# Jurnalul Oficial C 243/2022

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 243 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6527 iunie 2022 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 243

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6527 iunie 2022

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | RECOMANDĂRI |
| | Consiliu |
| 2022/C 243/01 | Recomandare a Consiliului din 16 iunie 2022 privind învățarea pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă (
  1
  ) | 1 |
| 2022/C 243/02 | Recomandare a Consiliului din 22 iunie 2022 privind o abordare europeană a microcertificatelor pentru învățarea pe tot parcursul vieții și capacitatea de inserție profesională | 10 |
| 2022/C 243/03 | Recomandarea a Consiliului din 16 iunie 2022 privind conturile personale de învățare | 26 |
| 2022/C 243/04 | Recomandarea a Consiliului din 16 iunie 2022 privind asigurarea unei tranziții echitabile către neutralitatea climatică | 35 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

2022/C 243/01

Recomandare a Consiliului din 16 iunie 2022 privind învățarea pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă (
  1
  )

1

1

2022/C 243/02

Recomandare a Consiliului din 22 iunie 2022 privind o abordare europeană a microcertificatelor pentru învățarea pe tot parcursul vieții și capacitatea de inserție profesională

10

2022/C 243/03

Recomandarea a Consiliului din 16 iunie 2022 privind conturile personale de învățare

26

2022/C 243/04

Recomandarea a Consiliului din 16 iunie 2022 privind asigurarea unei tranziții echitabile către neutralitatea climatică

35

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 243/05 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10251 – INVIVO GROUP / ETABLISSEMENTS J SOUFFLET) (
  1
  ) | 52 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2022/C 243/05

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10251 – INVIVO GROUP / ETABLISSEMENTS J SOUFFLET) (
  1
  )

1

52

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 243/06 | Rata de schimb a monedei euro — 24 iunie 2022 | 53 |
| 2022/C 243/07 | Rezumatul deciziilor Uniunii Europene privind autorizațiile de introducere pe piață pentru medicamentele de la 24 iunie 2022 până la 24 iunie 2022
  (Publicat în temeiul articolului 13 sau al articolului 38 din Regulamentul (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului
  sau al Articolul 5 din Regulamentul (UE) 2019/6 al Parlamentului European și al Consiliului) | 54 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2022/C 243/06

Rata de schimb a monedei euro — 24 iunie 2022

53

2022/C 243/07

Rezumatul deciziilor Uniunii Europene privind autorizațiile de introducere pe piață pentru medicamentele de la 24 iunie 2022 până la 24 iunie 2022
  (Publicat în temeiul articolului 13 sau al articolului 38 din Regulamentul (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului
  sau al Articolul 5 din Regulamentul (UE) 2019/6 al Parlamentului European și al Consiliului)

(Publicat în temeiul articolului 13 sau al articolului 38 din Regulamentul (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului

sau al Articolul 5 din Regulamentul (UE) 2019/6 al Parlamentului European și al Consiliului

54

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 243/08 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10764 – SAGARD / BPIFRANCE / ADIT JV) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 55 |
| 2022/C 243/09 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10785 – ICG / KONECTA / COMDATA) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 57 |
| 2022/C 243/10 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10749 – PAI PARTNERS / THE CARLYLE GROUP / THERAMEX) (
  1
  ) | 59 |
| 2022/C 243/11 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10758 – EIM / BROOKFIELD / NIELSEN) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 61 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2022/C 243/08

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10764 – SAGARD / BPIFRANCE / ADIT JV) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

55

2022/C 243/09

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10785 – ICG / KONECTA / COMDATA) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

57

2022/C 243/10

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10749 – PAI PARTNERS / THE CARLYLE GROUP / THERAMEX) (
  1
  )

1

59

2022/C 243/11

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10758 – EIM / BROOKFIELD / NIELSEN) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

61

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

| 27.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 243/1

---

RECOMANDARE A CONSILIULUI

din 16 iunie 2022

privind învățarea pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă

(2022/C 243/01)

(Text cu relevanță pentru SEE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 165 și 166,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| 1. | În întreaga Uniune, deși multe state membre au înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește punerea în aplicare a politicilor și a programelor de învățare menite să sprijine tranziția verde și să promoveze învățarea pentru dezvoltarea durabilă, este totuși necesar să se continue și să se intensifice eforturile în acest sens. Politicile și practicile pentru acest tip de învățare ar trebui stimulate și sprijinite în continuare. Este necesar să se recunoască necesitatea unei învățări interconectate în cadrul pilonilor de mediu, social și economic ai dezvoltării durabile, acordând în același timp o atenție deosebită pilonului de mediu. |
| --- | --- |

1.

