i stekli vještine s pomoću kojih mogu u cijelosti sudjelovati u društvu i uspješno ući na tržište rada. Četvrto načelo stupa odnosi se na aktivnu potporu zapošljavanju kako bi se zaštitilo pravo svih osoba na pravovremenu i prilagođenu pomoć u poboljšanju izgleda za zapošljavanje ili samozapošljavanje. U petom načelu stupa o sigurnom i prilagodljivom zaposlenju ističe se da radnici, bez obzira na vrstu i trajanje radnog odnosa, imaju pravo na pravedno i jednako postupanje u pogledu radnih uvjeta, pristupa socijalnoj zaštiti i osposobljavanja.

| (3) | Europsko vijeće pozdravilo je 25. lipnja 2021. glavne ciljeve Unije iz Akcijskog plana za europski stup socijalnih prava, u skladu s Izjavom iz Porta od 8. svibnja 2021., i time poduprlo ambiciju da se osigura da do 2030. najmanje 60 % svih odraslih svake godine sudjeluje u osposobljavanju. Međutim, sudjelovanje u obrazovanju odraslih u Uniji u posljednjem desetljeću stagnira, a 21 država članica nije ostvarila cilj utvrđen na razini Unije za 2020. Imajući to u vidu, Vijeće je donijelo Rezoluciju o novom europskom programu za obrazovanje odraslih za razdoblje 2021. – 2030 (3). kako bi se podržao napredak u ostvarenju glavnog cilja Unije u području obrazovanja odraslih. Mnogim odraslim osobama, kao što su osobe u netipičnim oblicima rada, zaposlenici malih i srednjih poduzeća (MSP-ovi) te nezaposlene, neaktivne i niskokvalificirane osobe, mogućnosti za razvoj vještina prečesto su nedostupne. |
| --- | --- |

(3)

Europsko vijeće pozdravilo je 25. lipnja 2021. glavne ciljeve Unije iz Akcijskog plana za europski stup socijalnih prava, u skladu s Izjavom iz Porta od 8. svibnja 2021., i time poduprlo ambiciju da se osigura da do 2030. najmanje 60 % svih odraslih svake godine sudjeluje u osposobljavanju. Međutim, sudjelovanje u obrazovanju odraslih u Uniji u posljednjem desetljeću stagnira, a 21 država članica nije ostvarila cilj utvrđen na razini Unije za 2020. Imajući to u vidu, Vijeće je donijelo Rezoluciju o novom europskom programu za obrazovanje odraslih za razdoblje 2021. – 2030 (3). kako bi se podržao napredak u ostvarenju glavnog cilja Unije u području obrazovanja odraslih. Mnogim odraslim osobama, kao što su osobe u netipičnim oblicima rada, zaposlenici malih i srednjih poduzeća (MSP-ovi) te nezaposlene, neaktivne i niskokvalificirane osobe, mogućnosti za razvoj vještina prečesto su nedostupne.

| (4) | U Programu vještina za Europu, koji je Komisija donijela 1. srpnja 2020., poziva se na revoluciju vještina kako bi se ekološka i digitalna tranzicija pretvorile u priliku za brz i pravedan oporavak. U njemu se, među ostalim, najavljuje da će Komisija istražiti primjenu individualnih računa za učenje kao alata za potporu usavršavanju i prekvalifikaciji radno sposobnih odraslih osoba i time dopuniti druge mehanizme usmjerene na poslodavce i pružatelje usluga obrazovanja i osposobljavanja. |
| --- | --- |

(4)

U Programu vještina za Europu, koji je Komisija donijela 1. srpnja 2020., poziva se na revoluciju vještina kako bi se ekološka i digitalna tranzicija pretvorile u priliku za brz i pravedan oporavak. U njemu se, među ostalim, najavljuje da će Komisija istražiti primjenu individualnih računa za učenje kao alata za potporu usavršavanju i prekvalifikaciji radno sposobnih odraslih osoba i time dopuniti druge mehanizme usmjerene na poslodavce i pružatelje usluga obrazovanja i osposobljavanja.

| (5) | Vještine za zelenu tranziciju te usavršavanje i prekvalifikacija radne snage bit će potrebni u kontekstu prelaska na moderno, resursno učinkovito i konkurentno gospodarstvo, kako je utvrđeno u europskom zelenom planu čiji je cilj klimatska neutralnost do 2050. U komunikaciji Komisije od 14. srpnja 2021. naslovljenoj „Spremni za 55 %” prepoznaje se da zelena tranzicija može biti uspješna samo ako Unija raspolaže kvalificiranom radnom snagom koja joj je potrebna kako bi ostala konkurentna te se ukazuje na vodeće inicijative Programa vještina za Europu kojima se ljudima nastoje pružiti vještine potrebne za zelenu i digitalnu tranziciju. |
| --- | --- |

(5)

Vještine za zelenu tranziciju te usavršavanje i prekvalifikacija radne snage bit će potrebni u kontekstu prelaska na moderno, resursno učinkovito i konkurentno gospodarstvo, kako je utvrđeno u europskom zelenom planu čiji je cilj klimatska neutralnost do 2050. U komunikaciji Komisije od 14. srpnja 2021. naslovljenoj „Spremni za 55 %” prepoznaje se da zelena tranzicija može biti uspješna samo ako Unija raspolaže kvalificiranom radnom snagom koja joj je potrebna kako bi ostala konkurentna te se ukazuje na vodeće inicijative Programa vještina za Europu kojima se ljudima nastoje pružiti vještine potrebne za zelenu i digitalnu tranziciju.

| (6) | U komunikaciji Komisije od 9. ožujka 2021. o digitalnom desetljeću Europe prepoznaje se manjak osoblja s odgovarajućim digitalnim vještinama, kao i rodna neravnoteža među stručnjacima za informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT) i osobama s diplomom iz područja znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM). U njoj se ponovno ističe cilj da do 2030. najmanje 80 % stanovništva Unije stekne barem osnovne digitalne vještine i predlaže se cilj da se do te godine zaposli 20 milijuna stručnjaka u području IKT-a, s podjednakim udjelom žena i muškaraca. U Komisijinu prijedlogu od 15. rujna 2021. o putu u digitalno desetljeće predlaže se uspostava okvira za daljnji napredak prema tim ciljevima. U Akcijskom planu za digitalno obrazovanje za razdoblje 2021. – 2027. od 30. rujna 2020. ističe se da bi se tehnološka sredstva trebala upotrebljavati za veću pristupačnost i fleksibilnost mogućnosti učenja, uključujući usavršavanje i prekvalifikaciju. |
| --- | --- |

(6)

U komunikaciji Komisije od 9. ožujka 2021. o digitalnom desetljeću Europe prepoznaje se manjak osoblja s odgovarajućim digitalnim vještinama, kao i rodna neravnoteža među stručnjacima za informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT) i osobama s diplomom iz područja znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM). U njoj se ponovno ističe cilj da do 2030. najmanje 80 % stanovništva Unije stekne barem osnovne digitalne vještine i predlaže se cilj da se do te godine zaposli 20 milijuna stručnjaka u području IKT-a, s podjednakim udjelom žena i muškaraca. U Komisijinu prijedlogu od 15. rujna 2021. o putu u digitalno desetljeće predlaže se uspostava okvira za daljnji napredak prema tim ciljevima. U Akcijskom planu za digitalno obrazovanje za razdoblje 2021. – 2027. od 30. rujna 2020. ističe se da bi se tehnološka sredstva trebala upotrebljavati za veću pristupačnost i fleksibilnost mogućnosti učenja, uključujući usavršavanje i prekvalifikaciju.

| (7) | U komunikaciji Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenoj „Nova industrijska strategija za Europu” poziva se na odlučno djelovanje kako bi cjeloživotno učenje postalo stvarnost za sve te kako bi obrazovanje i osposobljavanje išli ukorak s dvostrukom tranzicijom i pomogli je ostvariti. |
| --- | --- |

(7)

U komunikaciji Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenoj „Nova industrijska strategija za Europu” poziva se na odlučno djelovanje kako bi cjeloživotno učenje postalo stvarnost za sve te kako bi obrazovanje i osposobljavanje išli ukorak s dvostrukom tranzicijom i pomogli je ostvariti.

| (8) | U zaključcima Vijeća od 8. lipnja 2020 (4). države članice pozivaju se da, imajući u vidu nacionalne okolnosti i poštujući ulogu i autonomiju socijalnih partnera, istraže moguće modele za javno i privatno financiranje cjeloživotnog učenja i razvoj vještina na individualnoj razini, s obzirom na to da je održivo financiranje posebno važno u kontekstu nedostatka kvalificirane radne snage, te da posebnu pozornost posvete ranjivim skupinama i radnicima s niskom razinom vještina, a Komisiju se poziva da u skladu sa svojim nadležnostima podupre države članice u tim nastojanjima. |
| --- | --- |

(8)

U zaključcima Vijeća od 8. lipnja 2020 (4). države članice pozivaju se da, imajući u vidu nacionalne okolnosti i poštujući ulogu i autonomiju socijalnih partnera, istraže moguće modele za javno i privatno financiranje cjeloživotnog učenja i razvoj vještina na individualnoj razini, s obzirom na to da je održivo financiranje posebno važno u kontekstu nedostatka kvalificirane radne snage, te da posebnu pozornost posvete ranjivim skupinama i radnicima s niskom razinom vještina, a Komisiju se poziva da u skladu sa svojim nadležnostima podupre države članice u tim nastojanjima.

| (9) | Nedostatna financijska potpora za pojedince jedna je od glavnih prepreka koje utječu na sudjelovanje u učenju. Ukupna javna i privatna ulaganja nisu dostatna. Troškove osposobljavanja povezanog s poslom u Uniji najčešće snose poslodavci. Međutim, mnoga poduzeća, a osobito MSP-ovi, ne pružaju ili ne financiraju osposobljavanje svojem osoblju, a osobe na netipičnim radnim mjestima imaju ograničen ili nemaju nikakav pristup osposobljavanju koje osigurava poslodavac. Takve nejednakosti mogle bi narušiti dobrobit i zdravlje osoba, smanjiti gospodarsku konkurentnost, uzrokovati propuštanje prilika, stvoriti prepreke inovacijama i rezultirati rizikom od zapostavljanja osoba pri prelasku na održivije gospodarske aktivnosti. |
| --- | --- |

(9)

Nedostatna financijska potpora za pojedince jedna je od glavnih prepreka koje utječu na sudjelovanje u učenju. Ukupna javna i privatna ulaganja nisu dostatna. Troškove osposobljavanja povezanog s poslom u Uniji najčešće snose poslodavci. Međutim, mnoga poduzeća, a osobito MSP-ovi, ne pružaju ili ne financiraju osposobljavanje svojem osoblju, a osobe na netipičnim radnim mjestima imaju ograničen ili nemaju nikakav pristup osposobljavanju koje osigurava poslodavac. Takve nejednakosti mogle bi narušiti dobrobit i zdravlje osoba, smanjiti gospodarsku konkurentnost, uzrokovati propuštanje prilika, stvoriti prepreke inovacijama i rezultirati rizikom od zapostavljanja osoba pri prelasku na održivije gospodarske aktivnosti.

| (10) | Osim izravnih troškova, i vremenska su ograničenja važan čimbenik koji odrasle osobe sprečava u traženju osposobljavanja. Iako mehanizmi za plaćeni dopust za osposobljavanje postoje u većini država članica (5), informiranost radno sposobnih odraslih osoba o dopustu za osposobljavanje i njegovo korištenje često su na niskoj razini, a ti mehanizmi često ne obuhvaćaju radnike na netipičnim radnim mjestima ili ne omogućuju odraslim osobama da potraže obrazovanje i osposobljavanje tijekom razdobljâ nezaposlenosti ili niske gospodarske aktivnosti. |
| --- | --- |

(10)

Osim izravnih troškova, i vremenska su ograničenja važan čimbenik koji odrasle osobe sprečava u traženju osposobljavanja. Iako mehanizmi za plaćeni dopust za osposobljavanje postoje u većini država članica (5), informiranost radno sposobnih odraslih osoba o dopustu za osposobljavanje i njegovo korištenje često su na niskoj razini, a ti mehanizmi često ne obuhvaćaju radnike na netipičnim radnim mjestima ili ne omogućuju odraslim osobama da potraže obrazovanje i osposobljavanje tijekom razdobljâ nezaposlenosti ili niske gospodarske aktivnosti.

| (11) | Mnoge odrasle osobe, osobito niskokvalificirane i one najudaljenije od tržišta rada, nisu motivirane za pohađanje osposobljavanja. Možda nisu svjesne vlastitih potreba za vještinama ili ne znaju jesu li im programi potpore i osposobljavanja dostupni te jesu li kvalitetni i priznaju li se na tržištu rada. Nadalje, osobe možda neće biti motivirane za sudjelovanje u osposobljavanju koje je za njih odabrano bez prethodnog savjetovanja s njima i koje nije prilagođeno njihovim potrebama. |
| --- | --- |

(11)

Mnoge odrasle osobe, osobito niskokvalificirane i one najudaljenije od tržišta rada, nisu motivirane za pohađanje osposobljavanja. Možda nisu svjesne vlastitih potreba za vještinama ili ne znaju jesu li im programi potpore i osposobljavanja dostupni te jesu li kvalitetni i priznaju li se na tržištu rada. Nadalje, osobe možda neće biti motivirane za sudjelovanje u osposobljavanju koje je za njih odabrano bez prethodnog savjetovanja s njima i koje nije prilagođeno njihovim potrebama.

| (12) | U Uniji je potreban nov pristup usavršavanju i prekvalifikaciji. Njime bi trebalo dopuniti postojeće instrumente i poduzeti korake za ispunjavanje političkih obveza tako da se osobe osnaže i da im se pruže potpora i alati potrebni za usavršavanje ili prekvalifikaciju, i to na svim razinama vještina. |
| --- | --- |

(12)

U Uniji je potreban nov pristup usavršavanju i prekvalifikaciji. Njime bi trebalo dopuniti postojeće instrumente i poduzeti korake za ispunjavanje političkih obveza tako da se osobe osnaže i da im se pruže potpora i alati potrebni za usavršavanje ili prekvalifikaciju, i to na svim razinama vještina.

| (13) | U svojem mišljenju iz kolovoza 2021. o inicijativi Unije za individualne račune za učenje i jačanje pružanja osposobljavanja u Europi Savjetodavni odbor za strukovno osposobljavanje navodi da bi takva inicijativa trebala doprinijeti većem angažmanu, motivaciji i sudjelovanju odraslih osoba u obrazovanju i osposobljavanju. Glavni je izazov poboljšati usklađenost vještina i radnih mjesta te osigurati pristup raznolikim mogućnostima kvalitetnog osposobljavanja relevantnijim i usmjerenijim pružanjem usluga. Savjetodavni odbor za strukovno osposobljavanje u svojem je mišljenju istaknuo da bi odabir mehanizama financiranja i prilagođenih poticaja po ciljnim skupinama na nacionalnoj razini trebao biti usklađen s nacionalnim potrebama i prioritetima. |
| --- | --- |

(13)

U svojem mišljenju iz kolovoza 2021. o inicijativi Unije za individualne račune za učenje i jačanje pružanja osposobljavanja u Europi Savjetodavni odbor za strukovno osposobljavanje navodi da bi takva inicijativa trebala doprinijeti većem angažmanu, motivaciji i sudjelovanju odraslih osoba u obrazovanju i osposobljavanju. Glavni je izazov poboljšati usklađenost vještina i radnih mjesta te osigurati pristup raznolikim mogućnostima kvalitetnog osposobljavanja relevantnijim i usmjerenijim pružanjem usluga. Savjetodavni odbor za strukovno osposobljavanje u svojem je mišljenju istaknuo da bi odabir mehanizama financiranja i prilagođenih poticaja po ciljnim skupinama na nacionalnoj razini trebao biti usklađen s nacionalnim potrebama i prioritetima.

| (14) | Jedan od mogućih pristupa rješavanju navedenih problema pružanje je izravne potpore osobama putem pravâ na osposobljavanje u okviru individualnih računa za učenje. On obuhvaća i uspostavu širokog poticajnog okvira kojim se pojedincima omogućava pristup mogućnostima osposobljavanja, informacijama, usmjeravanju, plaćenom dopustu za osposobljavanje i priznavanju ishodâ osposobljavanja. Tim se pristupom mogu dopuniti postojeće inicijative na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

(14)

Jedan od mogućih pristupa rješavanju navedenih problema pružanje je izravne potpore osobama putem pravâ na osposobljavanje u okviru individualnih računa za učenje. On obuhvaća i uspostavu širokog poticajnog okvira kojim se pojedincima omogućava pristup mogućnostima osposobljavanja, informacijama, usmjeravanju, plaćenom dopustu za osposobljavanje i priznavanju ishodâ osposobljavanja. Tim se pristupom mogu dopuniti postojeće inicijative na nacionalnoj razini.

| (15) | Preporučuje se da se individualno pravo na osposobljavanje definira na nacionalnoj razini, u skladu s potrebama osoba za osposobljavanjem (6) i uzimajući u obzir druge postojeće instrumente. Prilagodbom financiranja postojećim potrebama može se povećati učinkovitost inicijative. Države članice mogu uspostaviti dodatna prava na osposobljavanje za osobe kojima je pomoć najpotrebnija, ovisno o nacionalnom kontekstu i promjenjivom tržištu rada. Primjerice, države članice mogle bi osigurati dodatna prava u okviru individualnih računa za učenje u strateškim sektorima (7) kako bi poduprle zelenu i digitalnu tranziciju. Osim financijskih prava, ključni čimbenici koji utječu na sudjelovanje u usavršavanju i prekvalifikaciji također su relevantnost, korisnost i priznavanje programa osposobljavanja. Usto se preporučuje da se provede savjetovanje sa socijalnim partnerima i relevantnim dionicima o tim pitanjima. |
| --- | --- |

(15)

Preporučuje se da se individualno pravo na osposobljavanje definira na nacionalnoj razini, u skladu s potrebama osoba za osposobljavanjem (6) i uzimajući u obzir druge postojeće instrumente. Prilagodbom financiranja postojećim potrebama može se povećati učinkovitost inicijative. Države članice mogu uspostaviti dodatna prava na osposobljavanje za osobe kojima je pomoć najpotrebnija, ovisno o nacionalnom kontekstu i promjenjivom tržištu rada. Primjerice, države članice mogle bi osigurati dodatna prava u okviru individualnih računa za učenje u strateškim sektorima (7) kako bi poduprle zelenu i digitalnu tranziciju. Osim financijskih prava, ključni čimbenici koji utječu na sudjelovanje u usavršavanju i prekvalifikaciji također su relevantnost, korisnost i priznavanje programa osposobljavanja. Usto se preporučuje da se provede savjetovanje sa socijalnim partnerima i relevantnim dionicima o tim pitanjima.

| (16) | Individualni računi za učenje trebali bi osobama omogućiti da prava na osposobljavanje akumuliraju i iskoriste u određenom razdoblju, koje treba definirati na nacionalnoj razini, kako bi mogle pohađati dulje ili skuplje programe osposobljavanja ili se osposobljavati tijekom razdoblja gospodarskog pada, kao odgovor na nove potrebe za vještinama. Pojedinci bi svoja individualna prava na osposobljavanje trebali moći očuvati neovisno o njihovu statusu na tržištu rada, radnom statusu ili promjeni karijere. Države članice pozivaju se da uspostave pravila u pogledu isteka pravâ koja bi polaznike poticala da u potpunosti iskoriste svoja prava. |
| --- | --- |

(16)

Individualni računi za učenje trebali bi osobama omogućiti da prava na osposobljavanje akumuliraju i iskoriste u određenom razdoblju, koje treba definirati na nacionalnoj razini, kako bi mogle pohađati dulje ili skuplje programe osposobljavanja ili se osposobljavati tijekom razdoblja gospodarskog pada, kao odgovor na nove potrebe za vještinama. Pojedinci bi svoja individualna prava na osposobljavanje trebali moći očuvati neovisno o njihovu statusu na tržištu rada, radnom statusu ili promjeni karijere. Države članice pozivaju se da uspostave pravila u pogledu isteka pravâ koja bi polaznike poticala da u potpunosti iskoriste svoja prava.

| (17) | Trebalo bi promicati mogućnost očuvanja individualnih prava na osposobljavanje tijekom razdoblja u kojima pojedinac živi u drugoj državi članici ili iskorištavanje individualnih prava na osposobljavanje kako bi priznatom i kvalitetnom osposobljavanju iz nacionalnog registra svojeg računa za učenje pristupio iz inozemstva. Prenosivost pravâ među državama članicama dugoročno je poželjna značajka koju je potrebno dodatno istražiti, imajući na umu moguće učinke na nacionalna tržišta rada. |
| --- | --- |

(17)

Trebalo bi promicati mogućnost očuvanja individualnih prava na osposobljavanje tijekom razdoblja u kojima pojedinac živi u drugoj državi članici ili iskorištavanje individualnih prava na osposobljavanje kako bi priznatom i kvalitetnom osposobljavanju iz nacionalnog registra svojeg računa za učenje pristupio iz inozemstva. Prenosivost pravâ među državama članicama dugoročno je poželjna značajka koju je potrebno dodatno istražiti, imajući na umu moguće učinke na nacionalna tržišta rada.

| (18) | Kako bi se pojedincima pomoglo da pronađu odgovarajući oblik osposobljavanja i tako povećala njihova motivacija za učenje, treba biti dostupan pristup mogućnostima profesionalnog usmjeravanja i vrednovanja. Postoji potreba i za ažuriranjem javnih registara priznatog osposobljavanja putem namjenskih jedinstvenih nacionalnih digitalnih portala dostupnih svima, uključujući osobe s invaliditetom, koji bi po mogućnosti bili povezani s platformom Europass. |
| --- | --- |

(18)

Kako bi se pojedincima pomoglo da pronađu odgovarajući oblik osposobljavanja i tako povećala njihova motivacija za učenje, treba biti dostupan pristup mogućnostima profesionalnog usmjeravanja i vrednovanja. Postoji potreba i za ažuriranjem javnih registara priznatog osposobljavanja putem namjenskih jedinstvenih nacionalnih digitalnih portala dostupnih svima, uključujući osobe s invaliditetom, koji bi po mogućnosti bili povezani s platformom Europass.

| (19) | Preporučuje se da se individualni računi za učenje upotrebljavaju za pristup vrednovanju, uključujući mogućnosti procjene vještina. U Komisijinoj nedavnoj ocjeni rada na temelju Preporuke Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja (8) uočen je znatan napredak, ali su i utvrđene trajne poteškoće i predložena rješenja. Naime, pojedincima je potrebno pružiti prilagođenu potporu te osigurati bolju koordinaciju s pružateljima usluga usmjeravanja i učinkovito prilagođavanje inicijativa za vrednovanje skupinama u nepovoljnom položaju i ranjivim skupinama. Države članice pozivaju se da potiču pružanje mikrokvalifikacija kada je to relevantno, na temelju utvrđenih potreba, u skladu s Preporukom Vijeća od 16. lipnja 2022. o mikrokreditima za cjeloživotno učenje i zapošljivost (9). |
| --- | --- |

(19)

Preporučuje se da se individualni računi za učenje upotrebljavaju za pristup vrednovanju, uključujući mogućnosti procjene vještina. U Komisijinoj nedavnoj ocjeni rada na temelju Preporuke Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja (8) uočen je znatan napredak, ali su i utvrđene trajne poteškoće i predložena rješenja. Naime, pojedincima je potrebno pružiti prilagođenu potporu te osigurati bolju koordinaciju s pružateljima usluga usmjeravanja i učinkovito prilagođavanje inicijativa za vrednovanje skupinama u nepovoljnom položaju i ranjivim skupinama. Države članice pozivaju se da potiču pružanje mikrokvalifikacija kada je to relevantno, na temelju utvrđenih potreba, u skladu s Preporukom Vijeća od 16. lipnja 2022. o mikrokreditima za cjeloživotno učenje i zapošljivost (9).

| (20) | Ovom se Preporukom podupire provedba plaćenog dopusta za osposobljavanje. Pravilno osiguravanje plaćenog dopusta za osposobljavanje omogućilo bi radnicima da zadrže svoju plaću ili zamjenski dohodak tijekom razdobljâ osposobljavanja. Države članice pozivaju se da sa socijalnim partnerima započnu dijalog o mehanizmima kojima bi se zaposlenicima omogućilo da sudjeluju u osposobljavanju tijekom radnog vremena putem svojih individualnih računa za učenje, uzimajući u obzir nacionalne mogućnosti i sustave osposobljavanja. U tom bi pogledu trebalo uzeti u obzir i situaciju MSP-ova i mikropoduzeća. |
| --- | --- |

(20)

Ovom se Preporukom podupire provedba plaćenog dopusta za osposobljavanje. Pravilno osiguravanje plaćenog dopusta za osposobljavanje omogućilo bi radnicima da zadrže svoju plaću ili zamjenski dohodak tijekom razdobljâ osposobljavanja. Države članice pozivaju se da sa socijalnim partnerima započnu dijalog o mehanizmima kojima bi se zaposlenicima omogućilo da sudjeluju u osposobljavanju tijekom radnog vremena putem svojih individualnih računa za učenje, uzimajući u obzir nacionalne mogućnosti i sustave osposobljavanja. U tom bi pogledu trebalo uzeti u obzir i situaciju MSP-ova i mikropoduzeća.

| (21) | Opsežne aktivnosti i kampanje otvaranja prema javnosti i podizanja svijesti ključne su za znatno povećanje sudjelovanja odraslih osoba u mogućnostima učenja, osobito među skupinama s niskom razinom informiranosti o usavršavanju i prekvalifikaciji, kao što su one koje su najudaljenije od tržišta rada. Suradnja javnih tijela, socijalnih partnera, organizacija civilnog društva i drugih dionika, utemeljena na zajedničkom poimanju da su usavršavanje i prekvalifikacija sredstvo ulaganja, može povećati učinkovitost aktivnosti otvaranja prema javnosti i podizanja svijesti. Obraćanje pozornosti na pristupačnost trebalo bi olakšati sudjelovanje odraslih osoba s invaliditetom. |
| --- | --- |

(21)

Opsežne aktivnosti i kampanje otvaranja prema javnosti i podizanja svijesti ključne su za znatno povećanje sudjelovanja odraslih osoba u mogućnostima učenja, osobito među skupinama s niskom razinom informiranosti o usavršavanju i prekvalifikaciji, kao što su one koje su najudaljenije od tržišta rada. Suradnja javnih tijela, socijalnih partnera, organizacija civilnog društva i drugih dionika, utemeljena na zajedničkom poimanju da su usavršavanje i prekvalifikacija sredstvo ulaganja, može povećati učinkovitost aktivnosti otvaranja prema javnosti i podizanja svijesti. Obraćanje pozornosti na pristupačnost trebalo bi olakšati sudjelovanje odraslih osoba s invaliditetom.

| (22) | Praćenje na nacionalnoj razini i stalno poboljšavanje individualnih računa za učenje i poticajnog okvira ključni su za podupiranje provedbe ove Preporuke. Naknadne prilagodbe mogle bi se odnositi na iznos individualnih prava na osposobljavanje, prioritetne skupine ili integraciju različitih elemenata poticajnog okvira prilagođenu korisniku. |
| --- | --- |

(22)

Praćenje na nacionalnoj razini i stalno poboljšavanje individualnih računa za učenje i poticajnog okvira ključni su za podupiranje provedbe ove Preporuke. Naknadne prilagodbe mogle bi se odnositi na iznos individualnih prava na osposobljavanje, prioritetne skupine ili integraciju različitih elemenata poticajnog okvira prilagođenu korisniku.