În întreaga Uniune, deși multe state membre au înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește punerea în aplicare a politicilor și a programelor de învățare menite să sprijine tranziția verde și să promoveze învățarea pentru dezvoltarea durabilă, este totuși necesar să se continue și să se intensifice eforturile în acest sens. Politicile și practicile pentru acest tip de învățare ar trebui stimulate și sprijinite în continuare. Este necesar să se recunoască necesitatea unei învățări interconectate în cadrul pilonilor de mediu, social și economic ai dezvoltării durabile, acordând în același timp o atenție deosebită pilonului de mediu.

| 2. | Pactul verde european (1), Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 (2), Strategia Organizației Națiunilor Unite pentru Educație, Știință și Cultură (UNESCO) „Educație pentru dezvoltare durabilă” pentru 2030 și activitatea conexă a Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) (3) evidențiază rolul-cheie al școlilor, al învățământului superior și al altor instituții de educație și formare în colaborarea cu cursanții, părinții, cadrele didactice (4) și comunitatea mai largă în ceea ce privește schimbările necesare pentru o tranziție verde de succes, justă și incluzivă. În concluziile sale intitulate „Biodiversitatea – nevoia urgentă de acțiune” (5), Consiliul a subliniat că investițiile în educație, printre alte domenii, sunt esențiale pentru colectarea celor mai bune date și găsirea celor mai bune soluții în acest sens. Strategia UE pentru tineret identifică o Europă verde și durabilă drept obiectiv și solicită ca toți tinerii să fie activi din punct de vedere ecologic și informați. |
| --- | --- |

2.

Pactul verde european (1), Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 (2), Strategia Organizației Națiunilor Unite pentru Educație, Știință și Cultură (UNESCO) „Educație pentru dezvoltare durabilă” pentru 2030 și activitatea conexă a Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) (3) evidențiază rolul-cheie al școlilor, al învățământului superior și al altor instituții de educație și formare în colaborarea cu cursanții, părinții, cadrele didactice (4) și comunitatea mai largă în ceea ce privește schimbările necesare pentru o tranziție verde de succes, justă și incluzivă. În concluziile sale intitulate „Biodiversitatea – nevoia urgentă de acțiune” (5), Consiliul a subliniat că investițiile în educație, printre alte domenii, sunt esențiale pentru colectarea celor mai bune date și găsirea celor mai bune soluții în acest sens. Strategia UE pentru tineret identifică o Europă verde și durabilă drept obiectiv și solicită ca toți tinerii să fie activi din punct de vedere ecologic și informați.

| 3. | Învățarea pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă sprijină cursanții de toate vârstele în dobândirea cunoștințelor, competențelor și atitudinilor necesare pentru a trăi într-un mod mai durabil, în schimbarea modelelor de consum și de producție, în adoptarea unui stil de viață mai sănătos și în contribuția – atât individuală, cât și colectivă – la o economie și o societate mai durabile. Aceasta contribuie, de asemenea, la consolidarea aptitudinilor și a competențelor tot mai necesare pe piața forței de muncă. Aceasta promovează înțelegerea provocărilor la nivel mondial interconectate cu care ne confruntăm, inclusiv criza climatică, degradarea mediului și pierderea biodiversității, toate acestea având dimensiuni ce țin de mediu, de domeniul social, cel economic și cel cultural. |
| --- | --- |

3.

Învățarea pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă sprijină cursanții de toate vârstele în dobândirea cunoștințelor, competențelor și atitudinilor necesare pentru a trăi într-un mod mai durabil, în schimbarea modelelor de consum și de producție, în adoptarea unui stil de viață mai sănătos și în contribuția – atât individuală, cât și colectivă – la o economie și o societate mai durabile. Aceasta contribuie, de asemenea, la consolidarea aptitudinilor și a competențelor tot mai necesare pe piața forței de muncă. Aceasta promovează înțelegerea provocărilor la nivel mondial interconectate cu care ne confruntăm, inclusiv criza climatică, degradarea mediului și pierderea biodiversității, toate acestea având dimensiuni ce țin de mediu, de domeniul social, cel economic și cel cultural.

| 4. | Obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU, în special obiectivul 4.7, subliniază necesitatea ca toți cursanții să dobândească până în 2030 cunoștințele și aptitudinile necesare pentru a promova dezvoltarea durabilă, inclusiv, printre altele, prin educația pentru dezvoltare durabilă și stiluri de viață durabile, drepturile omului, egalitatea de gen, promovarea unei culturi a păcii și a non-violenței, a cetățeniei mondiale și a aprecierii față de diversitatea culturală și față de contribuția culturii la dezvoltarea durabilă (6). |
| --- | --- |

4.

Obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU, în special obiectivul 4.7, subliniază necesitatea ca toți cursanții să dobândească până în 2030 cunoștințele și aptitudinile necesare pentru a promova dezvoltarea durabilă, inclusiv, printre altele, prin educația pentru dezvoltare durabilă și stiluri de viață durabile, drepturile omului, egalitatea de gen, promovarea unei culturi a păcii și a non-violenței, a cetățeniei mondiale și a aprecierii față de diversitatea culturală și față de contribuția culturii la dezvoltarea durabilă (6).

| 5. | Comunicarea privind Spațiul european al educației (7), Pilonul european al drepturilor sociale (8), cadrul strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării în perspectiva realizării și dezvoltării în continuare a Spațiului european al educației (2021-2030) (9) și Comunicarea privind un nou SEC pentru cercetare și inovare (10) solicită ca politicile și investițiile în materie de educație și formare să fie orientate către tranziția verde și tranziția digitală, favorabile incluziunii, pentru reziliența și prosperitatea viitoare. |
| --- | --- |

5.

Comunicarea privind Spațiul european al educației (7), Pilonul european al drepturilor sociale (8), cadrul strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării în perspectiva realizării și dezvoltării în continuare a Spațiului european al educației (2021-2030) (9) și Comunicarea privind un nou SEC pentru cercetare și inovare (10) solicită ca politicile și investițiile în materie de educație și formare să fie orientate către tranziția verde și tranziția digitală, favorabile incluziunii, pentru reziliența și prosperitatea viitoare.

| 6. | Competențele-cheie, astfel cum sunt definite în Cadrul european de referință privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții (11), vizează sprijinirea cetățenilor din întreaga Europă în dobândirea cunoștințelor, competențelor și atitudinilor necesare pentru împlinirea și dezvoltarea personală, capacitatea de inserție profesională, incluziune socială, un stil de viață durabil, o viață de succes în cadrul unor societăți pașnice, o gestionare a vieții care ține seama de aspecte legate de sănătate și cetățenie activă, într-o perioadă de schimbări rapide și profunde. |
| --- | --- |

6.

Competențele-cheie, astfel cum sunt definite în Cadrul european de referință privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții (11), vizează sprijinirea cetățenilor din întreaga Europă în dobândirea cunoștințelor, competențelor și atitudinilor necesare pentru împlinirea și dezvoltarea personală, capacitatea de inserție profesională, incluziune socială, un stil de viață durabil, o viață de succes în cadrul unor societăți pașnice, o gestionare a vieții care ține seama de aspecte legate de sănătate și cetățenie activă, într-o perioadă de schimbări rapide și profunde.

| 7. | Agenda europeană pentru competențe (12) a anunțat că se oferă sprijin pentru dezvoltarea unui set de competențe verzi de bază pentru piața forței de muncă, în vederea creării unei generații de profesioniști preocupați de mediu și de operatori economici verzi, integrând considerentele de mediu și climatice în învățământul general, în învățământul superior, în educația și formarea profesională, precum și în cercetare. Europa are nevoie de profesioniști foarte competenți pentru a sprijini tranziția verde și pentru a fi lider mondial în domeniul tehnologiilor durabile. |
| --- | --- |

7.

Agenda europeană pentru competențe (12) a anunțat că se oferă sprijin pentru dezvoltarea unui set de competențe verzi de bază pentru piața forței de muncă, în vederea creării unei generații de profesioniști preocupați de mediu și de operatori economici verzi, integrând considerentele de mediu și climatice în învățământul general, în învățământul superior, în educația și formarea profesională, precum și în cercetare. Europa are nevoie de profesioniști foarte competenți pentru a sprijini tranziția verde și pentru a fi lider mondial în domeniul tehnologiilor durabile.

| 8. | Recomandarea Consiliului privind educația și formarea profesională (EFP) pentru competitivitate durabilă, echitate socială și reziliență (13) și Declarația de la Osnabrück recunosc că sectorul EFP este esențial pentru tranziția digitală și tranziția verde. |
| --- | --- |

8.

Recomandarea Consiliului privind educația și formarea profesională (EFP) pentru competitivitate durabilă, echitate socială și reziliență (13) și Declarația de la Osnabrück recunosc că sectorul EFP este esențial pentru tranziția digitală și tranziția verde.

| 9. | Pactul climatic european invită cetățenii, comunitățile și organizațiile să participe la acțiunile de combatere a schimbărilor climatice și să construiască o Europă mai verde, oferind oportunități de a învăța despre schimbările climatice, de a dezvolta și de a pune în aplicare soluții și de a crea conexiuni cu alții pentru a multiplica impactul acestor soluții. Coaliția în domeniul educației privind clima își propune să creeze o comunitate condusă de elevi și cadre didactice, împreună cu școlile și rețelele lor și cu alți actori din domeniul educației, să învețe din cât mai multe experiențe relevante cu putință și să elimine fragmentarea dintre sectoarele, domeniile și persoanele din domeniul educației. |
| --- | --- |

9.