| (23) | Odgovarajuće financiranje ključna je značajka uspješnih sustava individualnih računa za učenje. Nacionalni program individualnih računa za učenje može olakšati podjelu troškova među različitim izvorima financiranja, kao što su javna tijela, poslodavci i fondovi kojima upravljaju socijalni partneri, tako da se omogući da individualnom računu za učenje doprinose različiti izvori financiranja. Kombinacijom javnih i privatnih izvora financiranja trebalo bi osigurati održivost inicijative u državama članicama, što je ključno za njezin uspjeh. Takvom kombinacijom izvora financiranja olakšava se prilagodba potpore i dodataka poslodavaca za zaposlenike, na dobrovoljnoj osnovi ili kao rezultat kolektivnih ugovora. |
| --- | --- |

(23)

Odgovarajuće financiranje ključna je značajka uspješnih sustava individualnih računa za učenje. Nacionalni program individualnih računa za učenje može olakšati podjelu troškova među različitim izvorima financiranja, kao što su javna tijela, poslodavci i fondovi kojima upravljaju socijalni partneri, tako da se omogući da individualnom računu za učenje doprinose različiti izvori financiranja. Kombinacijom javnih i privatnih izvora financiranja trebalo bi osigurati održivost inicijative u državama članicama, što je ključno za njezin uspjeh. Takvom kombinacijom izvora financiranja olakšava se prilagodba potpore i dodataka poslodavaca za zaposlenike, na dobrovoljnoj osnovi ili kao rezultat kolektivnih ugovora.

| (24) | Sredstvima Unije kojima se podupiru programi za obrazovanje odraslih, kao što su Europski socijalni fond plus (10), Europski fond za regionalni razvoj (11) i Fond za pravednu tranziciju (12) te, kada je to relevantno, Mehanizmom za oporavak i otpornost (13) u okviru instrumenta Next Generation EU i prilagođenim stručnim znanjem u okviru Instrumenta za tehničku potporu (14) može se poduprijeti uspostava individualnih računa za učenje i njihova poticajnog okvira. Taj se proces može poduprijeti i uzajamnim učenjem uz pomoć Komisije. |
| --- | --- |

(24)

Sredstvima Unije kojima se podupiru programi za obrazovanje odraslih, kao što su Europski socijalni fond plus (10), Europski fond za regionalni razvoj (11) i Fond za pravednu tranziciju (12) te, kada je to relevantno, Mehanizmom za oporavak i otpornost (13) u okviru instrumenta Next Generation EU i prilagođenim stručnim znanjem u okviru Instrumenta za tehničku potporu (14) može se poduprijeti uspostava individualnih računa za učenje i njihova poticajnog okvira. Taj se proces može poduprijeti i uzajamnim učenjem uz pomoć Komisije.

| (25) | Ovom se Preporukom ne dovodi u pitanje isključiva nadležnost država članica ni raspodjela nadležnosti unutar svake države članice na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini u pogledu financiranja, te organizacije i sadržaj njihovih sustava obrazovanja i osposobljavanja odraslih. Njome se države članice ne sprečava u tome da zadrže ili uvedu druge ili naprednije odredbe o obrazovanju i osposobljavanju odraslih osoba od onih koje se preporučuju u ovoj Preporuci. |
| --- | --- |

(25)

Ovom se Preporukom ne dovodi u pitanje isključiva nadležnost država članica ni raspodjela nadležnosti unutar svake države članice na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini u pogledu financiranja, te organizacije i sadržaj njihovih sustava obrazovanja i osposobljavanja odraslih. Njome se države članice ne sprečava u tome da zadrže ili uvedu druge ili naprednije odredbe o obrazovanju i osposobljavanju odraslih osoba od onih koje se preporučuju u ovoj Preporuci.

| (26) | Države članice trebale bi u osmišljavanje reformi uključiti socijalne partnere i sve relevantne dionike, uključujući organizacije civilnog društva. Ovom se Preporukom u cijelosti poštuje autonomija socijalnih partnera, među ostalim ako su oni odgovorni za uspostavu sustava osposobljavanja i upravljanje njima. |
| --- | --- |

(26)

Države članice trebale bi u osmišljavanje reformi uključiti socijalne partnere i sve relevantne dionike, uključujući organizacije civilnog društva. Ovom se Preporukom u cijelosti poštuje autonomija socijalnih partnera, među ostalim ako su oni odgovorni za uspostavu sustava osposobljavanja i upravljanje njima.

| (27) | Mjere navedene u ovoj Preporuci ne zamjenjuju niti im je svrha ometati pružanje osposobljavanja od strane poslodavaca, javnih i privatnih službi za zapošljavanje ili drugih pružatelja usluga obrazovanja i osposobljavanja, niti bi one trebale zamijeniti javnu potporu ustanovama za obrazovanje i osposobljavanje ili druge vrste potpore. Dodatno administrativno opterećenje trebalo bi što više smanjiti, |
| --- | --- |

(27)

Mjere navedene u ovoj Preporuci ne zamjenjuju niti im je svrha ometati pružanje osposobljavanja od strane poslodavaca, javnih i privatnih službi za zapošljavanje ili drugih pružatelja usluga obrazovanja i osposobljavanja, niti bi one trebale zamijeniti javnu potporu ustanovama za obrazovanje i osposobljavanje ili druge vrste potpore. Dodatno administrativno opterećenje trebalo bi što više smanjiti,

PREPORUČUJE:

Ciljevi

| 1. | Cilj je ove Preporuke poduprijeti inicijative država članica kako bi se većem broju radno sposobnih odraslih osoba omogućilo da se uključe u osposobljavanje radi povećanja stope sudjelovanja i smanjenja nedostatka vještina. Time doprinosi cilju Unije da se promiče izrazito konkurentno socijalno tržišno gospodarstvo, s ciljem pune zaposlenosti i društvenog napretka. Konkretno, cilj joj je:






  (a) | pružiti potporu svim radno sposobnim odraslim osobama u pristupu osposobljavanju, među ostalim radi promjene radnog mjesta, bez obzira na status na tržištu rada ili radni status; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

pružiti potporu svim radno sposobnim odraslim osobama u pristupu osposobljavanju, među ostalim radi promjene radnog mjesta, bez obzira na status na tržištu rada ili radni status;

| (b) | povećati poticaje i motivaciju pojedinaca za traženje osposobljavanja. |
| --- | --- |

(b)

povećati poticaje i motivaciju pojedinaca za traženje osposobljavanja.

| 2. | Kako bi se postigli ciljevi utvrđeni u stavku 1., preporučuje se da države članice razmotre uspostavu individualnih računa za učenje kao mogućeg sredstva kojim bi se pojedincima omogućilo sudjelovanje u osposobljavanju relevantnom za tržište rada. U mjeri u kojoj odluče uspostaviti individualne račune za učenje, državama članicama preporučuje se da uspostave poticajni okvir, uključujući prilike za usmjeravanje i vrednovanje, radi promicanja djelotvornog provođenja tog osposobljavanja, kako je utvrđeno u ovoj Preporuci. |
| --- | --- |

2.

Područje primjene

| 3. | Ova Preporuka obuhvaća radno sposobne odrasle osobe koje zakonito borave u nekoj od država članica, neovisno o njihovoj razini obrazovanja, aktualnom statusu na tržištu rada ili radnom statusu. Državama članicama preporučuje se da za svaku osobu koja pripada toj skupini uspostave individualni račun za učenje, u skladu sa svojim nacionalnim potrebama i okolnostima.
  Preporučuje se da pogranični radnici i samozaposlene osobe koje rade u državi članici koja nije država članica u kojoj zakonito borave budu obuhvaćeni okvirom države članice u kojoj rade. |
| --- | --- |

3.

Preporučuje se da pogranični radnici i samozaposlene osobe koje rade u državi članici koja nije država članica u kojoj zakonito borave budu obuhvaćeni okvirom države članice u kojoj rade.

Definicije

| 4. | Za potrebe ove Preporuke primjenjuju se sljedeće definicije:






  (a) | „individualno pravo na osposobljavanje” znači pravo na pristup osobnom proračunu koji je pojedincu na raspolaganju za pokrivanje izravnih troškova osposobljavanja, usmjeravanja i savjetovanja relevantnih za tržište rada, procjene vještina ili vrednovanja prihvatljivih za financiranje; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

„individualno pravo na osposobljavanje” znači pravo na pristup osobnom proračunu koji je pojedincu na raspolaganju za pokrivanje izravnih troškova osposobljavanja, usmjeravanja i savjetovanja relevantnih za tržište rada, procjene vještina ili vrednovanja prihvatljivih za financiranje;

| (b) | „individualni račun za učenje” način je ostvarivanja individualnih prava na osposobljavanje. Riječ je o osobnom računu koji pojedincima omogućuje da s vremenom akumuliraju i čuvaju svoja prava, za bilo koju prihvatljivu mogućnost osposobljavanja, usmjeravanja ili vrednovanja koju smatraju najkorisnijom kad god to žele, u skladu s nacionalnim pravilima. Njime se pojedincu dodjeljuje potpuno vlasništvo nad pravima na osposobljavanje, bez obzira na izvor financiranja; |
| --- | --- |

(b)

„individualni račun za učenje” način je ostvarivanja individualnih prava na osposobljavanje. Riječ je o osobnom računu koji pojedincima omogućuje da s vremenom akumuliraju i čuvaju svoja prava, za bilo koju prihvatljivu mogućnost osposobljavanja, usmjeravanja ili vrednovanja koju smatraju najkorisnijom kad god to žele, u skladu s nacionalnim pravilima. Njime se pojedincu dodjeljuje potpuno vlasništvo nad pravima na osposobljavanje, bez obzira na izvor financiranja;

| (c) | „prenosivost” individualnih prava na osposobljavanje znači da ta prava nakon što su dodijeljena ostaju u posjedu dotičnog pojedinca, među ostalim za vrijeme prelazaka, primjerice s jednoga na drugo radno mjesto, s posla na učenje, iz zaposlenosti u nezaposlenost te između radne aktivnosti i neaktivnosti; |
| --- | --- |

(c)

„prenosivost” individualnih prava na osposobljavanje znači da ta prava nakon što su dodijeljena ostaju u posjedu dotičnog pojedinca, među ostalim za vrijeme prelazaka, primjerice s jednoga na drugo radno mjesto, s posla na učenje, iz zaposlenosti u nezaposlenost te između radne aktivnosti i neaktivnosti;

| (d) | „poticajni okvir” obuhvaća potporu kojom se promiče učinkovito iskorištavanje individualnih prava na osposobljavanje. To uključuje mogućnosti profesionalnog usmjeravanja i vrednovanja, nacionalni registar mogućnosti koje su prihvatljive za financiranje putem individualnih prava na osposobljavanje, jedinstveni nacionalni digitalni portal za pristup individualnom računu za učenje i nacionalnom registru te plaćeni dopust za osposobljavanje. |
| --- | --- |

(d)

„poticajni okvir” obuhvaća potporu kojom se promiče učinkovito iskorištavanje individualnih prava na osposobljavanje. To uključuje mogućnosti profesionalnog usmjeravanja i vrednovanja, nacionalni registar mogućnosti koje su prihvatljive za financiranje putem individualnih prava na osposobljavanje, jedinstveni nacionalni digitalni portal za pristup individualnom računu za učenje i nacionalnom registru te plaćeni dopust za osposobljavanje.

Individualni račun za učenje

Preporučuje se da države članice, u skladu s nacionalnim praksama i potrebama:

| 5. | nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima i relevantnim dionicima uspostave individualni račun za učenje, koji bi mogao dopuniti druge mjere koje su već na snazi, za svakog pojedinca obuhvaćenog područjem primjene ove Preporuke; |
| --- | --- |

5.

| 6. | osiguraju odgovarajuću dodjelu prava na godišnjoj razini za svaki individualni račun za učenje, koja se mogu akumulirati i iskorištavati u određenom razdoblju kako bi se omogućilo opsežnije osposobljavanje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | osiguraju dodatna individualna prava na osposobljavanje za račune osoba kojima su usavršavanje ili prekvalifikacija najpotrebniji, na temelju nacionalnih ili sektorskih potreba, statusa osobe na tržištu rada, njezina radnog ugovora ili razine kvalifikacije te svih drugih relevantnih okolnosti, u skladu s jasnim i transparentnim kriterijima i nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima i relevantnim dionicima; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozovu poslodavce da osiguraju dodatna individualna prava na osposobljavanje za individualne račune za učenje svojih radnika i drugih osoba koje rade u njihovu industrijskom lancu vrijednosti, posebno onih koji rade u MSP-ovima, a da se time ne utječe na osposobljavanje u poduzeću; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozovu javne i privatne službe za zapošljavanje da osiguraju dodatna individualna prava na osposobljavanje za individualne račune za učenje osoba kojima su usavršavanje i prekvalifikacija najpotrebniji; |
| --- | --- |

9.

| 10. | odrede uvjete pod kojima se individualna prava na osposobljavanje mogu akumulirati i čuvati kako bi se postigla ravnoteža između omogućivanja osobama da akumuliraju svoja prava radi financiranja duljih programa osposobljavanja i poticanja osoba na to da svoja prava redovito iskorištavaju tijekom cijelog radnog vijeka; primjerice, države članice mogle bi utvrditi rok i gornji iznos za akumulaciju i čuvanje prava; |
| --- | --- |

10.

| 11. | promiču mogućnost da se individualna prava na osposobljavanje na određenom računu u nekoj državi članici iskoriste za prihvatljive mogućnosti osposobljavanja, profesionalnog usmjeravanja i vrednovanja u toj državi članici, čak i u razdobljima u kojima osoba zakonito boravi u drugoj državi članici. |
| --- | --- |

11.

Poticajni okvir

Preporučuje se da države članice koje uvedu individualne račune za učenje integriraju te račune u poticajni okvir koji uključuje:

| — | Profesionalno usmjeravanje i vrednovanje |
| --- | --- |

—

Profesionalno usmjeravanje i vrednovanje

| 12. | Preporučuje se da države članice osiguraju da usluge profesionalnog usmjeravanja i mogućnosti vrednovanja, uključujući mogućnosti procjene vještina, uz fizičku prisutnost ili putem interneta, budu dostupne i pristupačne svim vlasnicima individualnih računa za učenje, besplatno ili tako da za njih iskoriste svoja individualna prava na osposobljavanje u skladu s Preporukom Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja (15). |
| --- | --- |

12.

| — | Nacionalni registar mogućnosti prihvatljivog kvalitetnog osposobljavanja, profesionalnog usmjeravanja i vrednovanja |
| --- | --- |

—

Nacionalni registar mogućnosti prihvatljivog kvalitetnog osposobljavanja, profesionalnog usmjeravanja i vrednovanja

| 13. | Preporučuje se da države članice uspostave i redovito ažuriraju javni registar mogućnosti osposobljavanja, profesionalnog usmjeravanja i vrednovanja prihvatljivih za financiranje u okviru individualnih prava na osposobljavanje (16). U taj bi registar trebalo uključiti i usluge profesionalnog usmjeravanja te mogućnosti vrednovanja koje države članice pružaju besplatno. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Države članice potiču se na uspostavu i objavu jasnih pravila za uključivanje u registar različitih mogućnosti osposobljavanja relevantnih za tržište rada, profesionalnog usmjeravanja i vrednovanja, na temelju transparentnih zahtjeva u pogledu kvalitete i informacija o vještinama te u suradnji sa socijalnim partnerima i relevantnim dionicima. Ta bi pravila trebale redovito preispitivati kako bi osigurale njihovo usklađivanje s potrebama tržišta rada. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kada je to primjereno, preporučuje se da države članice potaknu pružatelje mogućnosti formalnog i neformalnog učenja da razviju i prošire svoju ponudu na temelju utvrđenih potreba, među ostalim dodjelom mikrokvalifikacija, u skladu s Preporukom Vijeća o mikrokvalifikacijama za cjeloživotno učenje i zapošljivost te primjenom okvira kompetencija na razini Unije i na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Preporučuje se da države članice pozovu socijalne partnere, sektor obrazovanja i osposobljavanja i druge relevantne dionike da sudjeluju u postupku utvrđivanja kriterija prihvatljivosti za osposobljavanja koja bi se uključila u registar. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kada je to relevantno, preporučuje se da države članice svoj nacionalni registar na transparentan način otvore za mogućnosti osposobljavanja koje nude pružatelji iz drugih zemalja. |
| --- | --- |

17.

| — | Jedinstveni nacionalni digitalni portal koji podržava individualne račune za učenje |
| --- | --- |

—

Jedinstveni nacionalni digitalni portal koji podržava individualne račune za učenje

| 18. | Države članice pozivaju se da pojedincima omoguće pristup vlastitom individualnom računu za učenje i jednostavno upravljanje registrom i da im u tome pomažu, među ostalim sigurnom elektroničkom autentifikacijom na pristupačnom (17) jedinstvenom nacionalnom digitalnom portalu (18) kojemu se može lako pristupiti mobilnim uređajima i koji bi po mogućnosti trebao biti povezan s platformom Europass. |
| --- | --- |

18.

| — | Plaćeni dopust za osposobljavanje |
| --- | --- |

—

Plaćeni dopust za osposobljavanje

| 19. | Preporučuje se da države članice započnu dijalog sa socijalnim partnerima o mehanizmima kojima bi se zaposlenicima omogućilo da sudjeluju u osposobljavanju tijekom radnog vremena putem svojih individualnih računa za učenje. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Preporučuje se da države članice uvedu odredbe o plaćenom dopustu za osposobljavanje ili o zamjeni dohotka ili da preispitaju primjerenost postojećih odredaba, uzimajući u obzir:






  (a) | da su njima obuhvaćene sve vrste radnih odnosa, kao i samozaposlene osobe; |
| --- | --- | --- |

20.

(a)

da su njima obuhvaćene sve vrste radnih odnosa, kao i samozaposlene osobe;

| (b) | financijsku i nefinancijsku potporu poslodavcima (osobito MSP-ovima) čiji zaposlenici koriste plaćeni dopust za osposobljavanje; |
| --- | --- |

(b)

financijsku i nefinancijsku potporu poslodavcima (osobito MSP-ovima) čiji zaposlenici koriste plaćeni dopust za osposobljavanje;

| (c) | potrebu da se osigura učinkovita provedba takvih odredaba. |
| --- | --- |

(c)

potrebu da se osigura učinkovita provedba takvih odredaba.

Otvaranje prema javnosti i informiranje

| 21. | Preporučuje se da države članice zajedno sa socijalnim partnerima, organizacijama civilnog društva, regionalnim i lokalnim organizacijama i drugim relevantnim dionicima poduzmu opsežne aktivnosti i kampanje otvaranja prema javnosti i podizanja svijesti prilagođene potrebama potencijalnih korisnika sustava individualnih računa za učenje. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti onim pojedincima kojima su usavršavanje i prekvalifikacija najviše potrebni, kako je utvrđeno na nacionalnoj razini, kako bi se pojedince koji ispunjavaju uvjete informiralo i motiviralo u pogledu njihovih prava i koristi u vezi s individualnim računima za učenje i poticajnim okvirom. Aktivnosti podizanja svijesti trebalo bi, među ostalim, usmjeriti na radnike u MSP-ovima. |
| --- | --- |

21.

Praćenje i stalno poboljšavanje

| 22. | Države članice koje uvedu individualne račune za učenje potiču se da na nacionalnoj razini prate i ocjenjuju funkcioniranje takvih računa i poticajnog okvira i prema potrebi ih prilagođavaju kako bi se najučinkovitije postigli ciljevi ove Preporuke, na primjer u pogledu iznosa pravâ na osposobljavanje, definicije pojedinaca kojima su usavršavanje i prekvalifikacija najpotrebniji te integracije različitih elemenata poticajnog okvira na način prilagođen korisniku. U tom bi se procesu trebalo savjetovati sa socijalnim partnerima i relevantnim dionicima. |
| --- | --- |

22.

Financiranje

| 23. | Preporučuje se da države članice poduzmu korake kako bi osigurale odgovarajuće i održivo financiranje individualnih računa za učenje, uzimajući u obzir nacionalne okolnosti i druge mjere koje su već na snazi, s posebnim naglaskom na MSP-ovima. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Države članice potiču se na to da olakšaju kombiniranje različitih javnih i privatnih izvora financiranja radi doprinosa individualnim pravima na osposobljavanje, među ostalim kao ishod kolektivnih pregovora. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Preporučuje se da države članice osiguraju održivo financiranje poticajnog okvira te aktivnosti otvaranja prema javnosti i podizanja svijesti navedenih u ovoj Preporuci. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Države članice pozivaju se da što više i što učinkovitije iskorištavaju fondove i instrumente Unije, posebno Europski socijalni fond plus, Europski fond za regionalni razvoj, Fond za pravednu tranziciju, Mehanizam za oporavak i otpornost i Instrument za tehničku potporu radi:






  (a) | uspostavljanja nacionalnih individualnih računa za učenje integriranih u poticajni okvir, među ostalim razvojem jedinstvenog nacionalnog digitalnog portala za individualne račune za učenje i s time povezane priznate usluge te uspostavom nacionalnih registara priznatih osposobljavanja; |
| --- | --- | --- |

26.

(a)

uspostavljanja nacionalnih individualnih računa za učenje integriranih u poticajni okvir, među ostalim razvojem jedinstvenog nacionalnog digitalnog portala za individualne račune za učenje i s time povezane priznate usluge te uspostavom nacionalnih registara priznatih osposobljavanja;

| (b) | osiguravanja dodatnih individualnih prava na osposobljavanje na računima pojedinaca kojima su usavršavanje i prekvalifikacija najpotrebniji, uvažavajući pritom nacionalne okolnosti i prioritete Unije, među ostalim one za zelenu i digitalnu tranziciju; |
| --- | --- |

(b)

osiguravanja dodatnih individualnih prava na osposobljavanje na računima pojedinaca kojima su usavršavanje i prekvalifikacija najpotrebniji, uvažavajući pritom nacionalne okolnosti i prioritete Unije, među ostalim one za zelenu i digitalnu tranziciju;

| (c) | uspostavljanja i pružanja mogućnosti profesionalnog usmjeravanja i vrednovanja; |
| --- | --- |

(c)

uspostavljanja i pružanja mogućnosti profesionalnog usmjeravanja i vrednovanja;

| (d) | organiziranja aktivnosti otvaranja prema javnosti i informiranja. |
| --- | --- |

(d)

organiziranja aktivnosti otvaranja prema javnosti i informiranja.

Potpora Unije

| 27. | Vijeće pozdravlja namjeru Komisije da, u skladu sa svojom nadležnošću i načelom supsidijarnosti, podupre provedbu ove Preporuke primjenom stručnog znanja Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja (Cedefop), Europske zaklade za osposobljavanje (ETF), Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) i Europskog nadzornog tijela za rad (ELA):






  (a) | olakšavanjem uzajamnog učenja među državama članicama radi potpore oblikovanju i provedbi odgovarajućih mjera za provedbu ove Preporuke; |
| --- | --- | --- |

27.

(a)

olakšavanjem uzajamnog učenja među državama članicama radi potpore oblikovanju i provedbi odgovarajućih mjera za provedbu ove Preporuke;

| (b) | širenjem baze znanja o individualnim računima za učenje i povezanim pitanjima te izradom relevantnih smjernica; |
| --- | --- |

(b)

širenjem baze znanja o individualnim računima za učenje i povezanim pitanjima te izradom relevantnih smjernica;

| (c) | istraživanjem, u bliskoj suradnji s državama članicama, daljnjeg razvoja u okviru platforme Europass, osobito kako bi se osigurala interoperabilnost s jedinstvenim nacionalnim digitalnim portalima za individualne račune za učenje te isticanjem mogućnosti učenja, profesionalnog usmjeravanja i vrednovanja na koje se mogu primijeniti različita nacionalna individualna prava na osposobljavanje. |
| --- | --- |

(c)

istraživanjem, u bliskoj suradnji s državama članicama, daljnjeg razvoja u okviru platforme Europass, osobito kako bi se osigurala interoperabilnost s jedinstvenim nacionalnim digitalnim portalima za individualne račune za učenje te isticanjem mogućnosti učenja, profesionalnog usmjeravanja i vrednovanja na koje se mogu primijeniti različita nacionalna individualna prava na osposobljavanje.

Izvješćivanje i ocjena

| 28. | Države članice pozivaju se da poduzmu korake za postizanje ciljeva utvrđenih u točki 1. ove Preporuke. Napredak u ostvarenju tih ciljeva trebalo bi pratiti u kontekstu multilateralnog nadzora u okviru ciklusa europskog semestra. Komisija bi trebala osigurati da se pri praćenju koriste informacije koje su već prikupljene u okviru drugih okvira za praćenje i da se izbjegne udvostručavanje kako bi se ograničilo administrativno opterećenje. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Komisija bi u suradnji s dotičnim državama članicama te nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima i relevantnim dionicima trebala procijeniti i ocijeniti napredak u provedbi ove Preporuke te o njemu izvijestiti Vijeće do 17. lipnja 2027. |
| --- | --- |

29.

Sastavljeno u 16. lipnja 2022.

Za Vijeće

Predsjednik

O. DUSSOPT

---

(1)  SL C 326, 26.10.2012., str. 391.

1

(2)  SL C 428, 13.12.2017., str. 10.

2

(3)  SL C 504, 14.12.2021., str. 9.

3

(4)  Zaključci Vijeća od 8. lipnja 2020. o prekvalifikaciji i unapređenju vještina kao temelju za povećanje održivosti i zapošljivosti u kontekstu podupiranja gospodarskog oporavka i socijalne kohezije (ST 8682/20).

4

(5)  Mehanizme za dopust za osposobljavanje imaju 24 države članice, a 12 država članica potpisnice su Konvencije Međunarodne organizacije rada (ILO) o plaćenom dopustu za stručno osposobljavanje (u ožujku 2022.).

5

(6)  Pravima na osposobljavanje moglo bi se, primjerice, obuhvatiti priznate aktivnosti osposobljavanja u vrijednosti od 30 sati godišnje za sve pojedince te u vrijednosti od 50 sati godišnje za pojedince kojima je osposobljavanje najpotrebnije.

6

(7)  Komunikacija Komisije od 5. svibnja 2021. naslovljena „Ažuriranje nove industrijske strategije za 2020.: izgradnja snažnijeg jedinstvenog tržišta za oporavak Europe” upućuje na 14 industrijskih ekosustava za namjensku potporu, koja obuhvaća i razvoj vještina njihove sadašnje i buduće radne snage.

7

(8)  SL C 398, 22.12.2012., str. 1.

8

(9)  Vidjeti stranicu 10. ovoga Službenog lista.

9

(10)  Uredba (EU) 2021/1057 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o uspostavi Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1296/2013 (SL L 231, 30.6.2021., str. 21.).

10

(11)  Uredba (EU) 2021/1058 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o Europskom fondu za regionalni razvoj i Kohezijskom fondu (SL L 231, 30.6.2021., str. 60.).

11

(12)  Uredba (EU) 2021/1056 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o uspostavi Fonda za pravednu tranziciju (SL L 231, 30.6.2021., str. 1.).

12

(13)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

13

(14)  Uredba (EU) 2021/240 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. veljače 2021. o uspostavi Instrumenta za tehničku potporu (SL L 57, 18.2.2021., str. 1.).

14

(15)  SL C 398, 22.12.2012., str. 1.

15

(16)  Države članice pozivaju se da taj registar usklade s europskim modelom učenja, podatkovnim modelom čiji je cilj standardizirati način na koji se podaci o učenju razmjenjuju i prikazuju. Europski model učenja može se upotrebljavati u različitim kontekstima učenja, primjerice za opis mogućnosti učenja, kvalifikacija, certifikata i akreditacije. Temelji se na podatkovnim poljima opisanima u Prilogu VI. Preporuci Vijeća od 22. svibnja 2017. o Europskome kvalifikacijskom okviru za cjeloživotno učenje (SL C 189, 15.6.2017., str. 15.).

16

(17)  U skladu sa zahtjevima pristupačnosti iz Direktive (EU) 2019/882 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o zahtjevima za pristupačnost proizvoda i usluga (SL L 151, 7.6.2019., str. 70.).

17

(18)  Takve portale trebalo bi uspostaviti u skladu s načelima iz komunikacije Komisije od 23. ožujka 2017. o europskom okviru za interoperabilnost.

18

---

| 27.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 243/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 243/35

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 16. lipnja 2022.

o osiguravanju pravedne tranzicije prema klimatskoj neutralnosti

(2022/C 243/04)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 166. stavak 4. i članak 292. u vezi s člankom 149.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Emisije stakleničkih plinova trebaju se hitno smanjiti, posebno kako bi se smanjilo podizanje razine mora i vjerojatnost ekstremnih vremenskih uvjeta, koji već utječu na sve regije svijeta (1), te kako bi se smanjili gospodarski i socijalni troškovi povezani s učincima globalnog zatopljenja (2). Unija i njezine države članice stranke su Pariškog sporazuma, koji je donesen 15. prosinca 2015. u okviru Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC) („Pariški sporazum”) (3) i kojim su se njegove stranke obvezale da će zadržati povećanje globalne prosječne temperature na razini koja je znatno niža od 2 °C iznad razina u predindustrijskom razdoblju i da će ulagati napore u ograničavanje povišenja temperature na 1,5 °C iznad razina u predindustrijskom razdoblju. |
| --- | --- |

(1)

Emisije stakleničkih plinova trebaju se hitno smanjiti, posebno kako bi se smanjilo podizanje razine mora i vjerojatnost ekstremnih vremenskih uvjeta, koji već utječu na sve regije svijeta (1), te kako bi se smanjili gospodarski i socijalni troškovi povezani s učincima globalnog zatopljenja (2). Unija i njezine države članice stranke su Pariškog sporazuma, koji je donesen 15. prosinca 2015. u okviru Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC) („Pariški sporazum”) (3) i kojim su se njegove stranke obvezale da će zadržati povećanje globalne prosječne temperature na razini koja je znatno niža od 2 °C iznad razina u predindustrijskom razdoblju i da će ulagati napore u ograničavanje povišenja temperature na 1,5 °C iznad razina u predindustrijskom razdoblju.

| (2) | Klimatske promjene i degradacija okoliša predstavljaju ozbiljne prijetnje koje zahtijevaju hitno djelovanje, kao što je nedavno potvrđeno u šestom izvješću o procjeni Međuvladina panela o klimatskim promjenama (IPCC), koje počiva na fizikalnim znanstvenim temeljima. Ljudska patnja i gospodarski gubici koji proizlaze iz češćih ekstremnih vremenskih uvjeta povezanih s klimom, kao što su poplave, toplinski valovi, suše i šumski požari, sve su učestaliji. U Uniji ti gubici u prosjeku već iznose više od 12 milijardi EUR godišnje (4).
  Ti bi gubici mogli doseći dodatnih 175 milijardi EUR godišnje, što je 1,38 % BDP-a Unije, ako globalno zatopljenje dosegne 3 °C iznad razina u predindustrijskom razdoblju, u odnosu na 65 milijardi EUR godišnje za zatopljenje od 2 °C i 36 milijardi EUR godišnje za zatopljenje od 1,5 °C. Time bi se nerazmjerno naštetilo određenim skupinama, osobito ljudima koji se već nalaze u ranjivom položaju i regijama koje su već suočene s izazovima. |
| --- | --- |

(2)

Klimatske promjene i degradacija okoliša predstavljaju ozbiljne prijetnje koje zahtijevaju hitno djelovanje, kao što je nedavno potvrđeno u šestom izvješću o procjeni Međuvladina panela o klimatskim promjenama (IPCC), koje počiva na fizikalnim znanstvenim temeljima. Ljudska patnja i gospodarski gubici koji proizlaze iz češćih ekstremnih vremenskih uvjeta povezanih s klimom, kao što su poplave, toplinski valovi, suše i šumski požari, sve su učestaliji. U Uniji ti gubici u prosjeku već iznose više od 12 milijardi EUR godišnje (4).

Ti bi gubici mogli doseći dodatnih 175 milijardi EUR godišnje, što je 1,38 % BDP-a Unije, ako globalno zatopljenje dosegne 3 °C iznad razina u predindustrijskom razdoblju, u odnosu na 65 milijardi EUR godišnje za zatopljenje od 2 °C i 36 milijardi EUR godišnje za zatopljenje od 1,5 °C. Time bi se nerazmjerno naštetilo određenim skupinama, osobito ljudima koji se već nalaze u ranjivom položaju i regijama koje su već suočene s izazovima.

| (3) | U Komunikaciji Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenoj „Europski zeleni plan” („europski zeleni plan”) utvrđuje se strategija s pomoću koje Unija može postati prvi klimatski neutralan kontinent i preobraziti se u održivo, pravednije i prosperitetnije društvo, koje poštuje ograničenja planeta. Potreba za pravednom tranzicijom integralan je dio europskog zelenog plana, u kojem je istaknuto da ni jedna osoba ni mjesto ne bi trebali biti zapostavljeni. Europskim zakonom o klimi (5) utvrđuje se obvezujući cilj klimatske neutralnosti do 2050. za cijelu Uniju i obvezujući prijelazni cilj neto domaćeg smanjenja emisija stakleničkih plinova od najmanje 55 % do 2030. u usporedbi s razinama iz 1990. Osmim programom djelovanja za okoliš do 2030 (6). nastoji se ubrzati zelena tranzicija na klimatski neutralno, održivo, netoksično, resursno učinkovito, otporno i konkurentno kružno gospodarstvo, utemeljeno na obnovljivoj energiji, na pravedan i uključiv način, te se nastoji zaštititi, obnoviti i unaprijediti stanje okoliša. |
| --- | --- |

(3)

U Komunikaciji Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenoj „Europski zeleni plan” („europski zeleni plan”) utvrđuje se strategija s pomoću koje Unija može postati prvi klimatski neutralan kontinent i preobraziti se u održivo, pravednije i prosperitetnije društvo, koje poštuje ograničenja planeta. Potreba za pravednom tranzicijom integralan je dio europskog zelenog plana, u kojem je istaknuto da ni jedna osoba ni mjesto ne bi trebali biti zapostavljeni. Europskim zakonom o klimi (5) utvrđuje se obvezujući cilj klimatske neutralnosti do 2050. za cijelu Uniju i obvezujući prijelazni cilj neto domaćeg smanjenja emisija stakleničkih plinova od najmanje 55 % do 2030. u usporedbi s razinama iz 1990. Osmim programom djelovanja za okoliš do 2030 (6). nastoji se ubrzati zelena tranzicija na klimatski neutralno, održivo, netoksično, resursno učinkovito, otporno i konkurentno kružno gospodarstvo, utemeljeno na obnovljivoj energiji, na pravedan i uključiv način, te se nastoji zaštititi, obnoviti i unaprijediti stanje okoliša.

| (4) | S obzirom na agresivni rat Rusije protiv Ukrajine, u Komunikaciji Komisije od 18. svibnja 2022. naslovljenoj „plan REPowerEU” („plan REPowerEU”), u skladu s Izjavom iz Versaillesa od 10. i 11. ožujka 2022., utvrđuju se mjere za postupno ukidanje ovisnosti Unije o fosilnim gorivima iz Rusije zahvaljujući diversifikaciji opskrbe plinom i bržem smanjenju ovisnosti o fosilnim gorivima, među ostalim uvođenjem solarnih, vjetrenih i toplinskih crpki, dekarbonizacijom industrije te omogućivanjem bržeg izdavanja dozvola za projekte obnovljive energije. |
| --- | --- |

(4)

S obzirom na agresivni rat Rusije protiv Ukrajine, u Komunikaciji Komisije od 18. svibnja 2022. naslovljenoj „plan REPowerEU” („plan REPowerEU”), u skladu s Izjavom iz Versaillesa od 10. i 11. ožujka 2022., utvrđuju se mjere za postupno ukidanje ovisnosti Unije o fosilnim gorivima iz Rusije zahvaljujući diversifikaciji opskrbe plinom i bržem smanjenju ovisnosti o fosilnim gorivima, među ostalim uvođenjem solarnih, vjetrenih i toplinskih crpki, dekarbonizacijom industrije te omogućivanjem bržeg izdavanja dozvola za projekte obnovljive energije.

| (5) | Preobrazba u klimatski neutralno gospodarstvo i društvo iziskuje sveobuhvatne mjere politike i znatna ulaganja u mnoga područja, kao što su djelovanje u području klime, energija, promet, okoliš, industrija, istraživanje i inovacije (7). Kako bi se ispunio obvezujući cilj na razini Unije za 2030., Komisija je 14. srpnja 2021. izdala Komunikaciju naslovljenu „Spremni za 55 %: ostvarivanje klimatskog cilja EU-a za 2030. na putu ka klimatskoj neutralnosti”, kao i niz povezanih zakonodavnih prijedloga („paket ‚Spremni za 55 %’”). Paket „Spremni za 55 %” obuhvaća prijedloge za ažuriranje relevantnog zakonodavstva, uključujući sustav EU-a za trgovanje emisijama (EU ETS) (8), direktivu o oporezivanju energije, direktivu o energetskoj učinkovitosti i direktivu o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora, uredbu o standardnim vrijednostima emisija CO2 za automobile i kombije, uredbu o uključivanju emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva, direktivu o infrastrukturi za alternativna goriva i uredbu o raspodjeli tereta u odnosu na sektore koji nisu obuhvaćeni sadašnjim EU ETS-om, to jest sektore prometa i zgradarstva.
  Obuhvaća i prijedloge novog zakonodavstva, kojima se osobito podupire uporaba čišćih goriva u sektorima zračnog i pomorskog prometa, uspostavlja mehanizam za ugljičnu prilagodbu na granicama i uspostavlja Socijalni fond za klimatsku politiku, koji je izravno povezan s predloženim uvođenjem sustava za trgovanje emisijama za goriva koja se upotrebljavaju u zgradama i cestovnom prometu. Paket „Spremni za 55 %”, u kombinaciji s mjerama poduzetima na razini Unije za podupiranje i poticanje potrebnih javnih i privatnih ulaganja, namijenjen je pružanju pomoći u podupiranju i ubrzanju rasta novih tržišta, na primjer za čista goriva i vozila s niskim emisijama, čime će se troškovi održive tranzicije smanjiti i za poduzeća i za građane. |
| --- | --- |

(5)

Preobrazba u klimatski neutralno gospodarstvo i društvo iziskuje sveobuhvatne mjere politike i znatna ulaganja u mnoga područja, kao što su djelovanje u području klime, energija, promet, okoliš, industrija, istraživanje i inovacije (7). Kako bi se ispunio obvezujući cilj na razini Unije za 2030., Komisija je 14. srpnja 2021. izdala Komunikaciju naslovljenu „Spremni za 55 %: ostvarivanje klimatskog cilja EU-a za 2030. na putu ka klimatskoj neutralnosti”, kao i niz povezanih zakonodavnih prijedloga („paket ‚Spremni za 55 %’”). Paket „Spremni za 55 %” obuhvaća prijedloge za ažuriranje relevantnog zakonodavstva, uključujući sustav EU-a za trgovanje emisijama (EU ETS) (8), direktivu o oporezivanju energije, direktivu o energetskoj učinkovitosti i direktivu o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora, uredbu o standardnim vrijednostima emisija CO2 za automobile i kombije, uredbu o uključivanju emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva, direktivu o infrastrukturi za alternativna goriva i uredbu o raspodjeli tereta u odnosu na sektore koji nisu obuhvaćeni sadašnjim EU ETS-om, to jest sektore prometa i zgradarstva.

Obuhvaća i prijedloge novog zakonodavstva, kojima se osobito podupire uporaba čišćih goriva u sektorima zračnog i pomorskog prometa, uspostavlja mehanizam za ugljičnu prilagodbu na granicama i uspostavlja Socijalni fond za klimatsku politiku, koji je izravno povezan s predloženim uvođenjem sustava za trgovanje emisijama za goriva koja se upotrebljavaju u zgradama i cestovnom prometu. Paket „Spremni za 55 %”, u kombinaciji s mjerama poduzetima na razini Unije za podupiranje i poticanje potrebnih javnih i privatnih ulaganja, namijenjen je pružanju pomoći u podupiranju i ubrzanju rasta novih tržišta, na primjer za čista goriva i vozila s niskim emisijama, čime će se troškovi održive tranzicije smanjiti i za poduzeća i za građane.

| (6) | Na sastanku 20. lipnja 2019. Europsko vijeće, u svojem programu naslovljenom „Novi strateški program za razdoblje 2019. – 2024.”, obvezalo se da će osigurati pravednu tranziciju prema klimatskoj neutralnosti koja je uključiva i u kojoj nitko nije zapostavljen. Na međunarodnoj razini države članice promiču ciljeve održivog razvoja Ujedinjenih naroda i ratificirale su Pariški sporazum, u kojima se ističu važnost pravedne tranzicije za radnu snagu i otvaranja dostojanstvenih i kvalitetnih radnih mjesta te potreba za time da prilagodba klimatskim promjenama i izgradnja kapaciteta budu rodno osjetljive. Smjernice Međunarodne organizacije rada pružaju međunarodno utvrđen okvir politika za pravednu tranziciju prema okolišno održivim gospodarstvima i društvima za sve (9). Nadalje, 54 potpisnika (zemlje i socijalni partneri) podržalo je „Izjavu iz Šleske o solidarnosti i pravednoj tranziciji” (10), donesenu na 24. konferenciji stranaka (COP) UNFCCC-a u Katowicama, uključujući Komisiju, u ime Unije, i 21 pojedinačnu državu članicu. Unija i deset država članica potpisale su Izjavu o podržavanju uvjeta za pravednu tranziciju na međunarodnoj razini, donesenu na 26. COP-u UNFCCC-a u Glasgowu, čime su se obvezale da će u dvogodišnja izvješća o transparentnosti uključiti informacije o pravednoj tranziciji, u kontekstu izvješćivanja o svojim politikama i mjerama za postizanje nacionalno utvrđenih doprinosa. |
| --- | --- |

(6)

Na sastanku 20. lipnja 2019. Europsko vijeće, u svojem programu naslovljenom „Novi strateški program za razdoblje 2019. – 2024.”, obvezalo se da će osigurati pravednu tranziciju prema klimatskoj neutralnosti koja je uključiva i u kojoj nitko nije zapostavljen. Na međunarodnoj razini države članice promiču ciljeve održivog razvoja Ujedinjenih naroda i ratificirale su Pariški sporazum, u kojima se ističu važnost pravedne tranzicije za radnu snagu i otvaranja dostojanstvenih i kvalitetnih radnih mjesta te potreba za time da prilagodba klimatskim promjenama i izgradnja kapaciteta budu rodno osjetljive. Smjernice Međunarodne organizacije rada pružaju međunarodno utvrđen okvir politika za pravednu tranziciju prema okolišno održivim gospodarstvima i društvima za sve (9). Nadalje, 54 potpisnika (zemlje i socijalni partneri) podržalo je „Izjavu iz Šleske o solidarnosti i pravednoj tranziciji” (10), donesenu na 24. konferenciji stranaka (COP) UNFCCC-a u Katowicama, uključujući Komisiju, u ime Unije, i 21 pojedinačnu državu članicu. Unija i deset država članica potpisale su Izjavu o podržavanju uvjeta za pravednu tranziciju na međunarodnoj razini, donesenu na 26. COP-u UNFCCC-a u Glasgowu, čime su se obvezale da će u dvogodišnja izvješća o transparentnosti uključiti informacije o pravednoj tranziciji, u kontekstu izvješćivanja o svojim politikama i mjerama za postizanje nacionalno utvrđenih doprinosa.

| (7) | Pravednost i solidarnost ključna su načela politika Unije za zelenu tranziciju i preduvjet za široku i trajnu javnu potporu tim politikama. U europskom zelenom planu naglašava se da tranzicija mora biti pravedna i uključiva, da u njoj ljudi moraju biti na prvom mjestu i da mora biti posebno usmjerena na pružanje potpore onim regijama, gospodarskim djelatnostima, radnicima, kućanstvima i potrošačima koji će se suočiti s najvećim izazovima. Osim toga, u Komunikaciji Komisije od 14. siječnja 2020. naslovljenoj „Jaka socijalna Europa za pravednu tranziciju” naglašava se da će provedba europskog zelenog plana omogućiti Europi ostvarenje veće uzlazne konvergencije, socijalne pravednosti i zajedničkog napretka. U Komunikaciji Komisije od 23. veljače 2022. o dostojanstvenom radu u cijelom svijetu za globalnu pravednu tranziciju i održiv oporavak navodi se da je promicanje dostojanstvenog rada u cijelom svijetu okosnica pravedne tranzicije i uključivog, održivog i otpornog oporavka od pandemije. |
| --- | --- |

(7)

Pravednost i solidarnost ključna su načela politika Unije za zelenu tranziciju i preduvjet za široku i trajnu javnu potporu tim politikama. U europskom zelenom planu naglašava se da tranzicija mora biti pravedna i uključiva, da u njoj ljudi moraju biti na prvom mjestu i da mora biti posebno usmjerena na pružanje potpore onim regijama, gospodarskim djelatnostima, radnicima, kućanstvima i potrošačima koji će se suočiti s najvećim izazovima. Osim toga, u Komunikaciji Komisije od 14. siječnja 2020. naslovljenoj „Jaka socijalna Europa za pravednu tranziciju” naglašava se da će provedba europskog zelenog plana omogućiti Europi ostvarenje veće uzlazne konvergencije, socijalne pravednosti i zajedničkog napretka. U Komunikaciji Komisije od 23. veljače 2022. o dostojanstvenom radu u cijelom svijetu za globalnu pravednu tranziciju i održiv oporavak navodi se da je promicanje dostojanstvenog rada u cijelom svijetu okosnica pravedne tranzicije i uključivog, održivog i otpornog oporavka od pandemije.

| (8) | U Komunikaciji Komisije od 4. ožujka 2021. naslovljenoj „Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava” (11) naglašava se da su ujedinjenost, koordinacija i solidarnost potrebni pri prijelazu na zelenije i digitalnije desetljeće u kojem će Europljani moći bolje živjeti. U njemu se predlažu tri glavna cilja EU-a za 2030.: najmanje 78 % stanovništva u dobi od 20 do 64 godine trebalo bi biti zaposleno do 2030 (12)., svake bi godine najmanje 60 % svih odraslih trebalo sudjelovati u osposobljavanju (13) te bi broj osoba izloženih riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti trebalo smanjiti za najmanje 15 milijuna do 2030 (14). Te glavne ciljeve za 2030. pozdravili su čelnici Unije u Izjavi iz Porta od 8. svibnja 2021. na neformalnom sastanku šefova država ili vlada u Portu 7. i 8. svibnja 2021. te Europsko vijeće u zaključcima od 24. i 25. lipnja 2021. |
| --- | --- |

(8)

U Komunikaciji Komisije od 4. ožujka 2021. naslovljenoj „Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava” (11) naglašava se da su ujedinjenost, koordinacija i solidarnost potrebni pri prijelazu na zelenije i digitalnije desetljeće u kojem će Europljani moći bolje živjeti. U njemu se predlažu tri glavna cilja EU-a za 2030.: najmanje 78 % stanovništva u dobi od 20 do 64 godine trebalo bi biti zaposleno do 2030 (12)., svake bi godine najmanje 60 % svih odraslih trebalo sudjelovati u osposobljavanju (13) te bi broj osoba izloženih riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti trebalo smanjiti za najmanje 15 milijuna do 2030 (14). Te glavne ciljeve za 2030. pozdravili su čelnici Unije u Izjavi iz Porta od 8. svibnja 2021. na neformalnom sastanku šefova država ili vlada u Portu 7. i 8. svibnja 2021. te Europsko vijeće u zaključcima od 24. i 25. lipnja 2021.

| (9) | Uz odgovarajuće prateće politike na snazi (15), zelenom tranzicijom moglo bi se sveukupno otvoriti oko milijun dodatnih kvalitetnih radnih mjesta (16) u Unija do 2030. i dva milijuna do 2050 (17). u sektorima kao što su građevinarstvo, informacijske i komunikacijske tehnologije ili energija iz obnovljivih izvora, pri čemu bi se ujedno ublažio dugotrajni pad broja radnih mjesta za srednjekvalificirane radnike koji je rezultat automatizacije i digitalizacije. Međutim, bez podrške primjerene mješavine politika, u pesimističnom bi scenariju učinci zelene tranzicije prema klimatskoj neutralnosti mogli dovesti do gubitka BDP-a u visini do 0,39 % u Uniji, te gubitka radnih mjesta u visini do 0,26 % (18). |
| --- | --- |

(9)

Uz odgovarajuće prateće politike na snazi (15), zelenom tranzicijom moglo bi se sveukupno otvoriti oko milijun dodatnih kvalitetnih radnih mjesta (16) u Unija do 2030. i dva milijuna do 2050 (17). u sektorima kao što su građevinarstvo, informacijske i komunikacijske tehnologije ili energija iz obnovljivih izvora, pri čemu bi se ujedno ublažio dugotrajni pad broja radnih mjesta za srednjekvalificirane radnike koji je rezultat automatizacije i digitalizacije. Međutim, bez podrške primjerene mješavine politika, u pesimističnom bi scenariju učinci zelene tranzicije prema klimatskoj neutralnosti mogli dovesti do gubitka BDP-a u visini do 0,39 % u Uniji, te gubitka radnih mjesta u visini do 0,26 % (18).

| (10) | Učinci zelene tranzicije na poslovanje i zapošljavanje varirat će ovisno o sektoru, zanimanju, regiji i zemlji, a podrazumijevat će promjene radnih mjesta unutar sektora i industrijskih ekosustava, kao i veliku preraspodjelu radne snage među njima (19). Restrukturiranje i prilagodba u zahvaćenim poduzećima, sektorima i ekosustavima iziskivat će razvoj novih poslovnih modela i veliku preraspodjelu radne snage među sektorima i regijama. Na primjer, očekuje se gubitak radnih mjesta u nekim rudarskim djelatnostima ili proizvodnji energije od fosilnih goriva, kao i u dijelovima automobilskog sektora. S druge strane, očekuju se nove mogućnosti zapošljavanja u djelatnostima kružnog zadržavanja vrijednosti te održivom prometu i proizvodnji energije. Države članice stoga bi trebale postupati u skladu s detaljnijim pristupom i pritom se usredotočiti na pojedinačne zahvaćene regije i ekosustave, u suradnji sa socijalnim partnerima i/ili lokalnim i regionalnim tijelima i dionicima. |
| --- | --- |

(10)

Učinci zelene tranzicije na poslovanje i zapošljavanje varirat će ovisno o sektoru, zanimanju, regiji i zemlji, a podrazumijevat će promjene radnih mjesta unutar sektora i industrijskih ekosustava, kao i veliku preraspodjelu radne snage među njima (19). Restrukturiranje i prilagodba u zahvaćenim poduzećima, sektorima i ekosustavima iziskivat će razvoj novih poslovnih modela i veliku preraspodjelu radne snage među sektorima i regijama. Na primjer, očekuje se gubitak radnih mjesta u nekim rudarskim djelatnostima ili proizvodnji energije od fosilnih goriva, kao i u dijelovima automobilskog sektora. S druge strane, očekuju se nove mogućnosti zapošljavanja u djelatnostima kružnog zadržavanja vrijednosti te održivom prometu i proizvodnji energije. Države članice stoga bi trebale postupati u skladu s detaljnijim pristupom i pritom se usredotočiti na pojedinačne zahvaćene regije i ekosustave, u suradnji sa socijalnim partnerima i/ili lokalnim i regionalnim tijelima i dionicima.

| (11) | Stvaranjem kvalitetnih mogućnosti zapošljavanja za sve te istodobnim poduzimanjem mjera za ublažavanje i sprečavanje energetskog siromaštva i siromaštva u pogledu prijevoza, zelena tranzicija može doprinijeti povećanju dohotka i smanjenju nejednakosti i siromaštva općenito (20). Na taj način može pomoći u rješavanju problema već postojećih socioekonomskih nejednakosti i socijalne isključenosti, poboljšanju zdravlja i dobrobiti te promicanju ravnopravnosti, među ostalim rodne ravnopravnosti. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti određenim skupinama stanovništva, osobito onima koje su već u ranjivom položaju. To posebno uključuje kućanstva s niskim i nižim srednjim dohotkom, koja velik dio svojeg dohotka troše na osnovne usluge kao što su energija, prijevoz i stanovanje, kao i mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća. Rezultati modeliranja pokazuju da će to jesu li porezi povezani s okolišem progresivni ili regresivni uvelike ovisiti o dizajnu instrumenta, što uključuje, na primjer, mjeru u kojoj su smanjenje poreza na dohodak ili druge mogućnosti recikliranja prihoda usmjerene na osobe s nižim prihodima (21). |
| --- | --- |

(11)

Stvaranjem kvalitetnih mogućnosti zapošljavanja za sve te istodobnim poduzimanjem mjera za ublažavanje i sprečavanje energetskog siromaštva i siromaštva u pogledu prijevoza, zelena tranzicija može doprinijeti povećanju dohotka i smanjenju nejednakosti i siromaštva općenito (20). Na taj način može pomoći u rješavanju problema već postojećih socioekonomskih nejednakosti i socijalne isključenosti, poboljšanju zdravlja i dobrobiti te promicanju ravnopravnosti, među ostalim rodne ravnopravnosti. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti određenim skupinama stanovništva, osobito onima koje su već u ranjivom položaju. To posebno uključuje kućanstva s niskim i nižim srednjim dohotkom, koja velik dio svojeg dohotka troše na osnovne usluge kao što su energija, prijevoz i stanovanje, kao i mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća. Rezultati modeliranja pokazuju da će to jesu li porezi povezani s okolišem progresivni ili regresivni uvelike ovisiti o dizajnu instrumenta, što uključuje, na primjer, mjeru u kojoj su smanjenje poreza na dohodak ili druge mogućnosti recikliranja prihoda usmjerene na osobe s nižim prihodima (21).

| (12) | Djelatnosti kružnog zadržavanja vrijednosti, uključujući poslovne modele popravka, ponovne uporabe, ponovne proizvodnje i servitizacije, mogu potaknuti pristupačan i održiv pristup robi i uslugama. Zahvaljujući njima ujedno se otvaraju radna mjesta i stvaraju mogućnosti na raznim razinama vještina, među ostalim za žene, osobe s invaliditetom i skupine u ranjivom položaju, a subjekti socijalne ekonomije aktivni su u tim područjima. Njima se promiče kružnost proizvoda i tako znatno smanjuju emisije ugljika, a otvorena radna mjesta u blizini su proizvoda koje treba održavati, obnavljati ili dijeliti. |
| --- | --- |

(12)

Djelatnosti kružnog zadržavanja vrijednosti, uključujući poslovne modele popravka, ponovne uporabe, ponovne proizvodnje i servitizacije, mogu potaknuti pristupačan i održiv pristup robi i uslugama. Zahvaljujući njima ujedno se otvaraju radna mjesta i stvaraju mogućnosti na raznim razinama vještina, među ostalim za žene, osobe s invaliditetom i skupine u ranjivom položaju, a subjekti socijalne ekonomije aktivni su u tim područjima. Njima se promiče kružnost proizvoda i tako znatno smanjuju emisije ugljika, a otvorena radna mjesta u blizini su proizvoda koje treba održavati, obnavljati ili dijeliti.

| (13) | Prema posljednjim dostupnim podacima iz statistike EU-a o dohotku i životnim uvjetima za 2019./2020., energetskim siromaštvom pogođeno je oko 8 % stanovništva Unije, odnosno više od 35 milijuna osoba, koje nisu mogle održavati svoje domove dovoljno toplima, pri čemu su zabilježene znatne razlike među državama članicama i među dohodovnim skupinama (22). Opservatorij za energetsko siromaštvo općenito procjenjuje, na temelju kombinacije pokazatelja, da je više od 50 milijuna kućanstava u Uniji pogođeno energetskim siromaštvom (23). Energetsko siromaštvo, koje je posljedica niskog dohotka, potrošnje velikog udjela raspoloživog dohotka na energiju i niske energetske učinkovitosti u kombinaciji, već je neko vrijeme velik izazov za Uniju. Osim toga, rizik od energetskog siromaštva povećava se zbog visokih i nestabilnih cijena energije, koje su posljedica niza čimbenika, među kojima su i oni povezani s agresivnim ratom Rusije protiv Ukrajine i Unijinim odgovorom politike. Taj oblik siromaštva ne pogađa samo kućanstva s niskim dohotkom već i kućanstva s nižim srednjim dohotkom u mnogim državama članicama.
  Kućanstva s iznadprosječnim energetskim potrebama, što obuhvaća obitelji s djecom, uključujući obitelji sa samohranim roditeljima, osobe s invaliditetom i starije osobe, također su podložnija energetskom siromaštvu (24) i njegovim posljedicama. Žene, a posebno samohrane majke i starije žene (25), također su posebno pogođene energetskim siromaštvom. Uz energetsko siromaštvo sve se više prepoznaje i koncept siromaštva u pogledu prijevoza, koje znači da određene kategorije stanovništva ne mogu dosegnuti društveno i materijalno potrebnu razinu usluga prijevoza. Bez odgovarajućih popratnih mjera za ublažavanje i sprečavanje energetskog siromaštva i siromaštva u pogledu prijevoza, ti oblici siromaštva mogli bi se pogoršati, osobito zbog internalizacije troškova emisija pri formiranju cijena ili zbog troškova prilagodbe na učinkovitije alternative s nižim emisijama. |
| --- | --- |

(13)

Prema posljednjim dostupnim podacima iz statistike EU-a o dohotku i životnim uvjetima za 2019./2020., energetskim siromaštvom pogođeno je oko 8 % stanovništva Unije, odnosno više od 35 milijuna osoba, koje nisu mogle održavati svoje domove dovoljno toplima, pri čemu su zabilježene znatne razlike među državama članicama i među dohodovnim skupinama (22). Opservatorij za energetsko siromaštvo općenito procjenjuje, na temelju kombinacije pokazatelja, da je više od 50 milijuna kućanstava u Uniji pogođeno energetskim siromaštvom (23). Energetsko siromaštvo, koje je posljedica niskog dohotka, potrošnje velikog udjela raspoloživog dohotka na energiju i niske energetske učinkovitosti u kombinaciji, već je neko vrijeme velik izazov za Uniju. Osim toga, rizik od energetskog siromaštva povećava se zbog visokih i nestabilnih cijena energije, koje su posljedica niza čimbenika, među kojima su i oni povezani s agresivnim ratom Rusije protiv Ukrajine i Unijinim odgovorom politike. Taj oblik siromaštva ne pogađa samo kućanstva s niskim dohotkom već i kućanstva s nižim srednjim dohotkom u mnogim državama članicama.