Pactul climatic european invită cetățenii, comunitățile și organizațiile să participe la acțiunile de combatere a schimbărilor climatice și să construiască o Europă mai verde, oferind oportunități de a învăța despre schimbările climatice, de a dezvolta și de a pune în aplicare soluții și de a crea conexiuni cu alții pentru a multiplica impactul acestor soluții. Coaliția în domeniul educației privind clima își propune să creeze o comunitate condusă de elevi și cadre didactice, împreună cu școlile și rețelele lor și cu alți actori din domeniul educației, să învețe din cât mai multe experiențe relevante cu putință și să elimine fragmentarea dintre sectoarele, domeniile și persoanele din domeniul educației.

| 10. | Planul de acțiune pentru educația digitală (14) oferă o viziune pentru o educație și formare digitale europene de înaltă calitate, favorabile incluziunii și accesibile și subliniază importanța tehnologiilor digitale ca vectori puternici ai tranziției verzi, facilitând, în același timp, trecerea la un comportament durabil atât în ceea ce privește dezvoltarea, cât și în ceea ce privește utilizarea produselor digitale. |
| --- | --- |

10.

Planul de acțiune pentru educația digitală (14) oferă o viziune pentru o educație și formare digitale europene de înaltă calitate, favorabile incluziunii și accesibile și subliniază importanța tehnologiilor digitale ca vectori puternici ai tranziției verzi, facilitând, în același timp, trecerea la un comportament durabil atât în ceea ce privește dezvoltarea, cât și în ceea ce privește utilizarea produselor digitale.

| 11. | Noul Bauhaus european aduce o dimensiune culturală și creativă Pactului verde european, cu scopul de a demonstra modul în care inovarea durabilă oferă schimbări tangibile și pozitive în viața noastră de zi cu zi, inclusiv în clădirile școlilor și în alte medii de învățare. |
| --- | --- |

11.

Noul Bauhaus european aduce o dimensiune culturală și creativă Pactului verde european, cu scopul de a demonstra modul în care inovarea durabilă oferă schimbări tangibile și pozitive în viața noastră de zi cu zi, inclusiv în clădirile școlilor și în alte medii de învățare.

| 12. | UNESCO, prin intermediul programului său Educație pentru dezvoltare durabilă, a depus eforturi pentru ca educația și formarea să devină o parte mai importantă și mai vizibilă a răspunsului internațional la criza climatică și pentru a îndeplini toate obiectivele de dezvoltare durabilă, în special obiectivul 4.7 privind educația pentru dezvoltare durabilă. În temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice și al Acordului de la Paris, părțile se angajează să promoveze chestiunile privind schimbările climatice în contextul dezvoltării durabile în toate dimensiunile sale, în special în ceea ce privește educația, formarea, sensibilizarea publicului, participarea publicului și accesul publicului la informații, și să coopereze în acest sens. |
| --- | --- |

12.

UNESCO, prin intermediul programului său Educație pentru dezvoltare durabilă, a depus eforturi pentru ca educația și formarea să devină o parte mai importantă și mai vizibilă a răspunsului internațional la criza climatică și pentru a îndeplini toate obiectivele de dezvoltare durabilă, în special obiectivul 4.7 privind educația pentru dezvoltare durabilă. În temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice și al Acordului de la Paris, părțile se angajează să promoveze chestiunile privind schimbările climatice în contextul dezvoltării durabile în toate dimensiunile sale, în special în ceea ce privește educația, formarea, sensibilizarea publicului, participarea publicului și accesul publicului la informații, și să coopereze în acest sens.

| 13. | Sunt din ce în ce mai pronunțate gradul de conștientizare și dorința în rândul tinerilor de a se implica în aspecte legate de dezvoltarea durabilă, în special aspecte ce țin de mediu și climă. Rezultatele unui sondaj Eurobarometru publicat în mai 2022 indică faptul că tinerii din UE consideră că „protecția mediului și combaterea schimbărilor climatice” reprezintă una dintre prioritățile-cheie asupra cărora ar trebui să se concentreze Anul European al Tineretului (2022). Datele OCDE (15) din 2018 demonstrează deja un nivel ridicat de conștientizare în rândul tinerilor în vârstă de 15 ani cu privire la schimbările climatice și la criza de mediu, precum și la necesitatea de a contracara aceste provocări. Cu toate acestea, aceleași date OCDE arată că mult mai puțini elevi/studenți simt că au puterea de acționa pentru a produce o schimbare reală. Amploarea crizei climatice și de mediu poate face ca cursanții să se simtă copleșiți și lipsiți de putere, sentiment care poate fi exacerbat de informații inexacte și de dezinformare. |
| --- | --- |

13.