Kućanstva s iznadprosječnim energetskim potrebama, što obuhvaća obitelji s djecom, uključujući obitelji sa samohranim roditeljima, osobe s invaliditetom i starije osobe, također su podložnija energetskom siromaštvu (24) i njegovim posljedicama. Žene, a posebno samohrane majke i starije žene (25), također su posebno pogođene energetskim siromaštvom. Uz energetsko siromaštvo sve se više prepoznaje i koncept siromaštva u pogledu prijevoza, koje znači da određene kategorije stanovništva ne mogu dosegnuti društveno i materijalno potrebnu razinu usluga prijevoza. Bez odgovarajućih popratnih mjera za ublažavanje i sprečavanje energetskog siromaštva i siromaštva u pogledu prijevoza, ti oblici siromaštva mogli bi se pogoršati, osobito zbog internalizacije troškova emisija pri formiranju cijena ili zbog troškova prilagodbe na učinkovitije alternative s nižim emisijama.

| (14) | Načela socijalne pravednosti, kohezije i solidarnosti čvrsto su ugrađena u strukturu relevantnih klimatskih, energetskih i okolišnih okvira na razini Unije, među ostalim putem načela „onečišćivač plaća” i raspodjele tereta među državama članicama, kao i putem određene preraspodjele emisijskih jedinica u okviru EU ETS-a radi solidarnosti, rasta i međusobnog povezivanja unutar Unije i njihove upotrebe u svrhu Fonda za modernizaciju, koji doprinosi ispunjavanju znatnih potreba za ulaganjima država članica s nižim dohotkom radi modernizacije njihovih energetskih sustava. Osim toga, okvir zakonodavstva Unije u području energetike pruža državama članicama alate za osiguravanje zaštite energetski siromašnih i ranjivih potrošača u kućanstvima, uz izbjegavanje narušavanja tržišta. Iako ti alati doprinose olakšavanju zelene tranzicije, oni služe kao sredstava za osiguravanje potrebne zaštite općenito, kao što je vidljivo, primjerice, u slučaju Komunikacije Komisije od 13. listopada 2021. naslovljene „Paket mjera za djelovanje i potporu za suočavanje s rastom cijena energije” i plana REPowerEU. |
| --- | --- |

(14)

Načela socijalne pravednosti, kohezije i solidarnosti čvrsto su ugrađena u strukturu relevantnih klimatskih, energetskih i okolišnih okvira na razini Unije, među ostalim putem načela „onečišćivač plaća” i raspodjele tereta među državama članicama, kao i putem određene preraspodjele emisijskih jedinica u okviru EU ETS-a radi solidarnosti, rasta i međusobnog povezivanja unutar Unije i njihove upotrebe u svrhu Fonda za modernizaciju, koji doprinosi ispunjavanju znatnih potreba za ulaganjima država članica s nižim dohotkom radi modernizacije njihovih energetskih sustava. Osim toga, okvir zakonodavstva Unije u području energetike pruža državama članicama alate za osiguravanje zaštite energetski siromašnih i ranjivih potrošača u kućanstvima, uz izbjegavanje narušavanja tržišta. Iako ti alati doprinose olakšavanju zelene tranzicije, oni služe kao sredstava za osiguravanje potrebne zaštite općenito, kao što je vidljivo, primjerice, u slučaju Komunikacije Komisije od 13. listopada 2021. naslovljene „Paket mjera za djelovanje i potporu za suočavanje s rastom cijena energije” i plana REPowerEU.

| (15) | Države članice imaju na raspolaganju niz alata za osmišljavanje i koordinaciju svojih djelovanja za pravednu tranziciju. U nacionalnim energetskim i klimatskim planovima izrađenima u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća (26) trebalo bi procijeniti broj kućanstava u energetskom siromaštvu i navesti mjere potrebne za otklanjanje socijalnih i teritorijalnih posljedica energetske tranzicije. U teritorijalnim planovima za pravednu tranziciju izrađenima u skladu s Uredbom (EU) 2021/1056 Europskog parlamenta i Vijeća (27) trebalo bi identificirati područja koja ispunjavaju uvjete za potporu iz Fonda za pravednu tranziciju do 2027. Nacionalni planovi za oporavak i otpornost, izrađeni u skladu s Uredbom (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (28), financiraju se iz instrumenta NextGenerationEU i u njima se utvrđuju reforme i ulaganja za poticanje zelene tranzicije, uključivog rasta, socijalne i teritorijalne kohezije, otpornosti i perspektive za sljedeću generaciju, a predviđeni je rok provedbe do 2026. Neka djelovanja za pravednu tranziciju provode se i u kontekstu drugih programa i inicijativa, posebno fondova kohezijske politike. |
| --- | --- |

(15)

Države članice imaju na raspolaganju niz alata za osmišljavanje i koordinaciju svojih djelovanja za pravednu tranziciju. U nacionalnim energetskim i klimatskim planovima izrađenima u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća (26) trebalo bi procijeniti broj kućanstava u energetskom siromaštvu i navesti mjere potrebne za otklanjanje socijalnih i teritorijalnih posljedica energetske tranzicije. U teritorijalnim planovima za pravednu tranziciju izrađenima u skladu s Uredbom (EU) 2021/1056 Europskog parlamenta i Vijeća (27) trebalo bi identificirati područja koja ispunjavaju uvjete za potporu iz Fonda za pravednu tranziciju do 2027. Nacionalni planovi za oporavak i otpornost, izrađeni u skladu s Uredbom (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (28), financiraju se iz instrumenta NextGenerationEU i u njima se utvrđuju reforme i ulaganja za poticanje zelene tranzicije, uključivog rasta, socijalne i teritorijalne kohezije, otpornosti i perspektive za sljedeću generaciju, a predviđeni je rok provedbe do 2026. Neka djelovanja za pravednu tranziciju provode se i u kontekstu drugih programa i inicijativa, posebno fondova kohezijske politike.

| (16) | Temeljeći se osobito na načelima i politikama europskog zelenog plana i europskog stupa socijalnih prava, stvara se prostor za poboljšanje oblikovanja politika na sveobuhvatan i međusektorski način te za osiguravanje koherentnosti napora u pogledu potrošnje na razini Unije i na nacionalnoj razini. U Komunikaciji Komisije od 17. rujna 2020. naslovljenoj „Procjena nacionalnih energetskih i klimatskih planova na razini EU-a – Poticanje zelene tranzicije i promicanje gospodarskog oporavka integriranim energetskim i klimatskim planiranjem”, iako je prepoznala da konačni nacionalni energetski i klimatski planovi sadržavaju određene pokazatelje i politike povezane s energetskim siromaštvom, Komisija je zaključila da u njima nisu uvijek jasno određeni prioriteti potreba za financiranjem u pogledu pravedne tranzicije, prekvalifikacije i usavršavanja ni potpore prilagodbama tržišta rada. U teritorijalnim planovima za pravednu tranziciju trebalo bi se usredotočiti na odabrana područja te se stoga ne očekuje da se u njima izlažu opća strategija i politike za pravednu tranziciju na nacionalnoj razini. Iako su reforme i ulaganja koji se njima podupiru i pomažu financirati osmišljeni tako da imaju trajan učinak, i teritorijalni planovi za pravednu tranziciju i planovi za oporavak i otpornost vremenski su ograničeni. |
| --- | --- |

(16)

Temeljeći se osobito na načelima i politikama europskog zelenog plana i europskog stupa socijalnih prava, stvara se prostor za poboljšanje oblikovanja politika na sveobuhvatan i međusektorski način te za osiguravanje koherentnosti napora u pogledu potrošnje na razini Unije i na nacionalnoj razini. U Komunikaciji Komisije od 17. rujna 2020. naslovljenoj „Procjena nacionalnih energetskih i klimatskih planova na razini EU-a – Poticanje zelene tranzicije i promicanje gospodarskog oporavka integriranim energetskim i klimatskim planiranjem”, iako je prepoznala da konačni nacionalni energetski i klimatski planovi sadržavaju određene pokazatelje i politike povezane s energetskim siromaštvom, Komisija je zaključila da u njima nisu uvijek jasno određeni prioriteti potreba za financiranjem u pogledu pravedne tranzicije, prekvalifikacije i usavršavanja ni potpore prilagodbama tržišta rada. U teritorijalnim planovima za pravednu tranziciju trebalo bi se usredotočiti na odabrana područja te se stoga ne očekuje da se u njima izlažu opća strategija i politike za pravednu tranziciju na nacionalnoj razini. Iako su reforme i ulaganja koji se njima podupiru i pomažu financirati osmišljeni tako da imaju trajan učinak, i teritorijalni planovi za pravednu tranziciju i planovi za oporavak i otpornost vremenski su ograničeni.

| (17) | Pravednom tranzicijom prema klimatskoj neutralnosti u Uniji do 2050. osigurat će se da nitko ne bude zapostavljen, posebno radnici i kućanstva koji su najviše pogođeni zelenom tranzicijom, a prije svega oni koji su već u ranjivom položaju. U tu svrhu, kako je utvrđeno ovom Preporukom, države članice trebale bi uspostaviti sveobuhvatne pakete politika (29), ojačati međusektorske elemente kojima se promiče pravedna zelena tranzicija i optimalno upotrebljavati javna i privatna sredstva. U paketima politika trebalo bi uzeti u obzir osobe i kućanstva koji su najviše pogođeni zelenom tranzicijom, posebno gubitkom radnih mjesta, ali i promjenom uvjeta rada i/ili novim zahtjevima u pogledu zadataka na radnom mjestu, kao i one koji bi mogli iskusiti negativne posljedice na raspoloživi dohodak, rashode i pristup osnovnim uslugama. Kad je riječ o najviše pogođenim skupinama, u paketima politika trebalo bi posebno, ali ne isključivo, voditi računa o osobama i kućanstvima u ranjivom položaju, osobito o osobama koje su najudaljenije od tržišta rada, na primjer zbog svojih vještina, teritorijalnih uvjeta na tržištu rada ili drugih karakteristika, kao što su spol, rasno ili etničko podrijetlo, vjeroispovijest ili uvjerenje, invaliditet, dob ili seksualna orijentacija. Osim toga, osobe i kućanstva u ranjivom položaju mogu uključivati one koji žive u siromaštvu i/ili energetskom siromaštvu ili su izloženi riziku od toga, one koji se suočavaju s preprekama mobilnosti ili preopterećenjem u pogledu troškova stanovanja, uključujući kućanstva sa samohranim roditeljima, a to su češće žene nego muškarci. Paketi politika trebali bi biti prilagođeni lokalnim okolnostima, uzimajući u obzir potrebe najranjivijih i najudaljenijih dijelova Unije, uključujući najudaljenije regije i otoke. |
| --- | --- |

(17)

Pravednom tranzicijom prema klimatskoj neutralnosti u Uniji do 2050. osigurat će se da nitko ne bude zapostavljen, posebno radnici i kućanstva koji su najviše pogođeni zelenom tranzicijom, a prije svega oni koji su već u ranjivom položaju. U tu svrhu, kako je utvrđeno ovom Preporukom, države članice trebale bi uspostaviti sveobuhvatne pakete politika (29), ojačati međusektorske elemente kojima se promiče pravedna zelena tranzicija i optimalno upotrebljavati javna i privatna sredstva. U paketima politika trebalo bi uzeti u obzir osobe i kućanstva koji su najviše pogođeni zelenom tranzicijom, posebno gubitkom radnih mjesta, ali i promjenom uvjeta rada i/ili novim zahtjevima u pogledu zadataka na radnom mjestu, kao i one koji bi mogli iskusiti negativne posljedice na raspoloživi dohodak, rashode i pristup osnovnim uslugama. Kad je riječ o najviše pogođenim skupinama, u paketima politika trebalo bi posebno, ali ne isključivo, voditi računa o osobama i kućanstvima u ranjivom položaju, osobito o osobama koje su najudaljenije od tržišta rada, na primjer zbog svojih vještina, teritorijalnih uvjeta na tržištu rada ili drugih karakteristika, kao što su spol, rasno ili etničko podrijetlo, vjeroispovijest ili uvjerenje, invaliditet, dob ili seksualna orijentacija. Osim toga, osobe i kućanstva u ranjivom položaju mogu uključivati one koji žive u siromaštvu i/ili energetskom siromaštvu ili su izloženi riziku od toga, one koji se suočavaju s preprekama mobilnosti ili preopterećenjem u pogledu troškova stanovanja, uključujući kućanstva sa samohranim roditeljima, a to su češće žene nego muškarci. Paketi politika trebali bi biti prilagođeni lokalnim okolnostima, uzimajući u obzir potrebe najranjivijih i najudaljenijih dijelova Unije, uključujući najudaljenije regije i otoke.

| (18) | Aktivna potpora kvalitetnom zapošljavanju trebala bi biti usmjerena na pomoć radnicima, osobama koje traže posao, osobama koje ne rade, nisu u sustavu redovitog obrazovanja i nisu u sustavu obrazovanja odraslih (NEET) te samozaposlenim osobama koji su najviše pogođeni zelenom tranzicijom. Nedovoljno zastupljenim osobama, kao što su žene, niskokvalificirani radnici, osobe s invaliditetom, starije osobe ili osobe s razmjerno niskim mogućnostima prilagodbe promjenama na tržištu rada, posebno je potrebna potpora za poboljšanje zapošljivosti i pronalaženje zaposlenja, u skladu s Preporukom Komisije (EU) 2021/402 (30). Oslanjajući se na prethodne smjernice politike, posebno na tu preporuku i odluke Vijeća (EU) 2020/1512 (31) i (EU) 2021/1868 (32), paketi politika stoga bi trebali uključivati prilagođene mjere za potporu poticajima za zapošljavanje i tranzicije na tržištu rada, za potporu poduzetništvu, osobito za žene ili osobe s invaliditetom, i za otvaranje kvalitetnih radnih mjesta, posebno za mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća i na najviše pogođenim područjima. Takve mjere, zajedno s odgovarajućom potporom Unije, također mogu biti iznimno važne za suočavanje s izazovima na tržištu rada, kao što su oni koji proizlaze iz priljeva ukrajinskih izbjeglica, posebno u najviše pogođenim državama članicama. Njima bi se trebala poticati i djelotvorna provedba i izvršenje postojećih pravila o uvjetima rada, kao i potpora društveno odgovornom restrukturiranju, u skladu s postojećim pravilima i standardima. Socijalni partneri imaju ključnu ulogu u otklanjanju posljedica izazova zelene tranzicije povezanih sa zapošljavanjem i socijalnim pitanjima, i to putem dijaloga. |
| --- | --- |

(18)

Aktivna potpora kvalitetnom zapošljavanju trebala bi biti usmjerena na pomoć radnicima, osobama koje traže posao, osobama koje ne rade, nisu u sustavu redovitog obrazovanja i nisu u sustavu obrazovanja odraslih (NEET) te samozaposlenim osobama koji su najviše pogođeni zelenom tranzicijom. Nedovoljno zastupljenim osobama, kao što su žene, niskokvalificirani radnici, osobe s invaliditetom, starije osobe ili osobe s razmjerno niskim mogućnostima prilagodbe promjenama na tržištu rada, posebno je potrebna potpora za poboljšanje zapošljivosti i pronalaženje zaposlenja, u skladu s Preporukom Komisije (EU) 2021/402 (30). Oslanjajući se na prethodne smjernice politike, posebno na tu preporuku i odluke Vijeća (EU) 2020/1512 (31) i (EU) 2021/1868 (32), paketi politika stoga bi trebali uključivati prilagođene mjere za potporu poticajima za zapošljavanje i tranzicije na tržištu rada, za potporu poduzetništvu, osobito za žene ili osobe s invaliditetom, i za otvaranje kvalitetnih radnih mjesta, posebno za mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća i na najviše pogođenim područjima. Takve mjere, zajedno s odgovarajućom potporom Unije, također mogu biti iznimno važne za suočavanje s izazovima na tržištu rada, kao što su oni koji proizlaze iz priljeva ukrajinskih izbjeglica, posebno u najviše pogođenim državama članicama. Njima bi se trebala poticati i djelotvorna provedba i izvršenje postojećih pravila o uvjetima rada, kao i potpora društveno odgovornom restrukturiranju, u skladu s postojećim pravilima i standardima. Socijalni partneri imaju ključnu ulogu u otklanjanju posljedica izazova zelene tranzicije povezanih sa zapošljavanjem i socijalnim pitanjima, i to putem dijaloga.

| (19) | Pristup kvalitetnom i uključivom obrazovanju, osposobljavanju i cjeloživotnom učenju za sve ključan je kako bi se osiguralo da radna snaga ima vještine potrebne za ostvarivanje zelene tranzicije. Aspekti pravedne tranzicije stoga bi trebali biti integrirani u razvoj i provedbu nacionalnih strategija za vještine, uzimajući u obzir prijedloge Komisije iz „Programa vještina za Europu” (33) i „Ažurirane nove industrijske strategije” (34). Partnerstva za vještine u okviru pakta za vještine također će biti važan čimbenik. Ažurirane informacije i predviđanja o tržištu rada i vještinama, među ostalim na regionalnoj, sektorskoj i strukovnoj razini, omogućuju utvrđivanje i predviđanje potreba za relevantnim vještinama specifičnima za određeno zanimanje i transverzalnim vještinama, među ostalim kao temelj za prilagodbu kurikuluma kako bi se ispunile potrebe za vještinama za zelenu tranziciju. Strukovno obrazovanje i osposobljavanje trebalo bi mladima i odraslima, s posebnim naglaskom na ženama i niskokvalificiranim radnicima, omogućiti stjecanje vještina potrebnih za snalaženje u kontekstu zelene tranzicije, u skladu s Preporukom Vijeća 2020/C 417/01 (35).
  Naukovanje i plaćeno pripravništvo sa snažnim elementom osposobljavanja, posebno za mlade, doprinose tranzicijama na tržištu rada, posebno prema djelatnostima koje doprinose klimatskim i okolišnim ciljevima te sektorima u kojima je prisutan znatan nedostatak vještina. Trebalo bi promicati sve češće sudjelovanje odraslih u cjeloživotnom učenju kako bi se ispunile potrebe za usavršavanjem i prekvalifikacijom, među ostalim poticanjem pojedinaca da traže osposobljavanje koje je prilagođeno njihovim potrebama i koje se, prema potrebi, odvija u obliku kratkih, kvalitetnih tečajeva za stjecanje vještina za zelenu tranziciju, uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 16. lipnja 2022 (36)., kojom se nastoji olakšati vrednovanje i priznavanje ishoda takvih tečajeva. |
| --- | --- |

(19)

Pristup kvalitetnom i uključivom obrazovanju, osposobljavanju i cjeloživotnom učenju za sve ključan je kako bi se osiguralo da radna snaga ima vještine potrebne za ostvarivanje zelene tranzicije. Aspekti pravedne tranzicije stoga bi trebali biti integrirani u razvoj i provedbu nacionalnih strategija za vještine, uzimajući u obzir prijedloge Komisije iz „Programa vještina za Europu” (33) i „Ažurirane nove industrijske strategije” (34). Partnerstva za vještine u okviru pakta za vještine također će biti važan čimbenik. Ažurirane informacije i predviđanja o tržištu rada i vještinama, među ostalim na regionalnoj, sektorskoj i strukovnoj razini, omogućuju utvrđivanje i predviđanje potreba za relevantnim vještinama specifičnima za određeno zanimanje i transverzalnim vještinama, među ostalim kao temelj za prilagodbu kurikuluma kako bi se ispunile potrebe za vještinama za zelenu tranziciju. Strukovno obrazovanje i osposobljavanje trebalo bi mladima i odraslima, s posebnim naglaskom na ženama i niskokvalificiranim radnicima, omogućiti stjecanje vještina potrebnih za snalaženje u kontekstu zelene tranzicije, u skladu s Preporukom Vijeća 2020/C 417/01 (35).

Naukovanje i plaćeno pripravništvo sa snažnim elementom osposobljavanja, posebno za mlade, doprinose tranzicijama na tržištu rada, posebno prema djelatnostima koje doprinose klimatskim i okolišnim ciljevima te sektorima u kojima je prisutan znatan nedostatak vještina. Trebalo bi promicati sve češće sudjelovanje odraslih u cjeloživotnom učenju kako bi se ispunile potrebe za usavršavanjem i prekvalifikacijom, među ostalim poticanjem pojedinaca da traže osposobljavanje koje je prilagođeno njihovim potrebama i koje se, prema potrebi, odvija u obliku kratkih, kvalitetnih tečajeva za stjecanje vještina za zelenu tranziciju, uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 16. lipnja 2022 (36)., kojom se nastoji olakšati vrednovanje i priznavanje ishoda takvih tečajeva.

| (20) | Sastav sustavâ poreznih olakšica i sustavâ socijalne zaštite trebalo bi ispitati u odnosu na specifične potrebe koje proizlaze iz zelene tranzicije, uzimajući u obzir i načelo „onečišćivač plaća” i potrebu da se popratnim politikama ne uvedu subvencije za potrošnju fosilnih goriva, da se potrošači ne ograniče na određenu tehnologiju, da se ne smanje poticaji za obnovu zgrada i zamjenu sustava za toplinsku energiju i da se ne smanje poticaji u okviru mjera energetske učinkovitosti općenito. Kombinacijom različitih politika mogu se poduprijeti najranjivija kućanstva i radnici koji su najviše pogođeni zelenom tranzicijom. Ovisno o nacionalnoj i pojedinačnoj situaciji, to bi primjerice moglo uključivati prijelaz s oporezivanja rada na oporezivanje povezano s klimatskim i okolišnim ciljevima, kako je predviđeno u prijedlogu revizije Direktive o oporezivanju energije (37), te preispitivanje programâ za nezaposlene i/ili privremenu i ciljanu izravnu potporu dohotku, prema potrebi. Sustavi socijalne zaštite, uključujući politike socijalnog uključivanja, mogu se preispitati i, prema potrebi, prilagoditi s obzirom na zelenu tranziciju, posebno kako bi se osigurala sigurnost dohotka, ponajprije tijekom prelaska s jednog radnog mjesta na drugo, te kako bi se osigurale odgovarajuće socijalne i zdravstvene usluge te usluge skrbi s pomoću primjerene socijalne infrastrukture, pogotovo u najviše pogođenim područjima, primjerice u ruralnim i udaljenim područjima kao što su najudaljenije regije, kako bi se spriječila socijalna isključenost i otklonili zdravstveni rizici. Kako bi se spriječila i suzbila socijalna isključenost djece, ulaganjima u socijalnu infrastrukturu za djecu nastoji se osigurati da djeca kojoj je potrebna pomoć imaju pristup ključnim uslugama, kako je navedeno u Preporuci Vijeća (EU) 2021/1004 (38). |
| --- | --- |

(20)

Sastav sustavâ poreznih olakšica i sustavâ socijalne zaštite trebalo bi ispitati u odnosu na specifične potrebe koje proizlaze iz zelene tranzicije, uzimajući u obzir i načelo „onečišćivač plaća” i potrebu da se popratnim politikama ne uvedu subvencije za potrošnju fosilnih goriva, da se potrošači ne ograniče na određenu tehnologiju, da se ne smanje poticaji za obnovu zgrada i zamjenu sustava za toplinsku energiju i da se ne smanje poticaji u okviru mjera energetske učinkovitosti općenito. Kombinacijom različitih politika mogu se poduprijeti najranjivija kućanstva i radnici koji su najviše pogođeni zelenom tranzicijom. Ovisno o nacionalnoj i pojedinačnoj situaciji, to bi primjerice moglo uključivati prijelaz s oporezivanja rada na oporezivanje povezano s klimatskim i okolišnim ciljevima, kako je predviđeno u prijedlogu revizije Direktive o oporezivanju energije (37), te preispitivanje programâ za nezaposlene i/ili privremenu i ciljanu izravnu potporu dohotku, prema potrebi. Sustavi socijalne zaštite, uključujući politike socijalnog uključivanja, mogu se preispitati i, prema potrebi, prilagoditi s obzirom na zelenu tranziciju, posebno kako bi se osigurala sigurnost dohotka, ponajprije tijekom prelaska s jednog radnog mjesta na drugo, te kako bi se osigurale odgovarajuće socijalne i zdravstvene usluge te usluge skrbi s pomoću primjerene socijalne infrastrukture, pogotovo u najviše pogođenim područjima, primjerice u ruralnim i udaljenim područjima kao što su najudaljenije regije, kako bi se spriječila socijalna isključenost i otklonili zdravstveni rizici. Kako bi se spriječila i suzbila socijalna isključenost djece, ulaganjima u socijalnu infrastrukturu za djecu nastoji se osigurati da djeca kojoj je potrebna pomoć imaju pristup ključnim uslugama, kako je navedeno u Preporuci Vijeća (EU) 2021/1004 (38).

| (21) | Kako bi se na uključiv način izgradila fizička i financijska otpornost na nepovratne učinke klimatskih promjena, potrebno je promicati rješenja za podizanje svijesti o rizicima te smanjenje i prijenos rizika, posebno povećanjem dostupnosti rješenja u pogledu osiguranja i ulaganjem u upravljanje rizikom od katastrofa i prilagodbu tom riziku kako bi se smanjili fizički učinci klimatskih promjena i time smanjili gubici i razlike u razinama zaštite klime, uzimajući u obzir mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća, kao i ruralna i udaljena područja, kao što su najudaljenije regije i otoci. Trebalo bi ojačati upravljanje rizikom od katastrofa, što uključuje sustave civilne zaštite na nacionalnoj razini i razini Unije, u cilju boljeg sprečavanja klimatskih šokova, pripreme za te šokove i odgovora na njih. |
| --- | --- |

(21)

Kako bi se na uključiv način izgradila fizička i financijska otpornost na nepovratne učinke klimatskih promjena, potrebno je promicati rješenja za podizanje svijesti o rizicima te smanjenje i prijenos rizika, posebno povećanjem dostupnosti rješenja u pogledu osiguranja i ulaganjem u upravljanje rizikom od katastrofa i prilagodbu tom riziku kako bi se smanjili fizički učinci klimatskih promjena i time smanjili gubici i razlike u razinama zaštite klime, uzimajući u obzir mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća, kao i ruralna i udaljena područja, kao što su najudaljenije regije i otoci. Trebalo bi ojačati upravljanje rizikom od katastrofa, što uključuje sustave civilne zaštite na nacionalnoj razini i razini Unije, u cilju boljeg sprečavanja klimatskih šokova, pripreme za te šokove i odgovora na njih.

| (22) | Svi imaju pravo pristupa kvalitetnim osnovnim uslugama, uključujući energiju, prijevoz, vodu, kanalizaciju, financijske usluge i digitalnu komunikaciju, a potpora jednakom pristupu takvim uslugama trebala bi biti dostupna onima kojima je potrebna (39). Nadalje, trebalo bi omogućiti pristup socijalnim stanovima ili kvalitetnoj pomoći za stanovanje onima kojima je to potrebno (40). Osim toga, kućanstvima s niskim i srednjim dohotkom, ranjivim potrošačima, što uključuje krajnje korisnike, osobama koje se suočavaju s energetskim siromaštvom ili koje su izložene riziku od njega i osobama koje žive u socijalnim stanovima može se pomoći primjenom načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu”. Osim za zaštitu i osnaživanje potrošača energije, potrebne su konkretne mjere i za sprečavanje i rješavanje temeljnih uzroka energetskog siromaštva, posebno promicanjem ulaganja usmjerenih na poboljšanja energetske učinkovitosti, pogotovo u sektoru socijalnih stanova. Predloženim ažuriranjima Direktive o energetskoj učinkovitosti (41) i Direktive o energetskim svojstvima zgrada (42) također se nastoje ukloniti glavne negospodarske prepreke obnovi, kao što su suprotstavljeni interesi, među ostalim u kontekstu odnosa vlasnika i stanara, i suvlasničke strukture. U tom kontekstu, posebnu bi pozornost trebalo posvetiti ženama i određenim skupinama koje su izloženije riziku od energetskog siromaštva, kao što su osobe s invaliditetom, samohrani roditelji, starije osobe, djeca i osobe manjinskog rasnog ili etničkog podrijetla.
  Postojeći i novi izazovi u pogledu mobilnosti mogu se riješiti mjerama potpore i razvojem potrebne infrastrukture, kao što je infrastruktura javnog prijevoza. Pristupačnost, dostupnost i sigurnost održive mobilnosti i različitih načina prijevoza, što uključuje privatni i javni prijevoz, ključni su kako bi se osiguralo da svi imaju koristi od zelene tranzicije i u njoj sudjeluju. Važnu ulogu u tom kontekstu ima gradska mobilnost, što se odražava i u Komunikaciji Komisije od 14. prosinca 2021. naslovljenoj „Novi okvir EU-a za gradsku mobilnost”. |
| --- | --- |

(22)

Svi imaju pravo pristupa kvalitetnim osnovnim uslugama, uključujući energiju, prijevoz, vodu, kanalizaciju, financijske usluge i digitalnu komunikaciju, a potpora jednakom pristupu takvim uslugama trebala bi biti dostupna onima kojima je potrebna (39). Nadalje, trebalo bi omogućiti pristup socijalnim stanovima ili kvalitetnoj pomoći za stanovanje onima kojima je to potrebno (40). Osim toga, kućanstvima s niskim i srednjim dohotkom, ranjivim potrošačima, što uključuje krajnje korisnike, osobama koje se suočavaju s energetskim siromaštvom ili koje su izložene riziku od njega i osobama koje žive u socijalnim stanovima može se pomoći primjenom načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu”. Osim za zaštitu i osnaživanje potrošača energije, potrebne su konkretne mjere i za sprečavanje i rješavanje temeljnih uzroka energetskog siromaštva, posebno promicanjem ulaganja usmjerenih na poboljšanja energetske učinkovitosti, pogotovo u sektoru socijalnih stanova. Predloženim ažuriranjima Direktive o energetskoj učinkovitosti (41) i Direktive o energetskim svojstvima zgrada (42) također se nastoje ukloniti glavne negospodarske prepreke obnovi, kao što su suprotstavljeni interesi, među ostalim u kontekstu odnosa vlasnika i stanara, i suvlasničke strukture. U tom kontekstu, posebnu bi pozornost trebalo posvetiti ženama i određenim skupinama koje su izloženije riziku od energetskog siromaštva, kao što su osobe s invaliditetom, samohrani roditelji, starije osobe, djeca i osobe manjinskog rasnog ili etničkog podrijetla.

Postojeći i novi izazovi u pogledu mobilnosti mogu se riješiti mjerama potpore i razvojem potrebne infrastrukture, kao što je infrastruktura javnog prijevoza. Pristupačnost, dostupnost i sigurnost održive mobilnosti i različitih načina prijevoza, što uključuje privatni i javni prijevoz, ključni su kako bi se osiguralo da svi imaju koristi od zelene tranzicije i u njoj sudjeluju. Važnu ulogu u tom kontekstu ima gradska mobilnost, što se odražava i u Komunikaciji Komisije od 14. prosinca 2021. naslovljenoj „Novi okvir EU-a za gradsku mobilnost”.

| (23) | Mjere politike trebalo bi poduprijeti pristupom pravednoj tranziciji koji obuhvaća cijelo društvo, a temelji se na koordinaciji oblikovanja politika i osnaženih operativnih kapaciteta na svim razinama i u svim relevantnim područjima politike, čime se također daje aktivna uloga regionalnim i lokalnim tijelima. Trebao bi se temeljiti i na uključenosti socijalnih partnera na svim razinama i u svim fazama, kao i na djelotvornom i učinkovitom sudjelovanju civilnog društva i dionika. Takvom koordinacijom i angažmanom moglo bi se osigurati da su načela pravednosti i solidarnosti iz europskog zelenog plana integrirana u oblikovanje, provedbu i praćenje politika od samog početka, pružajući temelj za opsežnu i dugoročnu potporu uključivim politikama kojima se unapređuje zelena tranzicija. |
| --- | --- |

(23)

Mjere politike trebalo bi poduprijeti pristupom pravednoj tranziciji koji obuhvaća cijelo društvo, a temelji se na koordinaciji oblikovanja politika i osnaženih operativnih kapaciteta na svim razinama i u svim relevantnim područjima politike, čime se također daje aktivna uloga regionalnim i lokalnim tijelima. Trebao bi se temeljiti i na uključenosti socijalnih partnera na svim razinama i u svim fazama, kao i na djelotvornom i učinkovitom sudjelovanju civilnog društva i dionika. Takvom koordinacijom i angažmanom moglo bi se osigurati da su načela pravednosti i solidarnosti iz europskog zelenog plana integrirana u oblikovanje, provedbu i praćenje politika od samog početka, pružajući temelj za opsežnu i dugoročnu potporu uključivim politikama kojima se unapređuje zelena tranzicija.

| (24) | Pouzdana baza dokaza ključna je za uvođenje čvrstih socijalnih politika i politika tržišta rada kojima se osigurava pravedna i uključiva tranzicija. U tu svrhu, zahvaljujući postupnom usklađivanju i dosljednosti definicija, pojmova, klasifikacija i metodologija, posebno utemeljenih na Preporuci Komisije (EU) 2020/1563 (43), olakšavaju se procjene i njihova usporedivost. Daljnja djelovanja u području istraživanja i inovacija mogu doprinijeti bazi znanja koja može poslužiti kao temelj za politike i javni diskurs. S druge strane, kontakti s javnošću, uz svu njezinu raznolikost, i s ključnim dionicima, na primjer o ishodima evaluacija te postupaka predviđanja i praćenja, mogu doprinijeti oblikovanju politika i odgovornosti. |
| --- | --- |

(24)

Pouzdana baza dokaza ključna je za uvođenje čvrstih socijalnih politika i politika tržišta rada kojima se osigurava pravedna i uključiva tranzicija. U tu svrhu, zahvaljujući postupnom usklađivanju i dosljednosti definicija, pojmova, klasifikacija i metodologija, posebno utemeljenih na Preporuci Komisije (EU) 2020/1563 (43), olakšavaju se procjene i njihova usporedivost. Daljnja djelovanja u području istraživanja i inovacija mogu doprinijeti bazi znanja koja može poslužiti kao temelj za politike i javni diskurs. S druge strane, kontakti s javnošću, uz svu njezinu raznolikost, i s ključnim dionicima, na primjer o ishodima evaluacija te postupaka predviđanja i praćenja, mogu doprinijeti oblikovanju politika i odgovornosti.

| (25) | Odgovarajući detaljni i visokokvalitetni podaci, iskazani prema spolu, kao i pokazatelji potrebni su posebno kako bi se procijenili učinci klimatskih politika na zapošljavanje te njihovi socijalni i distribucijski učinci. Takvi podaci i pokazatelji trenutačno nisu u potpunosti dostupni. Na primjer, iako je postignut određeni napredak u mjerenju energetskog siromaštva, mogli bi se razviti i pokazatelji za procjenu siromaštva u pogledu prijevoza, u skladu s nacionalnim okolnostima. Praćenje i evaluacija mogu se ojačati nizom djelovanja, koja bi trebala biti usmjerena na pokazatelje, preglede te male pilot-projekte i eksperimentiranje u području politike. Djelovanja bi se trebala nadovezivati na postojeće preglede ili se temeljiti na postojećim pregledima, kao što su pregled socijalnih pokazatelja i pregled europskog zelenog plana, koji sadržavaju relevantne informacije o određenim aspektima politika pravedne tranzicije. |
| --- | --- |

(25)

Odgovarajući detaljni i visokokvalitetni podaci, iskazani prema spolu, kao i pokazatelji potrebni su posebno kako bi se procijenili učinci klimatskih politika na zapošljavanje te njihovi socijalni i distribucijski učinci. Takvi podaci i pokazatelji trenutačno nisu u potpunosti dostupni. Na primjer, iako je postignut određeni napredak u mjerenju energetskog siromaštva, mogli bi se razviti i pokazatelji za procjenu siromaštva u pogledu prijevoza, u skladu s nacionalnim okolnostima. Praćenje i evaluacija mogu se ojačati nizom djelovanja, koja bi trebala biti usmjerena na pokazatelje, preglede te male pilot-projekte i eksperimentiranje u području politike. Djelovanja bi se trebala nadovezivati na postojeće preglede ili se temeljiti na postojećim pregledima, kao što su pregled socijalnih pokazatelja i pregled europskog zelenog plana, koji sadržavaju relevantne informacije o određenim aspektima politika pravedne tranzicije.

| (26) | Optimalna i učinkovita upotreba javnih i privatnih sredstava te mobilizacija svih raspoloživih sredstava i njihova djelotvorna upotreba posebno su važni u kontekstu znatnih potreba za ulaganjima koje proizlaze iz zelene tranzicije. Na razini Unije relevantna djelovanja podupiru se iz proračuna Unije i instrumenta NextGenerationEU. Ona će se provoditi u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost (RRF), Mehanizma za pravednu tranziciju (JTM), uključujući Fond za pravednu tranziciju (JTF), Europskog socijalnog fonda plus (ESF+), Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR), Kohezijskog fonda, Pomoći za oporavak za koheziju i europska područja (REACT-EU), programa ERASMUS+ i Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji za radnike koji su proglašeni viškom (EGF), programa LIFE, programa Obzor Europa, Fonda za modernizaciju i inovacijskog fonda (44) i fondova u okviru zajedničke poljoprivredne politike (ZPP). Osim toga, Komisija podupire države članice s pomoću Instrumenta za tehničku potporu pružajući prilagođenu tehničku stručnost za osmišljavanje i provedbu reformi, uključujući one kojima se promiče pravedna tranzicija prema ugljičnoj neutralnosti. |
| --- | --- |

(26)

Optimalna i učinkovita upotreba javnih i privatnih sredstava te mobilizacija svih raspoloživih sredstava i njihova djelotvorna upotreba posebno su važni u kontekstu znatnih potreba za ulaganjima koje proizlaze iz zelene tranzicije. Na razini Unije relevantna djelovanja podupiru se iz proračuna Unije i instrumenta NextGenerationEU. Ona će se provoditi u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost (RRF), Mehanizma za pravednu tranziciju (JTM), uključujući Fond za pravednu tranziciju (JTF), Europskog socijalnog fonda plus (ESF+), Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR), Kohezijskog fonda, Pomoći za oporavak za koheziju i europska područja (REACT-EU), programa ERASMUS+ i Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji za radnike koji su proglašeni viškom (EGF), programa LIFE, programa Obzor Europa, Fonda za modernizaciju i inovacijskog fonda (44) i fondova u okviru zajedničke poljoprivredne politike (ZPP). Osim toga, Komisija podupire države članice s pomoću Instrumenta za tehničku potporu pružajući prilagođenu tehničku stručnost za osmišljavanje i provedbu reformi, uključujući one kojima se promiče pravedna tranzicija prema ugljičnoj neutralnosti.

| (27) | Europski semestar okvir je Unije za koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja. Tu će ulogu i dalje imati u fazi oporavka te unapređivanju zelene i digitalne tranzicije, koje su strukturirane oko četiriju dimenzija konkurentne održivosti, pritom podupirući ostvarivanje ciljeva održivog razvoja. U okviru europskog semestra Komisija će pomno pratiti socioekonomske ishode i učinke te će prema potrebi predlagati ciljane preporuke za pojedine zemlje kako bi osigurala da nitko ne bude zapostavljen. Komplementarnost s mjerama koje se podupiru u sklopu Mehanizma za oporavak i otpornost bit će prioritet. Praćenje provedbe ove Preporuke stoga će se, prema potrebi, odvijati u kontekstu europskog semestra, među ostalim u okviru relevantnih odbora, unutar njihovih područja nadležnosti, na temelju odgovarajućih procjena, evaluacija učinaka politike i stanja provedbe smjernica iz ove Preporuke. Aranžmanom praćenja neće se nepotrebno povećati administrativna opterećenja za države članice. |
| --- | --- |

(27)

Europski semestar okvir je Unije za koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja. Tu će ulogu i dalje imati u fazi oporavka te unapređivanju zelene i digitalne tranzicije, koje su strukturirane oko četiriju dimenzija konkurentne održivosti, pritom podupirući ostvarivanje ciljeva održivog razvoja. U okviru europskog semestra Komisija će pomno pratiti socioekonomske ishode i učinke te će prema potrebi predlagati ciljane preporuke za pojedine zemlje kako bi osigurala da nitko ne bude zapostavljen. Komplementarnost s mjerama koje se podupiru u sklopu Mehanizma za oporavak i otpornost bit će prioritet. Praćenje provedbe ove Preporuke stoga će se, prema potrebi, odvijati u kontekstu europskog semestra, među ostalim u okviru relevantnih odbora, unutar njihovih područja nadležnosti, na temelju odgovarajućih procjena, evaluacija učinaka politike i stanja provedbe smjernica iz ove Preporuke. Aranžmanom praćenja neće se nepotrebno povećati administrativna opterećenja za države članice.

| (28) | Nadalje, u sklopu izrade nacrta i konačnog ažuriranja svojih nacionalnih energetskih i klimatskih planova 2023. i 2024., u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) 2018/1999, države članice trebale bi se oslanjati na ovu Preporuku pri razmatranju uključivanja procjene učinaka na zapošljavanje, socijalnih učinaka te distribucijskih učinaka i aspekata pravedne tranzicije u pet dimenzija energetske unije i dodatno poboljšati mjere politike za rješavanje pitanja tih učinaka, s posebnim naglaskom na energetskom siromaštvu. |
| --- | --- |

(28)

Nadalje, u sklopu izrade nacrta i konačnog ažuriranja svojih nacionalnih energetskih i klimatskih planova 2023. i 2024., u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) 2018/1999, države članice trebale bi se oslanjati na ovu Preporuku pri razmatranju uključivanja procjene učinaka na zapošljavanje, socijalnih učinaka te distribucijskih učinaka i aspekata pravedne tranzicije u pet dimenzija energetske unije i dodatno poboljšati mjere politike za rješavanje pitanja tih učinaka, s posebnim naglaskom na energetskom siromaštvu.

| (29) | Nadalje, praćenje provedbe ove Preporuke može se temeljiti na postojećim dokazima u kontekstu uspostavljenih postupaka multilateralnog nadzora poput europskog semestra. Vijeće ili Komisija mogu zatražiti od Odbora za zapošljavanje i Odbora za socijalnu zaštitu, u skladu s člankom 150. odnosno člankom 160. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, i u suradnji s drugim relevantnim odborima, osobito Odborom za ekonomsku politiku, da u svojim područjima nadležnosti ispitaju provedbu ove Preporuke na temelju odgovarajućeg izvješćivanja od strane Komisije i drugih alata multilateralnog nadzora. U tom kontekstu Komisija radi na poboljšanju dostupnosti podataka, iskazanih prema spolu, ažuriranju i uporabi postojećih okvira i metodoloških smjernica, među ostalim za mjerenje energetskog siromaštva i siromaštva u pogledu prijevoza te nejednakosti u vezi s okolišem, kao i za evaluaciju djelotvornosti i stvarnog učinka mjera politike, |
| --- | --- |

(29)

Nadalje, praćenje provedbe ove Preporuke može se temeljiti na postojećim dokazima u kontekstu uspostavljenih postupaka multilateralnog nadzora poput europskog semestra. Vijeće ili Komisija mogu zatražiti od Odbora za zapošljavanje i Odbora za socijalnu zaštitu, u skladu s člankom 150. odnosno člankom 160. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, i u suradnji s drugim relevantnim odborima, osobito Odborom za ekonomsku politiku, da u svojim područjima nadležnosti ispitaju provedbu ove Preporuke na temelju odgovarajućeg izvješćivanja od strane Komisije i drugih alata multilateralnog nadzora. U tom kontekstu Komisija radi na poboljšanju dostupnosti podataka, iskazanih prema spolu, ažuriranju i uporabi postojećih okvira i metodoloških smjernica, među ostalim za mjerenje energetskog siromaštva i siromaštva u pogledu prijevoza te nejednakosti u vezi s okolišem, kao i za evaluaciju djelotvornosti i stvarnog učinka mjera politike,

DONIJELO JE OVU PREPORUKU:

CILJ

| 1. | U skladu s načelima europskog zelenog plana i europskog stupa socijalnih prava, cilj je ove Preporuke osigurati da tranzicija Unije prema klimatski neutralnom i okolišno održivom gospodarstvu do 2050. bude pravedna i da pritom nitko ne bude zapostavljen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Države članice pozivaju se da u tu svrhu donesu i provedu, uz blisku suradnju s relevantnim socijalnim partnerima, sveobuhvatne i koherentne pakete politika, kojima se uzimaju u obzir aspekti zapošljavanja i socijalni aspekti, kako bi se promicala pravedna tranzicija u svim politikama, posebno u području klime, energije i okoliša, te da optimalno upotrijebe javna i privatna sredstva. |
| --- | --- |

2.

DEFINICIJE

| 3. | Za potrebe ove Preporuke primjenjuju se sljedeće definicije:






  (a) | „zelena tranzicija” znači tranzicija gospodarstva i društva Unije prema postizanju klimatskih i okolišnih ciljeva ponajprije s pomoću politika i ulaganja, u skladu s Europskim zakonom o klimi, kojim se utvrđuje obveza postizanja klimatske neutralnosti do 2050., europskim zelenim planom i međunarodnim obvezama, među ostalim Pariškim sporazumom, drugim multilateralnim sporazumima o okolišu i ciljevima održivog razvoja; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

„zelena tranzicija” znači tranzicija gospodarstva i društva Unije prema postizanju klimatskih i okolišnih ciljeva ponajprije s pomoću politika i ulaganja, u skladu s Europskim zakonom o klimi, kojim se utvrđuje obveza postizanja klimatske neutralnosti do 2050., europskim zelenim planom i međunarodnim obvezama, među ostalim Pariškim sporazumom, drugim multilateralnim sporazumima o okolišu i ciljevima održivog razvoja;

| (b) | „klimatski i okolišni ciljevi” znači šest ciljeva utvrđenih Uredbom (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (45), odnosno: ublažavanje klimatskih promjena; prilagodba klimatskim promjenama; održiva uporaba i zaštita vodnih i morskih resursa; prijelaz na kružno gospodarstvo; sprečavanje i kontrola onečišćenja; te zaštita i obnova bioraznolikosti i ekosustavâ; |
| --- | --- |

(b)

„klimatski i okolišni ciljevi” znači šest ciljeva utvrđenih Uredbom (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (45), odnosno: ublažavanje klimatskih promjena; prilagodba klimatskim promjenama; održiva uporaba i zaštita vodnih i morskih resursa; prijelaz na kružno gospodarstvo; sprečavanje i kontrola onečišćenja; te zaštita i obnova bioraznolikosti i ekosustavâ;

| (c) | „osobe i kućanstva koji su najviše pogođeni zelenom tranzicijom” znači osobe i kućanstva kojima je stvaran pristup kvalitetnom zapošljavanju, uključujući samozapošljavanje, i/ili obrazovanju i osposobljavanju i/ili pristojnom životnom standardu te osnovnim uslugama znatno ograničen ili postoji opasnost da postane znatno ograničen kao izravna ili neizravna posljedica zelene tranzicije; |
| --- | --- |

(c)

„osobe i kućanstva koji su najviše pogođeni zelenom tranzicijom” znači osobe i kućanstva kojima je stvaran pristup kvalitetnom zapošljavanju, uključujući samozapošljavanje, i/ili obrazovanju i osposobljavanju i/ili pristojnom životnom standardu te osnovnim uslugama znatno ograničen ili postoji opasnost da postane znatno ograničen kao izravna ili neizravna posljedica zelene tranzicije;

| (d) | „osobe i kućanstva u ranjivom položaju” znači osobe i kućanstva koji su, bez obzira na zelenu tranziciju, suočeni ili postoji opasnost da budu suočeni s ograničenim pristupom kvalitetnom zapošljavanju, uključujući samozapošljavanje, i/ili obrazovanju i osposobljavanju i/ili pristojnom životnom standardu te osnovnim uslugama, što ukazuje na slab kapacitet za prilagodbu posljedicama zelene tranzicije; |
| --- | --- |

(d)

„osobe i kućanstva u ranjivom položaju” znači osobe i kućanstva koji su, bez obzira na zelenu tranziciju, suočeni ili postoji opasnost da budu suočeni s ograničenim pristupom kvalitetnom zapošljavanju, uključujući samozapošljavanje, i/ili obrazovanju i osposobljavanju i/ili pristojnom životnom standardu te osnovnim uslugama, što ukazuje na slab kapacitet za prilagodbu posljedicama zelene tranzicije;

| (e) | „mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća” znači poduzeća koja zapošljavaju manje od 250 osoba, uključujući samozaposlene osobe koje nemaju zaposlenike, čiji godišnji promet ne prelazi 50 milijuna EUR i/ili čija godišnja bilanca stanja ne prelazi 43 milijuna EUR, što se izračunava u skladu s člancima od 3. do 6. Priloga I. Uredbi Komisije (EU) br. 651/2014 (46); |
| --- | --- |

(e)

„mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća” znači poduzeća koja zapošljavaju manje od 250 osoba, uključujući samozaposlene osobe koje nemaju zaposlenike, čiji godišnji promet ne prelazi 50 milijuna EUR i/ili čija godišnja bilanca stanja ne prelazi 43 milijuna EUR, što se izračunava u skladu s člancima od 3. do 6. Priloga I. Uredbi Komisije (EU) br. 651/2014 (46);

| (f) | „energetsko siromaštvo” znači da „kućanstvu manjka pristup osnovnim energetskim uslugama na kojima se temelje pristojan životni standard i zdravlje, uključujući dostatnu količinu energije za odgovarajuće grijanje, hlađenje, rasvjetu i napajanje uređaja, u relevantnom nacionalnom kontekstu, postojećim socijalnim politikama i ostalim relevantnim politikama” (47); primjenjivat će se definicija pojma „energetsko siromaštvo” iz ove Preporuke, osim ako Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (48), s obzirom na to kako bi mogla biti izmijenjena ili zamijenjena slijedom Komisijina prijedloga od 14. srpnja 2021 (49)., bude sadržavala drugu definiciju tog pojma, u kojem će se slučaju ta definicija primjenjivati za potrebe ove Preporuke; |
| --- | --- |

(f)

„energetsko siromaštvo” znači da „kućanstvu manjka pristup osnovnim energetskim uslugama na kojima se temelje pristojan životni standard i zdravlje, uključujući dostatnu količinu energije za odgovarajuće grijanje, hlađenje, rasvjetu i napajanje uređaja, u relevantnom nacionalnom kontekstu, postojećim socijalnim politikama i ostalim relevantnim politikama” (47); primjenjivat će se definicija pojma „energetsko siromaštvo” iz ove Preporuke, osim ako Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (48), s obzirom na to kako bi mogla biti izmijenjena ili zamijenjena slijedom Komisijina prijedloga od 14. srpnja 2021 (49)., bude sadržavala drugu definiciju tog pojma, u kojem će se slučaju ta definicija primjenjivati za potrebe ove Preporuke;

| (g) | „osnovne usluge” znači kvalitetne usluge, uključujući vodu, kanalizaciju, energiju, prijevoz i mobilnost, financijske usluge i digitalnu komunikaciju; potpora za pristup takvim uslugama trebala bi biti dostupna onima kojima je potrebna, u skladu s 20. načelom europskog stupa socijalnih prava, zajedno s pružanjem prilika za uštedu, među ostalim na temelju ponovne upotrebe, popravka, donacije i usluga zajedničke upotrebe; |
| --- | --- |

(g)

„osnovne usluge” znači kvalitetne usluge, uključujući vodu, kanalizaciju, energiju, prijevoz i mobilnost, financijske usluge i digitalnu komunikaciju; potpora za pristup takvim uslugama trebala bi biti dostupna onima kojima je potrebna, u skladu s 20. načelom europskog stupa socijalnih prava, zajedno s pružanjem prilika za uštedu, među ostalim na temelju ponovne upotrebe, popravka, donacije i usluga zajedničke upotrebe;

| (h) | „paket politika” znači sveobuhvatan i koherentan skup mjera politike koji integrira zapošljavanje, vještine i socijalne politike s politikama u području klime, energije, prometa i okoliša te drugim politikama zelene tranzicije s pomoću dobro koordiniranog međusektorskog pristupa koji se temelji na jednoj ili više nacionalnih strategija i/ili akcijskih planova te se prema potrebi koristi mehanizmima koordinacije i upravljanja na razini Unije i na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

(h)

„paket politika” znači sveobuhvatan i koherentan skup mjera politike koji integrira zapošljavanje, vještine i socijalne politike s politikama u području klime, energije, prometa i okoliša te drugim politikama zelene tranzicije s pomoću dobro koordiniranog međusektorskog pristupa koji se temelji na jednoj ili više nacionalnih strategija i/ili akcijskih planova te se prema potrebi koristi mehanizmima koordinacije i upravljanja na razini Unije i na nacionalnoj razini.