Sunt din ce în ce mai pronunțate gradul de conștientizare și dorința în rândul tinerilor de a se implica în aspecte legate de dezvoltarea durabilă, în special aspecte ce țin de mediu și climă. Rezultatele unui sondaj Eurobarometru publicat în mai 2022 indică faptul că tinerii din UE consideră că „protecția mediului și combaterea schimbărilor climatice” reprezintă una dintre prioritățile-cheie asupra cărora ar trebui să se concentreze Anul European al Tineretului (2022). Datele OCDE (15) din 2018 demonstrează deja un nivel ridicat de conștientizare în rândul tinerilor în vârstă de 15 ani cu privire la schimbările climatice și la criza de mediu, precum și la necesitatea de a contracara aceste provocări. Cu toate acestea, aceleași date OCDE arată că mult mai puțini elevi/studenți simt că au puterea de acționa pentru a produce o schimbare reală. Amploarea crizei climatice și de mediu poate face ca cursanții să se simtă copleșiți și lipsiți de putere, sentiment care poate fi exacerbat de informații inexacte și de dezinformare.

| 14. | Este foarte important ca sistemele și instituțiile de educație și formare să răspundă vocii tot mai puternice a tinerilor cu privire la crizele climatice și de biodiversitate și să îi implice pe tineri în conceperea de soluții legate de învățarea pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă și în luarea de măsuri pentru un viitor durabil. Anul European al Tineretului 2022 joacă un rol important în stimularea în continuare a implicării tinerilor. |
| --- | --- |

14.

Este foarte important ca sistemele și instituțiile de educație și formare să răspundă vocii tot mai puternice a tinerilor cu privire la crizele climatice și de biodiversitate și să îi implice pe tineri în conceperea de soluții legate de învățarea pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă și în luarea de măsuri pentru un viitor durabil. Anul European al Tineretului 2022 joacă un rol important în stimularea în continuare a implicării tinerilor.

| 15. | Pandemia de COVID-19 a evidențiat legăturile noastre strânse cu natura și a pus un accent reînnoit pe sistemele de educație și formare. S-au tras învățăminte cu privire la noile posibilități de educație și formare, inclusiv abordări de învățare mixtă în diferite contexte (inclusiv online), implicarea și autonomia cursanților și legăturile dintre educația formală și comunitate în ansamblu. De asemenea, pandemia a accentuat o veche preocupare cu privire la sănătatea fizică, mentală și emoțională a copiilor, a tinerilor și a adulților. |
| --- | --- |

15.

Pandemia de COVID-19 a evidențiat legăturile noastre strânse cu natura și a pus un accent reînnoit pe sistemele de educație și formare. S-au tras învățăminte cu privire la noile posibilități de educație și formare, inclusiv abordări de învățare mixtă în diferite contexte (inclusiv online), implicarea și autonomia cursanților și legăturile dintre educația formală și comunitate în ansamblu. De asemenea, pandemia a accentuat o veche preocupare cu privire la sănătatea fizică, mentală și emoțională a copiilor, a tinerilor și a adulților.

| 16. | Centrele individuale de educație și îngrijire timpurie, școlile, instituțiile de învățământ superior, organizațiile de cercetare, furnizorii de EFP și comunitățile locale devin din ce în ce mai active în acțiunile de combatere a crizei climatice și a crizei biodiversității. Cu toate acestea, durabilitatea nu este încă o caracteristică sistemică a educației și formării în întreaga UE. |
| --- | --- |

16.

Centrele individuale de educație și îngrijire timpurie, școlile, instituțiile de învățământ superior, organizațiile de cercetare, furnizorii de EFP și comunitățile locale devin din ce în ce mai active în acțiunile de combatere a crizei climatice și a crizei biodiversității. Cu toate acestea, durabilitatea nu este încă o caracteristică sistemică a educației și formării în întreaga UE.

| 17. | În multe țări, învățarea pentru durabilitate și concepte la fel de viabile, cum ar fi educația pentru dezvoltare durabilă și educația pentru cetățenie mondială, au fost incluse în politici, strategii și programe de învățământ. Cu toate acestea, cadrele didactice au nevoie de sprijin, expertiză și oportunități de formare specifice suplimentare pentru a integra principiile tranziției verzi și ale dezvoltării durabile în practicile lor de predare și formare. Adesea, cadrele didactice nu se simt suficient de bine pregătite pentru a face față anxietății ecologice și ecopesimismului și pentru a-i ajuta pe cursanți să se implice în mod pozitiv în problemele climatice și de mediu. |
| --- | --- |

17.