PAKETI POLITIKA ZA PRAVEDNU ZELENU TRANZICIJU

| 4. | U cilju pružanja aktivne potpore kvalitetnom zapošljavanju za pravednu tranziciju i daljnjeg djelovanja na temelju Preporuke (EU) 2021/402, države članice potiče se da, u bliskoj suradnji sa socijalnim partnerima, razmotre sljedeće mjere za potporu osobama koje su najviše pogođene zelenom tranzicijom, a posebno osobama u ranjivom položaju, i da im, prema potrebi, zapošljavanjem ili samozapošljavanjem pomognu pri prelasku na gospodarske djelatnosti kojima se doprinosi klimatskim i okolišnim ciljevima:






  (a) | djelotvorno podupirati pristup kvalitetnom zapošljavanju i njegovo očuvanje, posebno putem službi za zapošljavanje, među ostalim uz prilagođenu pomoć u pronalaženju posla te tečajeve za učenje prema potrebi usmjerene i na zelene i digitalne vještine; razmotriti i dobro osmišljene, ciljane i vremenski ograničene programe zapošljavanja koji osposobljavanjem pripremaju korisnike, a posebno osobe koje pripadaju nedovoljno zastupljenim skupinama i osobe u ranjivom položaju, za nastavak sudjelovanja na tržištu rada; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

djelotvorno podupirati pristup kvalitetnom zapošljavanju i njegovo očuvanje, posebno putem službi za zapošljavanje, među ostalim uz prilagođenu pomoć u pronalaženju posla te tečajeve za učenje prema potrebi usmjerene i na zelene i digitalne vještine; razmotriti i dobro osmišljene, ciljane i vremenski ograničene programe zapošljavanja koji osposobljavanjem pripremaju korisnike, a posebno osobe koje pripadaju nedovoljno zastupljenim skupinama i osobe u ranjivom položaju, za nastavak sudjelovanja na tržištu rada;

| (b) | djelotvorno upotrebljavati ciljane i dobro osmišljene poticaje za zapošljavanje i tranzicije na tržištu rada, među ostalim i razmatranjem primjerene upotrebe subvencija za plaće i zapošljavanje te poticaja povezanih s doprinosima za socijalno osiguranje, kako bi se pratile tranzicije na tržištu rada diljem sektora i mobilnost radne snage u regijama i zemljama, s obzirom na prilike i izazove povezane sa zelenom tranzicijom; |
| --- | --- |

(b)

djelotvorno upotrebljavati ciljane i dobro osmišljene poticaje za zapošljavanje i tranzicije na tržištu rada, među ostalim i razmatranjem primjerene upotrebe subvencija za plaće i zapošljavanje te poticaja povezanih s doprinosima za socijalno osiguranje, kako bi se pratile tranzicije na tržištu rada diljem sektora i mobilnost radne snage u regijama i zemljama, s obzirom na prilike i izazove povezane sa zelenom tranzicijom;

| (c) | promicati poduzetništvo, uključujući poduzeća i sve druge subjekte socijalne ekonomije (50), osobito u regijama koje se suočavaju s izazovima tranzicije i, prema potrebi, u sektorima koji promiču klimatske i okolišne ciljeve, kao što je kružno gospodarstvo, uz pridavanje posebne pozornosti ženskom poduzetništvu; u sklopu te potpore trebale bi se kombinirati financijske mjere, uključujući bespovratna sredstva, zajmove ili vlasnički kapital, i nefinancijske mjere, uključujući osposobljavanje i savjetodavne usluge, prilagođene svakoj fazi poslovnog životnog ciklusa, uz pridavanje posebne pozornosti aktivnostima za podizanje svijesti; takva bi potpora trebala biti uključiva i dostupna nedovoljno zastupljenim skupinama i skupinama u nepovoljnom položaju; |
| --- | --- |

(c)

promicati poduzetništvo, uključujući poduzeća i sve druge subjekte socijalne ekonomije (50), osobito u regijama koje se suočavaju s izazovima tranzicije i, prema potrebi, u sektorima koji promiču klimatske i okolišne ciljeve, kao što je kružno gospodarstvo, uz pridavanje posebne pozornosti ženskom poduzetništvu; u sklopu te potpore trebale bi se kombinirati financijske mjere, uključujući bespovratna sredstva, zajmove ili vlasnički kapital, i nefinancijske mjere, uključujući osposobljavanje i savjetodavne usluge, prilagođene svakoj fazi poslovnog životnog ciklusa, uz pridavanje posebne pozornosti aktivnostima za podizanje svijesti; takva bi potpora trebala biti uključiva i dostupna nedovoljno zastupljenim skupinama i skupinama u nepovoljnom položaju;

| (d) | poticati otvaranje kvalitetnih radnih mjesta, posebno na područjima koja su najviše pogođena zelenom tranzicijom i, prema potrebi, u sektorima koji promiču klimatske i okolišne ciljeve, kao što je kružno gospodarstvo, olakšavanjem pristupa financijama i tržištima za mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća, posebno ona koja doprinose klimatskim i okolišnim ciljevima u cilju promicanja konkurentnosti, inovacija i kvalitetnog zapošljavanja na jedinstvenom tržištu, među ostalim u sektorima i ekosustavima od strateškog značaja u nacionalnom i lokalnom kontekstu; |
| --- | --- |

(d)

poticati otvaranje kvalitetnih radnih mjesta, posebno na područjima koja su najviše pogođena zelenom tranzicijom i, prema potrebi, u sektorima koji promiču klimatske i okolišne ciljeve, kao što je kružno gospodarstvo, olakšavanjem pristupa financijama i tržištima za mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća, posebno ona koja doprinose klimatskim i okolišnim ciljevima u cilju promicanja konkurentnosti, inovacija i kvalitetnog zapošljavanja na jedinstvenom tržištu, među ostalim u sektorima i ekosustavima od strateškog značaja u nacionalnom i lokalnom kontekstu;

| (e) | analizirati učinak zelene tranzicije na zdravlje i sigurnost na radu i u skladu s time promicati mjere za uklanjanje novih rizika ili mogućeg pogoršanja postojećih rizika, uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 28. lipnja 2021. naslovljenu „Strateški okvir EU-a za zdravlje i sigurnost na radu za razdoblje 2021. – 2027. – Sigurnost i zdravlje na radu u svijetu rada koji se mijenja”; |
| --- | --- |

(e)

analizirati učinak zelene tranzicije na zdravlje i sigurnost na radu i u skladu s time promicati mjere za uklanjanje novih rizika ili mogućeg pogoršanja postojećih rizika, uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 28. lipnja 2021. naslovljenu „Strateški okvir EU-a za zdravlje i sigurnost na radu za razdoblje 2021. – 2027. – Sigurnost i zdravlje na radu u svijetu rada koji se mijenja”;

| (f) | osigurati učinkovitu provedbu i izvršenje postojećih pravila o uvjetima rada, posebno u pogledu zdravlja i sigurnosti na radu, organizacije rada i uključivanja radnika, kako bi se očuvali pravedni uvjeti rada i kvaliteta radnih mjesta u tranziciji, među ostalim u gospodarskim djelatnostima kojima se doprinosi klimatskim i okolišnim ciljevima; |
| --- | --- |

(f)

osigurati učinkovitu provedbu i izvršenje postojećih pravila o uvjetima rada, posebno u pogledu zdravlja i sigurnosti na radu, organizacije rada i uključivanja radnika, kako bi se očuvali pravedni uvjeti rada i kvaliteta radnih mjesta u tranziciji, među ostalim u gospodarskim djelatnostima kojima se doprinosi klimatskim i okolišnim ciljevima;

| (g) | poticati upotrebu društveno odgovornih praksi javne nabave (51), među ostalim putem socijalnih kriterija za dodjelu kojima se stvaraju prilike za osobe koje su najviše pogođene zelenom tranzicijom na temelju socijalnih kriterija, uz istodobno promicanje ekoloških kriterija za dodjelu; |
| --- | --- |

(g)

poticati upotrebu društveno odgovornih praksi javne nabave (51), među ostalim putem socijalnih kriterija za dodjelu kojima se stvaraju prilike za osobe koje su najviše pogođene zelenom tranzicijom na temelju socijalnih kriterija, uz istodobno promicanje ekoloških kriterija za dodjelu;

| (h) | omogućiti potpuno i svrhovito uključivanje, među ostalim informiranje i savjetovanje, radnika na svim razinama i njihovih predstavnika u pogledu predviđanja promjena te upravljanja procesima restrukturiranja, uključujući procese povezane sa zelenom tranzicijom, u skladu s Komunikacijom Komisije od 13. prosinca 2013. naslovljenom „Okvir EU-a za kvalitetu predviđanja promjena i restrukturiranja”. |
| --- | --- |

(h)

omogućiti potpuno i svrhovito uključivanje, među ostalim informiranje i savjetovanje, radnika na svim razinama i njihovih predstavnika u pogledu predviđanja promjena te upravljanja procesima restrukturiranja, uključujući procese povezane sa zelenom tranzicijom, u skladu s Komunikacijom Komisije od 13. prosinca 2013. naslovljenom „Okvir EU-a za kvalitetu predviđanja promjena i restrukturiranja”.

| 5. | U cilju osiguravanja ravnopravnog pristupa kvalitetnom, pristupačnom i uključivom obrazovanju, osposobljavanju te cjeloživotnom učenju i jednakim mogućnostima, ujedno i u svrhu jačanja rodne ravnopravnosti, države članice potiče se da razmotre sljedeće mjere, koje treba provesti u bliskoj suradnji sa socijalnim partnerima, uz poštovanje njihove autonomije, osobito u svrhu potpore osobama i kućanstvima koji su najviše pogođeni zelenom tranzicijom, prije svega onima koji su u ranjivom položaju:






  (a) | integrirati aspekte zapošljavanja i socijalne aspekte zelene tranzicije, uključujući mogući nedostatak radne snage, u razvoj i provedbu relevantnih nacionalnih strategija za suočavanje s izazovima u vezi s vještinama, primjerice u okviru Programa vještina za Europu, te podupirati uspostavu partnerstva s dionicima i koordinirati ta partnerstva, među ostalim u sklopu Pakta za vještine, osiguravajući posebno da su vještine u suštini zajednički stvorenih tranzicijskih planova za relevantne industrijske ekosustave kojima se doprinosi klimatskim i okolišnim ciljevima; |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

integrirati aspekte zapošljavanja i socijalne aspekte zelene tranzicije, uključujući mogući nedostatak radne snage, u razvoj i provedbu relevantnih nacionalnih strategija za suočavanje s izazovima u vezi s vještinama, primjerice u okviru Programa vještina za Europu, te podupirati uspostavu partnerstva s dionicima i koordinirati ta partnerstva, među ostalim u sklopu Pakta za vještine, osiguravajući posebno da su vještine u suštini zajednički stvorenih tranzicijskih planova za relevantne industrijske ekosustave kojima se doprinosi klimatskim i okolišnim ciljevima;

| (b) | razvijati ažurirane informacije i predviđanja o tržištu rada i vještinama kojima se utvrđuju i predviđaju potrebe za vještinama specifičnima za određena zanimanja i transverzalnim vještinama. Oslanjati se na postojeće alate i inicijative, uključujući stručnost socijalnih partnera i relevantnih dionika te suradnju s njima; u skladu s nacionalnim i regionalnim okolnostima razmotriti prilagodbu kurikuluma za obrazovanje i osposobljavanje potrebama zelene tranzicije te prema tome osigurati školsko i profesionalno usmjeravanje; |
| --- | --- |

(b)

razvijati ažurirane informacije i predviđanja o tržištu rada i vještinama kojima se utvrđuju i predviđaju potrebe za vještinama specifičnima za određena zanimanja i transverzalnim vještinama. Oslanjati se na postojeće alate i inicijative, uključujući stručnost socijalnih partnera i relevantnih dionika te suradnju s njima; u skladu s nacionalnim i regionalnim okolnostima razmotriti prilagodbu kurikuluma za obrazovanje i osposobljavanje potrebama zelene tranzicije te prema tome osigurati školsko i profesionalno usmjeravanje;

| (c) | omogućiti visokokvalitetno, dostupno, pristupačno i uključivo početno obrazovanje i osposobljavanje, uključujući strukovno obrazovanje i osposobljavanje, koje učenicima pruža vještine i kompetencije relevantne za zelenu tranziciju. Učenje za održivost, uključujući znanost, tehnologiju, inženjerstvo i matematiku (STEM), interdisciplinarne pristupe i digitalne vještine, trebalo bi razmotriti i promicati, prema potrebi, kao sastavni dio kurikulumâ te programa za obrazovanje i osposobljavanje; poduzeti konkretna djelovanja za privlačenje osoba s invaliditetom, žena, niskokvalificiranih osoba i drugih skupina koje su trenutačno nedovoljno zastupljene u dotičnim područjima rada i za promicanje njihovih karijera; |
| --- | --- |

(c)

omogućiti visokokvalitetno, dostupno, pristupačno i uključivo početno obrazovanje i osposobljavanje, uključujući strukovno obrazovanje i osposobljavanje, koje učenicima pruža vještine i kompetencije relevantne za zelenu tranziciju. Učenje za održivost, uključujući znanost, tehnologiju, inženjerstvo i matematiku (STEM), interdisciplinarne pristupe i digitalne vještine, trebalo bi razmotriti i promicati, prema potrebi, kao sastavni dio kurikulumâ te programa za obrazovanje i osposobljavanje; poduzeti konkretna djelovanja za privlačenje osoba s invaliditetom, žena, niskokvalificiranih osoba i drugih skupina koje su trenutačno nedovoljno zastupljene u dotičnim područjima rada i za promicanje njihovih karijera;

| (d) | uvesti ili ojačati programe potpore za naukovanje i, ako je moguće, za plaćena kvalitetna pripravništva te programe praćenja rada sa snažnim elementom osposobljavanja, posebno u mikropoduzećima te malim i srednjim poduzećima, uključujući poduzeća koja doprinose klimatskim i okolišnim ciljevima, te u sektorima koji se posebno suočavaju s manjkom kvalificirane radne snage, kao što su građevinarstvo i informacijske i komunikacijske tehnologije. Takvi bi programi trebali biti podložni nacionalnom ili regionalnom praćenju i evaluaciji te bi trebali štititi kvalitetu radnih mjesta, uzimajući u obzir preporuke Vijeća 2018/C 153/01 (52) i 2014/C 88/01 (53); |
| --- | --- |

(d)

uvesti ili ojačati programe potpore za naukovanje i, ako je moguće, za plaćena kvalitetna pripravništva te programe praćenja rada sa snažnim elementom osposobljavanja, posebno u mikropoduzećima te malim i srednjim poduzećima, uključujući poduzeća koja doprinose klimatskim i okolišnim ciljevima, te u sektorima koji se posebno suočavaju s manjkom kvalificirane radne snage, kao što su građevinarstvo i informacijske i komunikacijske tehnologije. Takvi bi programi trebali biti podložni nacionalnom ili regionalnom praćenju i evaluaciji te bi trebali štititi kvalitetu radnih mjesta, uzimajući u obzir preporuke Vijeća 2018/C 153/01 (52) i 2014/C 88/01 (53);

| (e) | povećati sudjelovanje odraslih u osposobljavanju tijekom cijelog radnog vijeka u skladu s potrebama za usavršavanjem i prekvalifikacijom za zelenu tranziciju tako da se osigura dostupnost potpore za osposobljavanje u okviru radnih mjesta, za profesionalne tranzicije i transverzalne vještine, posebno kako bi se olakšalo ponovno preusmjeravanje prema sektorima i gospodarskim djelatnostima čiji se rast očekuje; osnažiti pojedince da traže osposobljavanje prilagođeno njihovim potrebama, među ostalim putem kratkih, kvalitetnih tečajeva za stjecanje vještina za zelenu tranziciju; u tu svrhu razmotriti mogućnost da se osigura pristup plaćenom dopustu za osposobljavanje i profesionalnom usmjeravanju, kao i opcija uspostavljanja individualnih računa za učenje uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 16. lipnja 2022 (54). te podupirati razvoj kratkih, kvalitetnih i opće priznatih tečajeva, uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 16. lipnja 2022 (55).. |
| --- | --- |

(e)

povećati sudjelovanje odraslih u osposobljavanju tijekom cijelog radnog vijeka u skladu s potrebama za usavršavanjem i prekvalifikacijom za zelenu tranziciju tako da se osigura dostupnost potpore za osposobljavanje u okviru radnih mjesta, za profesionalne tranzicije i transverzalne vještine, posebno kako bi se olakšalo ponovno preusmjeravanje prema sektorima i gospodarskim djelatnostima čiji se rast očekuje; osnažiti pojedince da traže osposobljavanje prilagođeno njihovim potrebama, među ostalim putem kratkih, kvalitetnih tečajeva za stjecanje vještina za zelenu tranziciju; u tu svrhu razmotriti mogućnost da se osigura pristup plaćenom dopustu za osposobljavanje i profesionalnom usmjeravanju, kao i opcija uspostavljanja individualnih računa za učenje uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 16. lipnja 2022 (54). te podupirati razvoj kratkih, kvalitetnih i opće priznatih tečajeva, uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 16. lipnja 2022 (55)..

| 6. | Kako bi se osigurala kontinuirana pravednost sustavâ poreznih olakšica i sustavâ socijalne zaštite, uključujući politike socijalnog uključivanja, u kontekstu zelene tranzicije, te uzimajući u obzir, prema potrebi, Preporuku Vijeća 201//C 387/01 (56), države članice potiče se da razmotre sljedeće mjere potpore osobama i kućanstvima koji su najviše pogođeni zelenom tranzicijom, posebno onima u ranjivom položaju, kako bi se poduprle tranzicije na tržištu rada, uključujući tranzicije prema gospodarskim djelatnostima kojima se doprinosi klimatskim i okolišnim ciljevima, spriječilo i ublažilo energetsko siromaštvo i siromaštvo u pogledu prijevoza u skladu s nacionalnim okolnostima te ublažili regresivni učinci mjera politike:






  (a) | procijeniti i, prema potrebi, prilagoditi sustave oporezivanja s obzirom na izazove koji proizlaze iz tranzicije prema klimatskoj neutralnosti, posebno premještanjem poreznog opterećenja s rada i smanjenjem poreznog klina za skupine s niskim i srednjim dohotkom prema drugim izvorima kojima se doprinosi klimatskim i okolišnim ciljevima, sprječavanjem i ublažavanjem regresivnih učinaka, očuvanjem progresivnog karaktera izravnog oporezivanja i osiguravanjem financiranja odgovarajućih mjera socijalne zaštite i ulaganja, posebno onih usmjerenih na zelenu tranziciju; |
| --- | --- | --- |

6.

(a)

procijeniti i, prema potrebi, prilagoditi sustave oporezivanja s obzirom na izazove koji proizlaze iz tranzicije prema klimatskoj neutralnosti, posebno premještanjem poreznog opterećenja s rada i smanjenjem poreznog klina za skupine s niskim i srednjim dohotkom prema drugim izvorima kojima se doprinosi klimatskim i okolišnim ciljevima, sprječavanjem i ublažavanjem regresivnih učinaka, očuvanjem progresivnog karaktera izravnog oporezivanja i osiguravanjem financiranja odgovarajućih mjera socijalne zaštite i ulaganja, posebno onih usmjerenih na zelenu tranziciju;

| (b) | preispitati i, prema potrebi, prilagoditi sustave socijalne zaštite, uključujući politike socijalnog uključivanja, s obzirom na izazove u okviru zapošljavanja te socijalne i zdravstvene izazove koji proizlaze iz zelene tranzicije; u tu svrhu razmotriti kako se odgovarajuća sigurnost prihoda, među ostalim s pomoću inovativnih programa prelaska s jednog radnog mjesta na drugo, naknada za nezaposlene i sustava minimalnog dohotka, može najbolje osigurati i prilagoditi potrebama koje proizlaze iz zelene tranzicije; usto osigurati pružanje kvalitetnih, pristupačnih i dostupnih socijalnih i zdravstvenih usluga te usluga dugotrajne skrbi, posebno osobama i kućanstvima koji su najviše pogođeni zelenom tranzicijom, prije svega ulaganjem u socijalnu infrastrukturu za skrb o djeci, dugotrajnu skrb i zdravstvo; |
| --- | --- |

(b)

preispitati i, prema potrebi, prilagoditi sustave socijalne zaštite, uključujući politike socijalnog uključivanja, s obzirom na izazove u okviru zapošljavanja te socijalne i zdravstvene izazove koji proizlaze iz zelene tranzicije; u tu svrhu razmotriti kako se odgovarajuća sigurnost prihoda, među ostalim s pomoću inovativnih programa prelaska s jednog radnog mjesta na drugo, naknada za nezaposlene i sustava minimalnog dohotka, može najbolje osigurati i prilagoditi potrebama koje proizlaze iz zelene tranzicije; usto osigurati pružanje kvalitetnih, pristupačnih i dostupnih socijalnih i zdravstvenih usluga te usluga dugotrajne skrbi, posebno osobama i kućanstvima koji su najviše pogođeni zelenom tranzicijom, prije svega ulaganjem u socijalnu infrastrukturu za skrb o djeci, dugotrajnu skrb i zdravstvo;

| (c) | prema potrebi te kao nadopunu mjerama navedenima u točki 7. podtočki (a) tijekom njihova uvođenja, osigurati ciljanu i privremenu izravnu potporu dohotku, posebno osobama i kućanstvima u ranjivom položaju, radi ublažavanja nepovoljnih kretanja prihoda i cijena, a povezanu i s poboljšanim poticajima za hitno postizanje potrebnih klimatskih i okolišnih ciljeva uz očuvanje cjenovnih signala kojima se podupire zelena tranzicija; u tu svrhu osigurati dostupnost odgovarajućih sredstava za te mjere, među ostalim poboljšanjem kvalitete javnih rashoda, optimalnom upotrebom relevantnih fondova Unije i iskorištavanjem proračunskih sredstava, među ostalim nastalih na temelju poreza povezanih s energijom i okolišem te EU ETS-a; |
| --- | --- |

(c)

prema potrebi te kao nadopunu mjerama navedenima u točki 7. podtočki (a) tijekom njihova uvođenja, osigurati ciljanu i privremenu izravnu potporu dohotku, posebno osobama i kućanstvima u ranjivom položaju, radi ublažavanja nepovoljnih kretanja prihoda i cijena, a povezanu i s poboljšanim poticajima za hitno postizanje potrebnih klimatskih i okolišnih ciljeva uz očuvanje cjenovnih signala kojima se podupire zelena tranzicija; u tu svrhu osigurati dostupnost odgovarajućih sredstava za te mjere, među ostalim poboljšanjem kvalitete javnih rashoda, optimalnom upotrebom relevantnih fondova Unije i iskorištavanjem proračunskih sredstava, među ostalim nastalih na temelju poreza povezanih s energijom i okolišem te EU ETS-a;

| (d) | poboljšati rješenja za podizanje svijesti o rizicima te za smanjenje i prijenos rizika u odnosu na kućanstva i poduzeća, posebno mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća, i to osobito osiguravanjem dostupnosti i pristupačnosti rješenja za osiguranje, posebno za osobe i kućanstva u ranjivom položaju. |
| --- | --- |

(d)

poboljšati rješenja za podizanje svijesti o rizicima te za smanjenje i prijenos rizika u odnosu na kućanstva i poduzeća, posebno mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća, i to osobito osiguravanjem dostupnosti i pristupačnosti rješenja za osiguranje, posebno za osobe i kućanstva u ranjivom položaju.

| 7. | Kako bi se osigurao pristup pristupačnim osnovnim uslugama i stanovanju za osobe i kućanstva koji su najviše pogođeni zelenom tranzicijom, posebno one u ranjivom položaju i one u regijama koje se suočavaju s izazovima tranzicije, države članice potiče se da razmotre sljedeće mjere:






  (a) | mobilizirati javnu i privatnu financijsku potporu i osigurati poticaje za privatna ulaganja u obnovljive izvore energije i energetsku učinkovitost, uz savjete potrošačima za bolje upravljanje vlastitom potrošnjom energije i donošenje informiranih odluka o štednji energije radi smanjenja njihovih računa za energiju, osobito se usredotočujući na ranjiva kućanstva i zajednice; u tu svrhu osigurati dostupnost odgovarajućih sredstava za te mjere, među ostalim poboljšanjem kvalitete javnih rashoda, optimalnom upotrebom relevantnih fondova Unije i iskorištavanjem proračunskih sredstava, među ostalim nastalih na temelju poreza povezanih s energijom i okolišem te prihoda iz EU ETS-a; |
| --- | --- | --- |

7.

(a)

mobilizirati javnu i privatnu financijsku potporu i osigurati poticaje za privatna ulaganja u obnovljive izvore energije i energetsku učinkovitost, uz savjete potrošačima za bolje upravljanje vlastitom potrošnjom energije i donošenje informiranih odluka o štednji energije radi smanjenja njihovih računa za energiju, osobito se usredotočujući na ranjiva kućanstva i zajednice; u tu svrhu osigurati dostupnost odgovarajućih sredstava za te mjere, među ostalim poboljšanjem kvalitete javnih rashoda, optimalnom upotrebom relevantnih fondova Unije i iskorištavanjem proračunskih sredstava, među ostalim nastalih na temelju poreza povezanih s energijom i okolišem te prihoda iz EU ETS-a;

| (b) | sprječavati i ublažavati energetsko siromaštvo promicanjem i provedbom mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti, uključujući javna i privatna ulaganja u stambene objekte u cilju poticanja obnove, među ostalim u sektoru socijalnog stanovanja (57); u tu svrhu omogućiti dobro osmišljene poticaje, bespovratna sredstva i zajmove, kao i povezane savjete, među ostalim mikropoduzećima te malim i srednjim poduzećima, pomno prateći poticaje, posebno među vlasnicima i najmoprimcima, te razvoj troškova stanovanja, posebno za kućanstva u ranjivom položaju; |
| --- | --- |

(b)

sprječavati i ublažavati energetsko siromaštvo promicanjem i provedbom mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti, uključujući javna i privatna ulaganja u stambene objekte u cilju poticanja obnove, među ostalim u sektoru socijalnog stanovanja (57); u tu svrhu omogućiti dobro osmišljene poticaje, bespovratna sredstva i zajmove, kao i povezane savjete, među ostalim mikropoduzećima te malim i srednjim poduzećima, pomno prateći poticaje, posebno među vlasnicima i najmoprimcima, te razvoj troškova stanovanja, posebno za kućanstva u ranjivom položaju;

| (c) | osnaživati potrošače energije, uključujući kućanstva u ranjivom položaju, daljnjim razvojem vlastite opskrbe s pomoću individualnih aranžmana za dobivanje energije iz obnovljivih izvora, kao i drugih usluga putem energetskih zajednica građana i zajednica za energiju iz obnovljivih izvora (58), uz obrazovne mjere i kampanje, s posebnim naglaskom na osobe u ranjivom položaju i potrošače koji žive u ruralnim i udaljenim područjima, među ostalim najudaljenijim regijama, te na otocima; |
| --- | --- |

(c)

osnaživati potrošače energije, uključujući kućanstva u ranjivom položaju, daljnjim razvojem vlastite opskrbe s pomoću individualnih aranžmana za dobivanje energije iz obnovljivih izvora, kao i drugih usluga putem energetskih zajednica građana i zajednica za energiju iz obnovljivih izvora (58), uz obrazovne mjere i kampanje, s posebnim naglaskom na osobe u ranjivom položaju i potrošače koji žive u ruralnim i udaljenim područjima, među ostalim najudaljenijim regijama, te na otocima;

| (d) | sprječavati i uklanjati poteškoće i prepreke u području mobilnosti i prometa za kućanstva u ranjivom položaju, posebno u regijama koje su udaljene, ruralne i obilježene niskim dohotkom, među ostalim u najudaljenijim regijama i na otocima te u gradovima, odgovarajućom politikom i mjerama potpore te razvojem potrebne infrastrukture kako bi se poboljšala osnovna povezanost, čime bi se omogućio pristup obrazovanju, osposobljavanju, zdravstvu, kvalitetnom zapošljavanju i socijalnom sudjelovanju; posebno osigurati dostupnost, uključujući učestalost, javnog prijevoza s niskim emisijama i, prema potrebi, promicati prihvaćanje održivih vrsta privatne mobilnosti (59), usredotočujući se na osiguravanje cjenovne pristupačnosti, dostupnosti i sigurnosti; |
| --- | --- |

(d)

sprječavati i uklanjati poteškoće i prepreke u području mobilnosti i prometa za kućanstva u ranjivom položaju, posebno u regijama koje su udaljene, ruralne i obilježene niskim dohotkom, među ostalim u najudaljenijim regijama i na otocima te u gradovima, odgovarajućom politikom i mjerama potpore te razvojem potrebne infrastrukture kako bi se poboljšala osnovna povezanost, čime bi se omogućio pristup obrazovanju, osposobljavanju, zdravstvu, kvalitetnom zapošljavanju i socijalnom sudjelovanju; posebno osigurati dostupnost, uključujući učestalost, javnog prijevoza s niskim emisijama i, prema potrebi, promicati prihvaćanje održivih vrsta privatne mobilnosti (59), usredotočujući se na osiguravanje cjenovne pristupačnosti, dostupnosti i sigurnosti;

| (e) | olakšati pristup održivoj potrošnji, uključujući prehranu, posebno za osobe i kućanstva u ranjivom položaju te osobito za djecu, i promicati prilike za uštedu troškova povezane s kružnim gospodarstvom; u tu svrhu omogućiti djelotvorne poticaje i alate, kao što su akcije za socijalne inovacije i lokalne inicijative, poduprijeti ponovnu upotrebu, popravak, reciklažu, donacije i programe zajedničke upotrebe, među ostalim i uz pomoć subjekata socijalne ekonomije, te promicati obrazovanje i podizanje svijesti o okolišnoj održivosti među učenicima svih dobi i svih razina i vrsta obrazovanja i osposobljavanja. |
| --- | --- |

(e)

olakšati pristup održivoj potrošnji, uključujući prehranu, posebno za osobe i kućanstva u ranjivom položaju te osobito za djecu, i promicati prilike za uštedu troškova povezane s kružnim gospodarstvom; u tu svrhu omogućiti djelotvorne poticaje i alate, kao što su akcije za socijalne inovacije i lokalne inicijative, poduprijeti ponovnu upotrebu, popravak, reciklažu, donacije i programe zajedničke upotrebe, među ostalim i uz pomoć subjekata socijalne ekonomije, te promicati obrazovanje i podizanje svijesti o okolišnoj održivosti među učenicima svih dobi i svih razina i vrsta obrazovanja i osposobljavanja.

MEĐUSEKTORSKI ELEMENTI ZA DJELOVANJA POLITIKE KOJIMA SE PODUPIRE PRAVEDNA ZELENA TRANZICIJA

| 8. | U cilju unapređenja zelene tranzicije na uključiv i demokratski način, integrirajući od samog početka ciljeve pravedne tranzicije u oblikovanje politika na svim razinama i osiguravajući djelotvoran pristup politikama pravedne tranzicije koji obuhvaća cijelo društvo, države članice pozivaju se da:






  (a) | koordiniraju oblikovanje politika na svim razinama i u svim relevantnim područjima politike, uključujući istraživanje i inovacije, u cilju izgradnje integriranog i pogodnog okvira politike koji pomno prati distribucijske učinke, kao i pozitivna i negativna prelijevanja, među ostalim u prekograničnim regijama, te prema potrebi integrira prikladne i sustavne strategije evaluacije, uključujući ex ante i ex post procjene; |
| --- | --- | --- |

8.

(a)

koordiniraju oblikovanje politika na svim razinama i u svim relevantnim područjima politike, uključujući istraživanje i inovacije, u cilju izgradnje integriranog i pogodnog okvira politike koji pomno prati distribucijske učinke, kao i pozitivna i negativna prelijevanja, među ostalim u prekograničnim regijama, te prema potrebi integrira prikladne i sustavne strategije evaluacije, uključujući ex ante i ex post procjene;

| (b) | potiču regionalna i lokalna tijela da preuzmu aktivnu ulogu u razvoju, provedbi i praćenju politika pravedne tranzicije s obzirom na njihovu blizinu građanima i lokalnim poduzećima; |
| --- | --- |

(b)

potiču regionalna i lokalna tijela da preuzmu aktivnu ulogu u razvoju, provedbi i praćenju politika pravedne tranzicije s obzirom na njihovu blizinu građanima i lokalnim poduzećima;

| (c) | aktivno uključuju socijalne partnere na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, uz poštovanje njihove autonomije, u sve faze oblikovanja i provedbe politika predviđene ovom Preporukom, među ostalim, prema potrebi, socijalnim dijalogom i kolektivnim pregovaranjem; osim toga, da dalje promiču potpunu uključenost socijalnih partnera u osmišljavanje i provedbu tranzicijskih planova za industrijske ekosustave u okviru Ažurirane nove industrijske strategije; |
| --- | --- |

(c)

aktivno uključuju socijalne partnere na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, uz poštovanje njihove autonomije, u sve faze oblikovanja i provedbe politika predviđene ovom Preporukom, među ostalim, prema potrebi, socijalnim dijalogom i kolektivnim pregovaranjem; osim toga, da dalje promiču potpunu uključenost socijalnih partnera u osmišljavanje i provedbu tranzicijskih planova za industrijske ekosustave u okviru Ažurirane nove industrijske strategije;

| (d) | osnažuju i potiču ljude, osobito žene, kao i civilno društvo i dionike, uključujući organizacije koje predstavljaju osobe u ranjivom položaju, među ostalim osobe s invaliditetom, mlade i djecu, koji pozivaju na hitno djelovanje u području klime, te aktere socijalne ekonomije, među ostalim putem „Europskog klimatskog pakta” (60), kako bi sudjelovali u donošenju odluka te oblikovanju i provedbi politika, među ostalim upotrebom novih participativnih modela koji uključuju ljude u ranjivom položaju; |
| --- | --- |

(d)

osnažuju i potiču ljude, osobito žene, kao i civilno društvo i dionike, uključujući organizacije koje predstavljaju osobe u ranjivom položaju, među ostalim osobe s invaliditetom, mlade i djecu, koji pozivaju na hitno djelovanje u području klime, te aktere socijalne ekonomije, među ostalim putem „Europskog klimatskog pakta” (60), kako bi sudjelovali u donošenju odluka te oblikovanju i provedbi politika, među ostalim upotrebom novih participativnih modela koji uključuju ljude u ranjivom položaju;

| (e) | pojačaju operativne kapacitete relevantnih javnih službi za pružanje djelotvornih smjernica i potpore za provedbu politika pravedne tranzicije; posebno da jačaju javne službe za zapošljavanje u cilju potpore tranzicijama na tržištu rada i informacija o vještinama, kao i inspektorate rada u cilju zaštite uvjeta rada; osim toga, da prema potrebi mobiliziraju socijalne i zdravstvene službe, posebno za potporu tranzicijama na tržištu rada i rješavanje problema energetskog siromaštva; |
| --- | --- |

(e)

pojačaju operativne kapacitete relevantnih javnih službi za pružanje djelotvornih smjernica i potpore za provedbu politika pravedne tranzicije; posebno da jačaju javne službe za zapošljavanje u cilju potpore tranzicijama na tržištu rada i informacija o vještinama, kao i inspektorate rada u cilju zaštite uvjeta rada; osim toga, da prema potrebi mobiliziraju socijalne i zdravstvene službe, posebno za potporu tranzicijama na tržištu rada i rješavanje problema energetskog siromaštva;

| (f) | podržavaju pravednu zelenu tranziciju i u trećim zemljama u kontekstu održivog razvoja i napora za iskorjenjivanje siromaštva, primjerice donošenjem politika tranzicije kojima se uzima u obzir njihov učinak na treće zemlje i suradnjom s dionicima i globalnim partnerstvima. |
| --- | --- |

(f)

podržavaju pravednu zelenu tranziciju i u trećim zemljama u kontekstu održivog razvoja i napora za iskorjenjivanje siromaštva, primjerice donošenjem politika tranzicije kojima se uzima u obzir njihov učinak na treće zemlje i suradnjom s dionicima i globalnim partnerstvima.

| 9. | Kako bi se osigurala dostupnost i kvaliteta podataka i dokaza, koji su potrebni za uspostavljanje čvrstih socijalnih politika i politika tržišta rada za pravednu tranziciju prema klimatskoj neutralnosti, države članice pozivaju se da:






  (a) | prošire bazu dokaza o politikama pravedne tranzicije, među ostalim unapređivanjem, prema potrebi, postupnog usklađivanja i dosljednosti definicija, koncepata i metodologija, među ostalim na temelju Preporuke (EU) 2020/1563 i daljnjeg postupanja u Koordinacijskoj skupini za energetsko siromaštvo i potrošače u ranjivom položaju te upotrebom dostupnih metoda za evaluacije učinaka politike; također da uključe strategije evaluacije i prikupljanja podataka, posebno u pogledu vještina, zadaća i radnih mjesta kojima se doprinosi zelenoj tranziciji, koristeći se podacima iskazanima prema spolu, u pripremu i osmišljavanje relevantnih mjera politike i zakonodavnih inicijativa; |
| --- | --- | --- |

9.

(a)

prošire bazu dokaza o politikama pravedne tranzicije, među ostalim unapređivanjem, prema potrebi, postupnog usklađivanja i dosljednosti definicija, koncepata i metodologija, među ostalim na temelju Preporuke (EU) 2020/1563 i daljnjeg postupanja u Koordinacijskoj skupini za energetsko siromaštvo i potrošače u ranjivom položaju te upotrebom dostupnih metoda za evaluacije učinaka politike; također da uključe strategije evaluacije i prikupljanja podataka, posebno u pogledu vještina, zadaća i radnih mjesta kojima se doprinosi zelenoj tranziciji, koristeći se podacima iskazanima prema spolu, u pripremu i osmišljavanje relevantnih mjera politike i zakonodavnih inicijativa;

| (b) | razviju pouzdane i transparentne (ex ante) procjene učinaka na zapošljavanje te socijalnih i distribucijskih učinaka i uključe ih u nacionalne klimatske, energetske i okolišne reforme i mjere; |
| --- | --- |

(b)

razviju pouzdane i transparentne (ex ante) procjene učinaka na zapošljavanje te socijalnih i distribucijskih učinaka i uključe ih u nacionalne klimatske, energetske i okolišne reforme i mjere;

| (c) | osiguraju djelotvorno i transparentno praćenje i neovisnu (ex post) evaluaciju učinaka na zapošljavanje te socijalnih i distribucijskih učinaka nacionalnih reformi i mjera kojima se doprinosi klimatskim i okolišnim ciljevima, uključujući socijalne partnere i druge dionike u utvrđivanje pitanja evaluacije i, prema potrebi, u osmišljavanje i provedbu strategija evaluacije i savjetovanja; |
| --- | --- |

(c)

osiguraju djelotvorno i transparentno praćenje i neovisnu (ex post) evaluaciju učinaka na zapošljavanje te socijalnih i distribucijskih učinaka nacionalnih reformi i mjera kojima se doprinosi klimatskim i okolišnim ciljevima, uključujući socijalne partnere i druge dionike u utvrđivanje pitanja evaluacije i, prema potrebi, u osmišljavanje i provedbu strategija evaluacije i savjetovanja;

| (d) | pojačaju djelovanja u području istraživanja i inovacija na regionalnoj i nacionalnoj razini te na razini Unije, među ostalim s pomoću sredstava iz programa Obzor Europa i putem djelovanja u okviru programa politike europskog istraživačkog prostora (61), kako bi se poboljšali modeliranje i procjena makroekonomske dimenzije, dimenzije povezane sa zapošljavanjem i socijalne dimenzije klimatskih politika; promiču uključivanje socijalnih partnera u provedbu relevantnih djelovanja u području istraživanja i inovacija, posebno misija u okviru programa Obzor Europa „Prilagodba klimatskim promjenama” i „Klimatski neutralni i pametni gradovi”, koje mogu pomoći u razvoju praktičnih rješenja za potporu zelenoj tranziciji na regionalnoj i lokalnoj razini; bolje iskoriste postojeće pokazatelje i okvire za praćenje te, prema potrebi, na razini Unije promiču razvoj pokazatelja za vještine, zadaće i radna mjesta kojima se doprinosi zelenoj tranziciji; |
| --- | --- |

(d)

pojačaju djelovanja u području istraživanja i inovacija na regionalnoj i nacionalnoj razini te na razini Unije, među ostalim s pomoću sredstava iz programa Obzor Europa i putem djelovanja u okviru programa politike europskog istraživačkog prostora (61), kako bi se poboljšali modeliranje i procjena makroekonomske dimenzije, dimenzije povezane sa zapošljavanjem i socijalne dimenzije klimatskih politika; promiču uključivanje socijalnih partnera u provedbu relevantnih djelovanja u području istraživanja i inovacija, posebno misija u okviru programa Obzor Europa „Prilagodba klimatskim promjenama” i „Klimatski neutralni i pametni gradovi”, koje mogu pomoći u razvoju praktičnih rješenja za potporu zelenoj tranziciji na regionalnoj i lokalnoj razini; bolje iskoriste postojeće pokazatelje i okvire za praćenje te, prema potrebi, na razini Unije promiču razvoj pokazatelja za vještine, zadaće i radna mjesta kojima se doprinosi zelenoj tranziciji;

| (e) | u redovitim vremenskim razmacima predstavljaju javnosti ishode evaluacija i postupaka predviđanja i praćenja te organiziraju razmjene informacija sa socijalnim partnerima, civilnim društvom i drugim dionicima o glavnim ishodima i mogućim prilagodbama. |
| --- | --- |

(e)

u redovitim vremenskim razmacima predstavljaju javnosti ishode evaluacija i postupaka predviđanja i praćenja te organiziraju razmjene informacija sa socijalnim partnerima, civilnim društvom i drugim dionicima o glavnim ishodima i mogućim prilagodbama.

OPTIMALNA UPOTREBA JAVNIH I PRIVATNIH SREDSTAVA

| 10. | Za osiguravanje troškovno učinkovitih ulaganja i financijske potpore, među ostalim malim i srednjim poduzećima, u skladu s okvirom državne potpore za rješavanje socijalnih aspekata i aspekata tržišta rada pravedne zelene tranzicije, uz iskorištavanje sinergije između dostupnih programa i instrumenata, te s naglaskom na regijama i industrijskim ekosustavima koji su najviše pogođeni, države članice pozivaju se da:






  (a) | u potpunosti provedu relevantne reforme i ulaganja u okviru planova za oporavak i otpornost, osiguravajući komplementarnost s drugim fondovima; |
| --- | --- | --- |

10.

(a)

u potpunosti provedu relevantne reforme i ulaganja u okviru planova za oporavak i otpornost, osiguravajući komplementarnost s drugim fondovima;

| (b) | mobiliziraju i osiguraju koherentnu i optimalnu upotrebu svih relevantnih instrumenata i opcija financiranja, uključujući tehničku pomoć, na razini država članica i na razini Unije, u cilju potpore relevantnim djelovanjima i ulaganjima; Unijini instrumenti financiranja posebno uključuju fondove kohezijske politike, mehanizam za pravednu tranziciju, program InvestEU, program Obzor Europa, instrument za tehničku potporu, program ERASMUS+, Europski fond za prilagodbu globalizaciji za radnike koji su proglašeni viškom (EGF), program LIFE, inovacijski fond i Fond za modernizaciju; |
| --- | --- |

(b)

mobiliziraju i osiguraju koherentnu i optimalnu upotrebu svih relevantnih instrumenata i opcija financiranja, uključujući tehničku pomoć, na razini država članica i na razini Unije, u cilju potpore relevantnim djelovanjima i ulaganjima; Unijini instrumenti financiranja posebno uključuju fondove kohezijske politike, mehanizam za pravednu tranziciju, program InvestEU, program Obzor Europa, instrument za tehničku potporu, program ERASMUS+, Europski fond za prilagodbu globalizaciji za radnike koji su proglašeni viškom (EGF), program LIFE, inovacijski fond i Fond za modernizaciju;

| (c) | namijene odgovarajuća nacionalna sredstva i rasporede ih tako da se njima doprinese provedbi sveobuhvatnog skupa mjera kojima se ostvaruje pravedna zelena tranzicija; te bi se mjere trebale financirati na odgovarajući način, među ostalim poboljšanjem kvalitete javne potrošnje, daljnjim mobiliziranjem privatnih sredstava i/ili korištenjem dodatnih javnih prihoda; osobito bi se prihodi od EU ETS-a mogli upotrebljavati i za financiranje mjera kojima se ublažavaju negativni socijalni učinci zelene tranzicije; uzmu u obzir aspekte zapošljavanja te socijalne i distribucijske aspekte pri razvoju praksi u vođenju zelenog proračuna; |
| --- | --- |

(c)

namijene odgovarajuća nacionalna sredstva i rasporede ih tako da se njima doprinese provedbi sveobuhvatnog skupa mjera kojima se ostvaruje pravedna zelena tranzicija; te bi se mjere trebale financirati na odgovarajući način, među ostalim poboljšanjem kvalitete javne potrošnje, daljnjim mobiliziranjem privatnih sredstava i/ili korištenjem dodatnih javnih prihoda; osobito bi se prihodi od EU ETS-a mogli upotrebljavati i za financiranje mjera kojima se ublažavaju negativni socijalni učinci zelene tranzicije; uzmu u obzir aspekte zapošljavanja te socijalne i distribucijske aspekte pri razvoju praksi u vođenju zelenog proračuna;

| (d) | razmjenjuju najbolje prakse s drugim državama članicama, primjerice u pogledu izrade programskih dokumenata za pojedinačne fondove Unije ili izrade relevantnih nacionalnih strategija i projekata. |
| --- | --- |

(d)

razmjenjuju najbolje prakse s drugim državama članicama, primjerice u pogledu izrade programskih dokumenata za pojedinačne fondove Unije ili izrade relevantnih nacionalnih strategija i projekata.

BUDUĆA DJELOVANJA ZA PRAVEDNU ZELENU TRANZICIJU

| 11. | U cilju provedbe korisnog daljnjeg postupanja povezanog s ovom Preporukom, Vijeće pozdravlja namjeru Komisije da:






  (a) | dodatno poboljša razmjenu informacija s ključnim zainteresiranim dionicima, osobama i zajednicama, kao i razmjenu najboljih praksi, među ostalim u kontekstu tranzicijskih planova industrijskih ekosustava (62), posebno u prekograničnom kontekstu i s naglaskom na regijama i sektorima koji su najviše pogođeni; |
| --- | --- | --- |

11.

(a)

dodatno poboljša razmjenu informacija s ključnim zainteresiranim dionicima, osobama i zajednicama, kao i razmjenu najboljih praksi, među ostalim u kontekstu tranzicijskih planova industrijskih ekosustava (62), posebno u prekograničnom kontekstu i s naglaskom na regijama i sektorima koji su najviše pogođeni;

| (b) | podupre poboljšanje primjerenosti, dosljednosti i djelotvornosti politika pravedne tranzicije država članica, među ostalim u odnosu na aspekte zapošljavanja te socijalne i distribucijske aspekte koje treba uzeti u obzir pri izradi, provedbi, praćenju i procjeni nacionalnih planova i dugoročnih strategija, prema potrebi i u kontekstu budućeg preispitivanja Uredbe (EU) 2018/1999; |
| --- | --- |

(b)

podupre poboljšanje primjerenosti, dosljednosti i djelotvornosti politika pravedne tranzicije država članica, među ostalim u odnosu na aspekte zapošljavanja te socijalne i distribucijske aspekte koje treba uzeti u obzir pri izradi, provedbi, praćenju i procjeni nacionalnih planova i dugoročnih strategija, prema potrebi i u kontekstu budućeg preispitivanja Uredbe (EU) 2018/1999;

| (c) | pri reviziji Uredbe Komisije (EU) br. 651/2014 (63), koja će se provesti s obzirom na njezin istek krajem 2023., razmotri jesu li postojeći dokazi osnova za ublažavanje pravila o potpori za pristup socijalnih poduzeća financijskim sredstvima i potpori za zapošljavanje radnika koji su u nepovoljnom ili iznimno nepovoljnom položaju (64); |
| --- | --- |

(c)

pri reviziji Uredbe Komisije (EU) br. 651/2014 (63), koja će se provesti s obzirom na njezin istek krajem 2023., razmotri jesu li postojeći dokazi osnova za ublažavanje pravila o potpori za pristup socijalnih poduzeća financijskim sredstvima i potpori za zapošljavanje radnika koji su u nepovoljnom ili iznimno nepovoljnom položaju (64);

| (d) | obogati bazu podataka, posebno pristupom administrativnim izvorima podataka i, prema potrebi, podacima socijalnih partnera, gospodarskih djelatnosti, civilnog društva (65) i ispitivanja javnog mišljenja, te ažurira metodološke smjernice za procjenu učinaka na zapošljavanje te socijalnih i distribucijskih učinaka pravedne tranzicije i klimatskih i energetskih politika, među ostalim uzimajući u obzir rodnu perspektivu te u kontekstu europskog semestra; ojača i znanje i mjerljivost ključnih koncepata zelenog gospodarstva, posebno „zelenih radnih mjesta” i „održivih radnih mjesta”, prema potrebi, u bliskoj suradnji s državama članicama i uzimajući u obzir pristupe i procese na svim razinama, među ostalim i kako bi se predvidjele promjene na tržištu rada i općenito razmotrili procesi restrukturiranja za koje će biti potrebne ciljane i učinkovite politike dodatnog osposobljavanja i prekvalifikacije; |
| --- | --- |

(d)

obogati bazu podataka, posebno pristupom administrativnim izvorima podataka i, prema potrebi, podacima socijalnih partnera, gospodarskih djelatnosti, civilnog društva (65) i ispitivanja javnog mišljenja, te ažurira metodološke smjernice za procjenu učinaka na zapošljavanje te socijalnih i distribucijskih učinaka pravedne tranzicije i klimatskih i energetskih politika, među ostalim uzimajući u obzir rodnu perspektivu te u kontekstu europskog semestra; ojača i znanje i mjerljivost ključnih koncepata zelenog gospodarstva, posebno „zelenih radnih mjesta” i „održivih radnih mjesta”, prema potrebi, u bliskoj suradnji s državama članicama i uzimajući u obzir pristupe i procese na svim razinama, među ostalim i kako bi se predvidjele promjene na tržištu rada i općenito razmotrili procesi restrukturiranja za koje će biti potrebne ciljane i učinkovite politike dodatnog osposobljavanja i prekvalifikacije;

| (e) | prema potrebi, unaprijedi redovito praćenje i analizu predviđanja u pogledu razvoja i rizika energetskog siromaštva u Uniji, uključujući socijalne i distribucijske aspekte, među ostalim kao osnove za rad Koordinacijske skupine za energetsko siromaštvo i potrošače u ranjivom položaju te drugih relevantnih stručnih skupina; |
| --- | --- |

(e)

prema potrebi, unaprijedi redovito praćenje i analizu predviđanja u pogledu razvoja i rizika energetskog siromaštva u Uniji, uključujući socijalne i distribucijske aspekte, među ostalim kao osnove za rad Koordinacijske skupine za energetsko siromaštvo i potrošače u ranjivom položaju te drugih relevantnih stručnih skupina;

| (f) | razvija daljnja istraživanja i prikuplja dodatne dokaze povezane s definiranjem, praćenjem i evaluacijom napretka prema pružanju odgovarajućeg pristupa osnovnim uslugama, u bliskoj suradnji s državama članicama i uzimajući u obzir nacionalne pristupe, među ostalim razvijanjem koncepta „siromaštva u pogledu prijevoza” prema potrebi, posebno u kontekstu zelene tranzicije prema održivoj ekonomiji dobrobiti; |
| --- | --- |

(f)

razvija daljnja istraživanja i prikuplja dodatne dokaze povezane s definiranjem, praćenjem i evaluacijom napretka prema pružanju odgovarajućeg pristupa osnovnim uslugama, u bliskoj suradnji s državama članicama i uzimajući u obzir nacionalne pristupe, među ostalim razvijanjem koncepta „siromaštva u pogledu prijevoza” prema potrebi, posebno u kontekstu zelene tranzicije prema održivoj ekonomiji dobrobiti;

| (g) | preispita napredak postignut u provedbi ove Preporuke, prema potrebi u kontekstu multilateralnog nadzora u okviru europskog semestra, među ostalim unutar Odbora za zapošljavanje i Odbora za socijalnu zaštitu, u suradnji s drugim relevantnim odborima u njihovim područjima nadležnosti, posebno s Odborom za ekonomsku politiku, na temelju postojećih pokazatelja i okvira za praćenje, prema potrebi proširenih dodatnim pokazateljima u bliskoj suradnji s državama članicama; razmotri smjernice navedene u ovoj Preporuci u pogledu Uredbe (EU) 2018/1999, posebno u kontekstu svojih procjena tijekom predstojećeg ažuriranja nacionalnih energetskih i klimatskih planova u razdoblju 2023. – 2024. |
| --- | --- |

(g)

preispita napredak postignut u provedbi ove Preporuke, prema potrebi u kontekstu multilateralnog nadzora u okviru europskog semestra, među ostalim unutar Odbora za zapošljavanje i Odbora za socijalnu zaštitu, u suradnji s drugim relevantnim odborima u njihovim područjima nadležnosti, posebno s Odborom za ekonomsku politiku, na temelju postojećih pokazatelja i okvira za praćenje, prema potrebi proširenih dodatnim pokazateljima u bliskoj suradnji s državama članicama; razmotri smjernice navedene u ovoj Preporuci u pogledu Uredbe (EU) 2018/1999, posebno u kontekstu svojih procjena tijekom predstojećeg ažuriranja nacionalnih energetskih i klimatskih planova u razdoblju 2023. – 2024.

Sastavljeno u 16. lipnja 2022.