În multe țări, învățarea pentru durabilitate și concepte la fel de viabile, cum ar fi educația pentru dezvoltare durabilă și educația pentru cetățenie mondială, au fost incluse în politici, strategii și programe de învățământ. Cu toate acestea, cadrele didactice au nevoie de sprijin, expertiză și oportunități de formare specifice suplimentare pentru a integra principiile tranziției verzi și ale dezvoltării durabile în practicile lor de predare și formare. Adesea, cadrele didactice nu se simt suficient de bine pregătite pentru a face față anxietății ecologice și ecopesimismului și pentru a-i ajuta pe cursanți să se implice în mod pozitiv în problemele climatice și de mediu.

| 18. | Abordările la nivelul întregii instituții în ceea ce privește durabilitatea, care includ toate domeniile de activitate, nu sunt întotdeauna suficient de prezente. Astfel de abordări pot include predarea și învățarea, guvernanța, cercetarea și inovarea, precum și infrastructura, clădirile, incintele și operațiunile, și ar trebui să implice cursanții, personalul, părinții, precum și comunitățile locale și comunitățile extinse. |
| --- | --- |

18.

Abordările la nivelul întregii instituții în ceea ce privește durabilitatea, care includ toate domeniile de activitate, nu sunt întotdeauna suficient de prezente. Astfel de abordări pot include predarea și învățarea, guvernanța, cercetarea și inovarea, precum și infrastructura, clădirile, incintele și operațiunile, și ar trebui să implice cursanții, personalul, părinții, precum și comunitățile locale și comunitățile extinse.

| 19. | Potențialul și oportunitatea de a completa și consolida alte programe de educație și formare trebuie explorate în continuare. Predarea și învățarea pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă pot sprijini pe deplin politicile și programele pentru sănătate, bunăstare și incluziune, cetățenie mondială și activă, solidaritate, învățarea centrată pe cursant, cercetare și inovare, precum și pentru transformarea digitală, inclusiv inteligența artificială (16). |
| --- | --- |

19.

Potențialul și oportunitatea de a completa și consolida alte programe de educație și formare trebuie explorate în continuare. Predarea și învățarea pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă pot sprijini pe deplin politicile și programele pentru sănătate, bunăstare și incluziune, cetățenie mondială și activă, solidaritate, învățarea centrată pe cursant, cercetare și inovare, precum și pentru transformarea digitală, inclusiv inteligența artificială (16).

| 20. | Integrarea sistematică a dimensiunii educației și formării în alte politici legate de tranziția verde și de dezvoltarea durabilă având drept perspectivă tot parcursul vieții poate sprijini punerea în aplicare a acestor politici. De asemenea, aceasta poate conecta diferite sectoare ale societății și economiei și poate integra în mod eficace durabilitatea în educație și formare. |
| --- | --- |

20.

Integrarea sistematică a dimensiunii educației și formării în alte politici legate de tranziția verde și de dezvoltarea durabilă având drept perspectivă tot parcursul vieții poate sprijini punerea în aplicare a acestor politici. De asemenea, aceasta poate conecta diferite sectoare ale societății și economiei și poate integra în mod eficace durabilitatea în educație și formare.

| 21. | Prezenta recomandare respectă pe deplin principiile subsidiarității și proporționalității. Ea recunoaște că nivelul de autonomie de care beneficiază instituțiile de educație și formare variază foarte mult de la un stat membru la altul. În unele state membre, instituțiile de educație și formare, instituțiile de formare a cadrelor didactice, precum și cadrele didactice și formatorii înșiși se bucură de un grad ridicat de autonomie. Recomandarea va fi pusă în aplicare în funcție de circumstanțele naționale și în cooperare cu statele membre. |
| --- | --- |

21.

Prezenta recomandare respectă pe deplin principiile subsidiarității și proporționalității. Ea recunoaște că nivelul de autonomie de care beneficiază instituțiile de educație și formare variază foarte mult de la un stat membru la altul. În unele state membre, instituțiile de educație și formare, instituțiile de formare a cadrelor didactice, precum și cadrele didactice și formatorii înșiși se bucură de un grad ridicat de autonomie. Recomandarea va fi pusă în aplicare în funcție de circumstanțele naționale și în cooperare cu statele membre.