Za Vijeće

Predsjednik

O. DUSSOPT

---

(1)  Međuvladin panel o klimatskim promjenama (IPCC), 2021.: Climate Change 2021: The Physical Science Basis. Contribution of Working Group I to the Sixth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change (Klimatske promjene 2021.: fizikalni znanstveni temelji. Doprinos radne skupine I. šestom izvješću o procjeni Međuvladina panela o klimatskim promjenama).

1

Climate Change 2021: The Physical Science Basis. Contribution of Working Group I to the Sixth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change

(2)  Szewczyk, W., Feyen. L., Matei, A., Ciscar, J.C., Mulholland, E., Soria, A. (2020.), Economic analysis of selected climate impacts, Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg, doi:10.2760/845605.

2

Economic analysis of selected climate impacts

(3)  SL L 282, 19.10.2016., str. 4.

3

(4)  Europska komisija (2021.), studija u sklopu projekta PESETA IV: Climate change impacts and adaptation in Europe (Učinci klimatskih promjena i prilagodba u Europi), Zajednički istraživački centar, Sevilla, http://ec.europa.eu/jrc/en/peseta-iv.

4

Climate change impacts and adaptation in Europe

(5)  Uredba (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (SL L 243, 9.7.2021., str. 1.).

5

(6)  Odluka (EU) 2022/591 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. travnja 2022. o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2030. (SL L 114, 12.4.2022., str. 22.).

6

(7)  Kad je riječ o, primjerice, infrastrukturi, procjenjuje se da će Unija tijekom ovog desetljeća trebati 350 milijardi EUR dodatnih ulaganja godišnje kako bi ostvarila cilj smanjenja emisija do 2030. samo u energetskim sustavima, povrh 130 milijardi EUR potrebnih za druge ciljeve u području okoliša.

7

(8)  Prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2003/87/EZ o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije, Odluke (EU) 2015/1814 o uspostavi i funkcioniranju rezerve za stabilnost tržišta za sustav trgovanja emisijama stakleničkih plinova Unije i Uredbe (EU) 2015/757, COM(2021) 551 final.

8

(9)  U smjernicama se definira koncept pravedne tranzicije te se oblikovatelje politika i socijalne partnere poziva da promiču pravednu tranziciju na globalnoj razini.

9

(10)  Vidjeti dokument ST 14545/2018 REV 1.

10

(11)  Europski stup socijalnih prava, koji su Vijeće, Europski parlament i Komisija proglasili i potpisali na sastanku na vrhu u Göteborgu u studenome 2017., glavni je orijentir Unije na putu prema snažnoj socijalnoj Europi.

11

(12)  Kako bi postigla taj sveukupni cilj, Europa mora nastojati barem prepoloviti razliku na temelju spola u zapošljavanju u usporedbi s 2019.; smanjiti stopu mladih (u dobi od 15 do 29 godina) koji ne rade, nisu u sustavu redovitog obrazovanja te nisu u sustavu obrazovanja odraslih (NEET) na 9 %; i povećati pružanje formalnog ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja.

12

(13)  Posebno bi najmanje 80 % osoba u dobi od 16 do 74 godine trebalo imati osnovne digitalne vještine te bi rano napuštanje školovanja trebalo dodatno smanjiti, a sudjelovanje u višem sekundarnom obrazovanju povećati.

13

(14)  Od 15 milijuna osoba koje treba izbaviti od siromaštva ili socijalne isključenosti, najmanje pet milijuna trebala bi biti djeca.

14

(15)  Komunikacija Komisije od 14. srpnja 2021. naslovljena „Spremni za 55 %: ostvarivanje klimatskog cilja EU-a za 2030. na putu ka klimatskoj neutralnosti”.

15

(16)  Radni dokument službi Komisije, procjena učinka priložena Komunikaciji naslovljenoj „Povećanje klimatskih ambicija Europe za 2030. – Ulaganje u klimatski neutralnu budućnost za dobrobit naših građana”, SWD(2020) 176 final. Projekcije se temelje na modelu E-QUEST, a primijenjen je scenarij „nižeg oporezivanja rada koji obavljaju niskokvalificirani radnici”.

16

(17)  Europska komisija (2019.), Sustainable growth for all: choices for the future of Social Europe, Employment and Social Developments in Europe 2019 (Održivi rast za sve: mogućnosti za budućnost socijalne Europe, Kretanja u području zaposlenosti i socijalnih pitanja u Europi 2019.), 4. srpnja 2019. Na temelju dubinske analize priložene komunikaciji Komisije COM(2018) 773.

17

Sustainable growth for all: choices for the future of Social Europe, Employment and Social Developments in Europe 2019

(18)  SWD(2020) 176 final.

18

(19)  SWD(2020) 176 final.

19

(20)  Europska komisija (2019.), Sustainable growth for all: choices for the future of Social Europe, Employment and Social Developments in Europe 2019 (Održivi rast za sve: mogućnosti za budućnost socijalne Europe, Kretanja u području zaposlenosti i socijalnih pitanja u Europi 2019.), poglavlje 5., 4. srpnja 2019., i Europska komisija (2020.), Leaving no one behind and striving for more: fairness and solidarity in the European social market economy, Employment and Social Developments in Europe 2020 (Uključivanje svih i težnja boljem: pravednost i solidarnost u europskom socijalnom tržišnom gospodarstvu, Kretanja u području zaposlenosti i socijalnih pitanja u Europi 2020.), poglavlje 4.2.2., 15. rujna 2020. Opće siromaštvo u tom kontekstu mjeri se primjenom dogovorenog pokazatelja za stopu rizika od siromaštva, u skladu s pregledom socijalnih pokazatelja i povezanim glavnim ciljem za 2030. iz Akcijskog plana za provedbu europskog stupa socijalnih prava.

20

Sustainable growth for all: choices for the future of Social Europe, Employment and Social Developments in Europe 2019

Leaving no one behind and striving for more: fairness and solidarity in the European social market economy, Employment and Social Developments in Europe 2020

(21)  Institut za europsku politiku okoliša (IEEP) (2021.), Green taxation and other economic instruments: internalising environmental costs to make the polluter pay (Zeleno oporezivanje i drugi gospodarski instrumenti: internalizacija troškova povezanih s okolišem kako bi se primijenilo načelo „onečišćivač plaća”).

21

Green taxation and other economic instruments: internalising environmental costs to make the polluter pay

(22)  Povrh toga, do 6,2 % osoba koje žive u Uniji, odnosno više od 27 milijuna osoba, kasni s plaćanjem režija.

22

(23)  Europska komisija, godišnje izvješće Opservatorija za energetsko siromaštvo (EPOV):Addressing Energy Poverty in the European Union:State of Play and Action (Rješavanje problema energetskog siromaštva u Europskoj uniji: trenutačno stanje i djelovanje), 2019., str. 6.

23

Addressing Energy Poverty in the European Union:State of Play and Action

(24)  Vidjeti izvješće s radionice na temu energetskog siromaštva, organizirane 9. studenoga 2016. za Odbor za industriju, istraživanje i energetiku (ITRE) Europskog parlamenta.

24

(25)  Vidjeti studiju Gender perspective on access to energy in the EU (Rodna perspektiva pristupa energiji u EU-u) (europa.eu), stranicu Europskog instituta za ravnopravnost spolova posvećenu rodu i energiji (europa.eu) i dokument GFE-Gender-Issues-Note-Session-6.2.pdf (oecd.org).

25

Gender perspective on access to energy in the EU

(26)  Uredba (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (Tekst značajan za EGP) (SL L 328, 21.12.2018., str. 1.).

26

(27)  Uredba (EU) 2021/1056 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o uspostavi Fonda za pravednu tranziciju (SL L 231, 30.6.2021., str. 1.).

27

(28)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

28

(29)  Posebno godišnje strategije održivog rasta (ASGS) 2021. i 2022., preporuke za europodručje 2021. i preporuke za pojedine zemlje.

29

(30)  Preporuka Komisije (EU) 2021/402 оd 4. ožujka 2021. o učinkovitoj aktivnoj potpori zapošljavanju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 (EASE) (SL L 80, 8.3.2021., str. 1.).

30

(31)  Odluka Vijeća (EU) 2020/1512 od 13. listopada 2020. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (SL L 344, 19.10.2020., str. 22.).

31

(32)  Odluka Vijeća (EU) 2021/1868 od 15. listopada 2021. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (SL L 379 26.10.2021. str. 1.).

32

(33)  Komunikacija Komisije od 1. srpnja 2020. naslovljena „Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost”.

33

(34)  Komunikacija Komisije od 5. svibnja 2021. naslovljena „Ažuriranje nove industrijske strategije za 2020.: izgradnja snažnijeg jedinstvenog tržišta za oporavak Europe”.

34

(35)  Preporuka Vijeća 2020/C 417/01 od 24. studenoga 2020. o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (SOO) za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost (SL C 417, 2.12.2020., str. 1.).

35

(36)  Preporuka Vijeća od 16. lipnja 2022. europskom pristupu mikrokvalifikacijama za cjeloživotno učenje i zapošljivost (Vidjeti stranicu 10. ovoga Službenog lista.).

36

(37)  U Prijedlogu direktive Vijeća o restrukturiranju sustava Zajednice Unije za oporezivanje energenata i električne energije (preinaka), COM(2021) 563 final, predviđa se takav prijelaz u području oporezivanja energenata i električne energije na klimatske i okolišne ciljeve.

37

(38)  Preporuka Vijeća (EU) 2021/1004 od 14. lipnja 2021. o uspostavi europskog jamstva za djecu (SL L 223, 22.6.2021., str. 14.).

38

(39)  „Europski stup socijalnih prava”, koji su 17. studenoga 2017. svečano proglasili Europski parlament, Vijeće i Komisija., načelo 20.

39

(40)  „Europski stup socijalnih prava”, koji su 17. studenoga 2017. svečano proglasili Europski parlament, Vijeće i Komisija., načelo 19.a.

40

(41)  Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o energetskoj učinkovitosti (preinaka), COM(2021) 558 final.

41

(42)  Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o energetskim svojstvima zgrada (preinaka), COM(2021) 802 final

42

(43)  Preporuka Komisije (EU) 2020/1563 od 14 listopada 2020. o energetskom siromaštvu (SL L 357, 27.10.2020., str. 35.).

43

(44)  Izvan proračuna Unije i instrumenta NextGenerationEU.

44

(45)  Uredbom (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (SL L 198, 22.6.2020., str. 13.) („Uredba o taksonomiji”) utvrđuje se zajednički sustav klasifikacije za održive gospodarske djelatnosti.

45

(46)  Uredba Komisije (EU) br. 651/2014 od 17. lipnja 2014. o ocjenjivanju određenih kategorija potpora spojivima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora (SL L 187, 26.6.2014., str. 1.).

46

(47)  Iako je državama članicama prepušteno da definiraju koncept „ranjivih potrošača”, on se odnosi na kućanstva koja ne mogu na odgovarajući način ugrijati ili ohladiti svoj dom i/ili kasne s plaćanjem režija u skladu s Preporukom Komisije o energetskom siromaštvu, C/2020/9600 (SL L 357, 27.10.2020., str. 35.).

47

(48)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

48

(49)  Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o energetskoj učinkovitosti (preinaka), COM(2021) 558 final.

49

(50)  Komunikacija Komisije od 9. prosinca 2021. naslovljena „Izgradnja gospodarstva za ljude: akcijski plan za socijalnu ekonomiju”.

50

(51)  U skladu s Direktivom (EU) 2019/882 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o zahtjevima za pristupačnost proizvoda i usluga (SL L 151, 7.6.2019, str. 70.) te Obavijesti Komisije „Kupujmo na društveno osviješten način – priručnik za socijalnu osviještenost u javnoj nabavi – 2. izdanje” (SL C 237, 18.6.2021., str. 1.).

51

(52)  Preporuka Vijeća 2018/C 153/01 od 15. ožujka 2018. o europskom okviru za kvalitetna i učinkovita naukovanja (SL C 153, 2.5.2018., str. 1.).

52

(53)  Preporuka Vijeća 2014/C 88/01 od 10. ožujka 2014. o kvalitativnom okviru za pripravništvo (SL C 88, 27.3.2014., str. 1.).

53

(54)  Preporuke Vijeća od 16. lipnja 2022. o individualnim računima za učenje (Vidjeti stranicu 26. ovoga Službenog lista.).

54

(55)  Preporuka Vijeća od 16. lipnja 2022. o europskom pristupu mikrokvalifikacijama za cjeloživotno učenje i zapošljivost (Vidjeti stranicu 10. ovoga Službenog lista.).

55

(56)  Preporuka Vijeća 2019/C 387/01 od 8. studenoga 2019. o pristupu radnika i samozaposlenih osoba socijalnoj zaštiti (SL C 387, 15.11.2019., str. 1.).

56

(57)  U skladu s Komunikacijom Komisije od 18. veljače 2022. naslovljenom „Smjernice o državnim potporama za klimu, zaštitu okoliša i energiju za 2022.”, kako je primjenjivo.

57

(58)  „Energetska zajednica građana” definirana je u članku 2. točki 11. Direktive (EU) 2019/944 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije i izmjeni Direktive 2012/27/EU (SL L 158, 14.6.2019., str. 125.).

58

(59)  Komunikacija Komisije od 9. prosinca 2020. naslovljena „Strategija za održivu i pametnu mobilnost – usmjeravanje europskog prometa prema budućnosti”.

59

(60)  Komunikacija Komisije od 9. prosinca 2020. naslovljena „Europski klimatski pakt”.

60

(61)  Vidjeti zaključke Vijeća od 26. studenoga 2021.o budućem upravljanju europskim istraživačkim prostorom (EIP), u kojima se iznosi program politike EIP-a za razdoblje 2022. – 2024., uključujući aktivnost 4. za privlačne i održive istraživačke karijere, aktivnost 7. za bolje vrednovanje znanja, aktivnost 12 za ubrzavanje zelene/digitalne tranzicije te aktivnost 20. za ulaganja i reforme u području istraživanja i inovacija.

61

(62)  Kao što su građevinarstvo, energetski intenzivne industrije ili mobilnost, kako je najavljeno u ažuriranoj industrijskoj strategiji.

62

(63)  Uredba Komisije (EU) br. 651/2014 od 17. lipnja 2014. o proglašavanju određenih kategorija potpora kompatibilnima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora (SL L 187, 26.6.2014., str. 1.) („Uredba o općem skupnom izuzeću”).

63

(64)  U skladu s Komunikacijom Komisije od 9. prosinca 2021. naslovljenom „Izgradnja gospodarstva za ljude: akcijski plan za socijalnu ekonomiju”.

64

(65)  Provodi se u skladu sa zakonodavstvom Unije o zaštiti podataka i pristupu informacija javnog sektora, kao što su Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.) i Direktiva (EU) 2019/1024 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o otvorenim podacima i ponovnoj uporabi informacija javnog sektora (SL L 172, 26.6.2019., str. 56. ).

65

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 27.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 243/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 243/52

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10251 – INVIVO GROUP / ETABLISSEMENTS J SOUFFLET)

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 243/05)

Dana 19. studenoga 2021. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na francuskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10251. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10251. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 27.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 243/53 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 243/53

---

Tečajna lista eura (1)

24. lipnja 2022.

(2022/C 243/06)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0524 |
| JPY | japanski jen | 142,19 |
| DKK | danska kruna | 7,4398 |
| GBP | funta sterlinga | 0,85773 |
| SEK | švedska kruna | 10,6940 |
| CHF | švicarski franak | 1,0072 |
| ISK | islandska kruna | 139,70 |
| NOK | norveška kruna | 10,4345 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 24,731 |
| HUF | mađarska forinta | 401,34 |
| PLN | poljski zlot | 4,7023 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9463 |
| TRY | turska lira | 18,2856 |
| AUD | australski dolar | 1,5248 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3657 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,2609 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6731 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4620 |
| KRW | južnokorejski von | 1 364,09 |
| ZAR | južnoafrički rand | 16,7137 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,0478 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5295 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 633,96 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6327 |
| PHP | filipinski pezo | 57,830 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 37,360 |
| BRL | brazilski real | 5,4851 |
| MXN | meksički pezo | 20,9901 |
| INR | indijska rupija | 82,3985 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0524

JPY

japanski jen

142,19

DKK

danska kruna

7,4398

GBP

funta sterlinga

0,85773

SEK

švedska kruna

10,6940

CHF

švicarski franak

1,0072

ISK

islandska kruna

139,70

NOK

norveška kruna

10,4345

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

24,731

HUF

mađarska forinta

401,34

PLN

poljski zlot

4,7023

RON

rumunjski novi leu

4,9463

TRY

turska lira

18,2856

AUD

australski dolar

1,5248

CAD

kanadski dolar

1,3657

HKD

hongkonški dolar

8,2609

NZD

novozelandski dolar

1,6731

SGD

singapurski dolar

1,4620

KRW

južnokorejski von

1 364,09

ZAR

južnoafrički rand

16,7137

CNY

kineski renminbi-juan

7,0478

HRK

hrvatska kuna

7,5295

IDR

indonezijska rupija

15 633,96

MYR

malezijski ringit

4,6327

PHP

filipinski pezo

57,830

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

37,360

BRL

brazilski real

5,4851

MXN

meksički pezo

20,9901

INR

indijska rupija

82,3985

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 27.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 243/54 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 243/54

---

Sažetak odluka Europske unije o odobrenjima za stavljanje u promet lijekova od 24. lipnja 2022. do 24. lipnja 2022.

(Objavljeno u skladu s člankom 13. ili člankom 38. Uredbe (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (1)
  ili Članak 5. Uredbe (EU) 2019/6 Europskog parlamenta i Vijeća (2))

(2022/C 243/07)

| — | Izdavanje odobrenja za stavljanje u promet (članak 13 Uredbe (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća): Prihvaćeno













  Datum odluke | | Naziv lijeka |
| --- | --- | --- | --- |

—

Izdavanje odobrenja za stavljanje u promet (članak 13 Uredbe (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća): Prihvaćeno

Datum odluke

Naziv lijeka

INN (međunarodni nezaštićeni naziv lijeka)

Nositelj odobrenja za stavljanje u promet

Broj upisa u registar Zajednice

Farmaceutski oblik

Oznaka ATC (Anatomsko-terapijsko-kemijska klasifikacija lijekova)

Datum obavijesti

24.6.2022

COVID-19 Vaccine (inactivated, adjuvanted) Valneva

Cjepivo protiv bolesti COVID-19 (inaktivirano, adjuvantirano, adsorbirano)

Valneva Austria GmbH Campus Vienna Biocenter 3, 1030 Wien, Österreich

EU/1/21/1624

Suspenzija za injekciju

J07BX03

24.6.2022

---

(1)  SL L 136, 30.4.2004, str. 1.

(2)  SL L 4, 7.1.2019, str. 43.

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 27.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 243/55 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 243/55

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10764 – SAGARD / BPIFRANCE / ADIT JV)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 243/08)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Sagard SAS („Sagard”, Francuska), |
| --- | --- |

—

Sagard SAS („Sagard”, Francuska),

| — | Bpifrance Investissement („Bpifrance”, Francuska), |
| --- | --- |

—

Bpifrance Investissement („Bpifrance”, Francuska),

| — | grupu ADIT (Francuska). |
| --- | --- |

—

grupu ADIT (Francuska).

Poduzetnici Sagard i Bpifrance stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad grupom ADIT.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | Sagard: društvo za upravljanje investicijskim fondovima koje posluje uglavnom u Francuskoj. Pod kontrolom je grupe Power Corporation of Canada, međunarodnog holding društva za upravljanje financijskim uslugama u Sjevernoj Americi, Europi i Aziji. |
| --- | --- |

—

Sagard: društvo za upravljanje investicijskim fondovima koje posluje uglavnom u Francuskoj. Pod kontrolom je grupe Power Corporation of Canada, međunarodnog holding društva za upravljanje financijskim uslugama u Sjevernoj Americi, Europi i Aziji.

| — | Bpifrance: društvo za upravljanje investicijskim fondovima koje posluje u Francuskoj. Pod krajnjom je zajedničkom kontrolom francuske države i poduzetnika Caisse des Dépôts et des Consignations, javne ustanove koja djeluje u području upravljanja privatnim fondovima. |
| --- | --- |

—

Bpifrance: društvo za upravljanje investicijskim fondovima koje posluje u Francuskoj. Pod krajnjom je zajedničkom kontrolom francuske države i poduzetnika Caisse des Dépôts et des Consignations, javne ustanove koja djeluje u području upravljanja privatnim fondovima.

| — | grupa ADIT djeluje u sektorima strateškog savjetovanja i poslovne sigurnosti, uglavnom u Europskoj uniji. |
| --- | --- |

—

grupa ADIT djeluje u sektorima strateškog savjetovanja i poslovne sigurnosti, uglavnom u Europskoj uniji.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10764 – SAGARD / BPIFRANCE / ADIT JV

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 27.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 243/57 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 243/57

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10785 – ICG / KONECTA / COMDATA)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 243/09)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Intermediate Capital Group, plc („ICG”, Ujedinjena Kraljevina) |
| --- | --- |

—

Intermediate Capital Group, plc („ICG”, Ujedinjena Kraljevina)

| — | Grupo Konectanet, S.L.U („Konecta”, Španjolska) |
| --- | --- |

—

Grupo Konectanet, S.L.U („Konecta”, Španjolska)

| — | Comdata, S.p.A („Comdata”, Italija). |
| --- | --- |

—

Comdata, S.p.A („Comdata”, Italija).

Poduzetnik ICG steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad cijelim poduzetnicima Konecta i Comdata.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | ICG je investicijsko društvo i upravitelj imovinom, a posluje u Europi, azijsko-pacifičkoj regiji i SAD-u |
| --- | --- |

—

ICG je investicijsko društvo i upravitelj imovinom, a posluje u Europi, azijsko-pacifičkoj regiji i SAD-u

| — | Konecta pruža usluge eksternalizacije poslovnih procesa u Europi i Južnoj Americi. Trenutačno pod zajedničkom kontrolom ICG-a, |
| --- | --- |

—

Konecta pruža usluge eksternalizacije poslovnih procesa u Europi i Južnoj Americi. Trenutačno pod zajedničkom kontrolom ICG-a,

| — | Comdata pruža usluge eksternalizacije poslovnih procesa, a posluje u Africi, Europi i Južnoj Americi. |
| --- | --- |

—

Comdata pruža usluge eksternalizacije poslovnih procesa, a posluje u Africi, Europi i Južnoj Americi.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10785 – ICG / KONECTA / COMDATA

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 27.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 243/59 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 243/59

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10749 – PAI PARTNERS / THE CARLYLE GROUP / THERAMEX)

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 243/10)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | PAI Partners SAS („PAI Partners”, Francuska), |
| --- | --- |

—

PAI Partners SAS („PAI Partners”, Francuska),

| — | The Carlyle Group, Inc. („Carlyle”, SAD), |
| --- | --- |

—

The Carlyle Group, Inc. („Carlyle”, SAD),

| — | Theramex Healthcare Topco Limited („Theramex”, Ujedinjena Kraljevina). |
| --- | --- |

—

Theramex Healthcare Topco Limited („Theramex”, Ujedinjena Kraljevina).

Poduzetnici PAI Partners i Carlyle stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad cijelim poduzetnikom Theramex.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | PAI Partners je društvo za kapitalna ulaganja koje upravlja brojnim fondovima koji ulažu u poslovne usluge, prehrambene i potrošačke sektore, opću industriju i zdravstvo, |
| --- | --- |

—

PAI Partners je društvo za kapitalna ulaganja koje upravlja brojnim fondovima koji ulažu u poslovne usluge, prehrambene i potrošačke sektore, opću industriju i zdravstvo,

| — | Carlyle je globalno društvo za upravljanje alternativnom imovinom koje upravlja fondovima za globalna ulaganja u tri područja ulaganja: i. globalni privatni vlasnički kapital (uključujući privatni kapital trgovačkih društava, fondove za nekretnine i prirodne resurse); ii. globalni krediti (uključujući likvidne, nelikvidne i stambene kredite) te iii. investicijska rješenja (program krovnog fonda privatnog vlasničkog kapitala, koji uključuje primarni i sekundarni fond te povezane aktivnosti zajedničkog ulaganja), |
| --- | --- |

—

Carlyle je globalno društvo za upravljanje alternativnom imovinom koje upravlja fondovima za globalna ulaganja u tri područja ulaganja: i. globalni privatni vlasnički kapital (uključujući privatni kapital trgovačkih društava, fondove za nekretnine i prirodne resurse); ii. globalni krediti (uključujući likvidne, nelikvidne i stambene kredite) te iii. investicijska rješenja (program krovnog fonda privatnog vlasničkog kapitala, koji uključuje primarni i sekundarni fond te povezane aktivnosti zajedničkog ulaganja),

| — | Theramex je globalno farmaceutsko poduzeće specijalizirano za žensko zdravlje, usmjereno na kontracepciju, plodnost, menopauzu i osteoporozu. Stavlja na tržište širok raspon proizvoda pod zaštićenom robnom markom i generičkih proizvoda pod zaštićenom robnom markom u brojnim zemljama EGP-a i globalno. |
| --- | --- |

—

Theramex je globalno farmaceutsko poduzeće specijalizirano za žensko zdravlje, usmjereno na kontracepciju, plodnost, menopauzu i osteoporozu. Stavlja na tržište širok raspon proizvoda pod zaštićenom robnom markom i generičkih proizvoda pod zaštićenom robnom markom u brojnim zemljama EGP-a i globalno.

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10749 – PAI PARTNERS / THE CARLYLE GROUP / THERAMEX

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

---

| 27.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 243/61 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 243/61

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10758 – EIM / BROOKFIELD / NIELSEN)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 243/11)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Elliott Investment Management L.P. („EIM”, SAD), |
| --- | --- |

—

Elliott Investment Management L.P. („EIM”, SAD),

| — | Brookfield Private Equity Holdings LLC („BPEH”), pod kontrolom poduzetnika Brookfield Asset Management Inc. („Brookfield”, oba Kanada), |
| --- | --- |

—

Brookfield Private Equity Holdings LLC („BPEH”), pod kontrolom poduzetnika Brookfield Asset Management Inc. („Brookfield”, oba Kanada),

| — | Nielsen Holdings Plc („Nielsen”, SAD). |
| --- | --- |

—

Nielsen Holdings Plc („Nielsen”, SAD).

Poduzetnici EIM i BPEH stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad cijelim poduzetnikom Nielsen.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela ili na druge načine.

2.

| — | BPEH: društvo kći poduzetnika Brookfield, koje pruža usluge upravljanja imovinom, usmjereno na nekretnine, infrastrukturu, energiju iz obnovljivih izvora i privatni kapital, |
| --- | --- |

—

BPEH: društvo kći poduzetnika Brookfield, koje pruža usluge upravljanja imovinom, usmjereno na nekretnine, infrastrukturu, energiju iz obnovljivih izvora i privatni kapital,

| — | EIM: globalno investicijsko društvo usmjereno na aktivnosti ulaganja i upravljanja rizikom, |
| --- | --- |

—

EIM: globalno investicijsko društvo usmjereno na aktivnosti ulaganja i upravljanja rizikom,

| — | Nielsen: globalni podaci o gledanosti, informacijsko i analitičko poduzeće koje mjeri gledanost, provodi medijsko planiranje, optimizaciju marketinga i pruža rješenja za metapodatke o sadržaju. |
| --- | --- |

—

Nielsen: globalni podaci o gledanosti, informacijsko i analitičko poduzeće koje mjeri gledanost, provodi medijsko planiranje, optimizaciju marketinga i pruža rješenja za metapodatke o sadržaju.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10758 – EIM / BROOKFIELD / NIELSEN

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---