RECOMANDĂ STATELOR MEMBRE, cu respectarea deplină a principiilor subsidiarității și proporționalității și recunoscând gradele diferite de autonomie a instituțiilor de educație și formare, în funcție de circumstanțele naționale,

| 1. | Să își intensifice și să consolideze eforturile de sprijinire a sistemelor de educație și formare în luarea de măsuri în vederea tranziției verzi și a dezvoltării durabile, astfel încât cursanții de toate vârstele și din toate mediile să poată avea acces la educație și formare de înaltă calitate, echitabile și favorabile incluziunii în domeniul durabilității, al schimbărilor climatice, al protecției mediului și a biodiversității, cu atenția cuvenită pentru considerentele de mediu, sociale și economice. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Să stabilească învățarea pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă ca unul dintre domeniile prioritare ale politicilor și programelor de educație și formare, pentru a sprijini sectorul și a permite acestuia să contribuie la un viitor durabil, integrat într-o înțelegere holistică a educației. Să pună în aplicare și să dezvolte în continuare abordări cuprinzătoare și colaborative în materie de predare și învățare pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă, cu implicarea tuturor părților relevante din sistemul de educație și formare, precum și a părților interesate din alte sectoare relevante. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Să ofere o gamă largă de oportunități de învățare în contexte formale, non-formale și informale, astfel încât persoanele de toate vârstele să se poată pregăti pentru tranziția verde, să poată contribui în mod activ la ea și să acționeze pentru o economie rațională din punct de vedere ecologic, durabilă, circulară și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei și pentru o societate justă, incluzivă și pașnică. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Să ia în considerare implementarea următoarelor măsuri la nivelul sistemului:






  a) | Alinierea, în strânsă cooperare cu părțile interesate relevante, a strategiilor și a planurilor din domeniul educației și formării la tranziția verde și la dezvoltarea durabilă, inclusiv cele legate de programa de învățământ și evaluare, precum și de formarea inițială a cadrelor didactice și de dezvoltarea profesională continuă. Sprijinirea punerii în aplicare a strategiilor și politicilor naționale și de la alte niveluri, inclusiv în ceea ce privește conceptele conexe, cum ar fi educația pentru dezvoltare durabilă, prin mecanisme de urmărire și monitorizare. |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Alinierea, în strânsă cooperare cu părțile interesate relevante, a strategiilor și a planurilor din domeniul educației și formării la tranziția verde și la dezvoltarea durabilă, inclusiv cele legate de programa de învățământ și evaluare, precum și de formarea inițială a cadrelor didactice și de dezvoltarea profesională continuă. Sprijinirea punerii în aplicare a strategiilor și politicilor naționale și de la alte niveluri, inclusiv în ceea ce privește conceptele conexe, cum ar fi educația pentru dezvoltare durabilă, prin mecanisme de urmărire și monitorizare.

| b) | Investiții, acolo unde este cazul, în echipamente, resurse și infrastructuri verzi și durabile (clădiri, terenuri și tehnologii) și furnizarea de formare în privința acestora pentru învățare, socializare și recreere, pentru a asigura medii de învățare sănătoase, sigure, incluzive, creative și reziliente. |
| --- | --- |

b)

Investiții, acolo unde este cazul, în echipamente, resurse și infrastructuri verzi și durabile (clădiri, terenuri și tehnologii) și furnizarea de formare în privința acestora pentru învățare, socializare și recreere, pentru a asigura medii de învățare sănătoase, sigure, incluzive, creative și reziliente.

| c) | Sensibilizarea publicului cu privire la beneficiile și oportunitățile învățării pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă și sprijinirea instituțiilor formale și non-formale de educație și formare, inclusiv educația și îngrijirea timpurie, pentru a face ca schimbările climatice, protecția mediului, biodiversitatea și durabilitatea să fie chestiuni relevante pentru viața de zi cu zi a cursanților lor și pentru a promova o cultură a durabilității. |
| --- | --- |

c)

Sensibilizarea publicului cu privire la beneficiile și oportunitățile învățării pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă și sprijinirea instituțiilor formale și non-formale de educație și formare, inclusiv educația și îngrijirea timpurie, pentru a face ca schimbările climatice, protecția mediului, biodiversitatea și durabilitatea să fie chestiuni relevante pentru viața de zi cu zi a cursanților lor și pentru a promova o cultură a durabilității.

| d) | Dezvoltarea cunoștințelor, a competențelor și a atitudinilor cursanților de toate vârstele pentru a trăi mai durabil, promovarea unor modele de consum și de producție durabile, adoptarea unor stiluri de viață mai sănătoase și mai conștiente din punct de vedere ecologic și contribuția individuală și colectivă la transformarea societăților noastre. |
| --- | --- |

d)

Dezvoltarea cunoștințelor, a competențelor și a atitudinilor cursanților de toate vârstele pentru a trăi mai durabil, promovarea unor modele de consum și de producție durabile, adoptarea unor stiluri de viață mai sănătoase și mai conștiente din punct de vedere ecologic și contribuția individuală și colectivă la transformarea societăților noastre.

| e) | Sprijinirea și îmbunătățirea predării și învățării pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă prin furnizarea de infrastructuri, instrumente și resurse digitale și sprijinirea competențelor digitale ale cadrelor didactice. |
| --- | --- |

e)

Sprijinirea și îmbunătățirea predării și învățării pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă prin furnizarea de infrastructuri, instrumente și resurse digitale și sprijinirea competențelor digitale ale cadrelor didactice.

| f) | Implicarea tuturor cursanților în mod semnificativ și coordonat, în propunerea și co-crearea de abordări cu privire la ce, cum și unde învață despre – și pentru – tranziția verde și dezvoltarea durabilă. Încurajarea unei participări de gen echilibrate a cursanților din toate mediile, inclusiv a celor cu mai puține oportunități. Stimularea tuturor cursanților să participe la procesul decizional la nivelul instituției lor, precum și la nivelul comunităților lor locale și mai largi și să se implice în acesta. |
| --- | --- |

f)

Implicarea tuturor cursanților în mod semnificativ și coordonat, în propunerea și co-crearea de abordări cu privire la ce, cum și unde învață despre – și pentru – tranziția verde și dezvoltarea durabilă. Încurajarea unei participări de gen echilibrate a cursanților din toate mediile, inclusiv a celor cu mai puține oportunități. Stimularea tuturor cursanților să participe la procesul decizional la nivelul instituției lor, precum și la nivelul comunităților lor locale și mai largi și să se implice în acesta.

| g) | Dezvoltarea și sprijinirea, în strânsă cooperare cu părțile interesate relevante, de programe de învățământ și cadre care să le ofere cursanților timp și spațiu pentru a-și dezvolta competențele în materie de durabilitate (17) de la o vârstă fragedă. Învățarea intergenerațională și exemplele, problemele și răspunsurile locale pot face ca programele de învățământ să fie mai relevante pentru cursanți, demonstrând că schimbările climatice, biodiversitatea, protecția mediului și durabilitatea au relevanță locală și că pot fi luate măsuri la acest nivel. |
| --- | --- |

g)

Dezvoltarea și sprijinirea, în strânsă cooperare cu părțile interesate relevante, de programe de învățământ și cadre care să le ofere cursanților timp și spațiu pentru a-și dezvolta competențele în materie de durabilitate (17) de la o vârstă fragedă. Învățarea intergenerațională și exemplele, problemele și răspunsurile locale pot face ca programele de învățământ să fie mai relevante pentru cursanți, demonstrând că schimbările climatice, biodiversitatea, protecția mediului și durabilitatea au relevanță locală și că pot fi luate măsuri la acest nivel.

| h) | Sprijinirea cooperării și a creării de rețele privind durabilitatea, protecția mediului și biodiversitatea, implicând, de exemplu, autoritățile locale, activitățile pentru tineret și organizațiile de tineret, centrele de educație și formare în domeniul mediului, centrele de învățare globală, pădurile, parcurile, fermele, muzeele, bibliotecile, organizațiile neguvernamentale, organizațiile de cercetare, organizațiile consumatorilor și întreprinderile, consolidând astfel legăturile dintre învățarea formală, non-formală și informală. |
| --- | --- |

h)

Sprijinirea cooperării și a creării de rețele privind durabilitatea, protecția mediului și biodiversitatea, implicând, de exemplu, autoritățile locale, activitățile pentru tineret și organizațiile de tineret, centrele de educație și formare în domeniul mediului, centrele de învățare globală, pădurile, parcurile, fermele, muzeele, bibliotecile, organizațiile neguvernamentale, organizațiile de cercetare, organizațiile consumatorilor și întreprinderile, consolidând astfel legăturile dintre învățarea formală, non-formală și informală.

| i) | Sprijinirea extinderii bunelor practici și a cercetării pedagogice în materie de predare și învățare pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă la toate nivelurile și în toate tipurile de educație și formare. |
| --- | --- |

i)

Sprijinirea extinderii bunelor practici și a cercetării pedagogice în materie de predare și învățare pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă la toate nivelurile și în toate tipurile de educație și formare.

| 5. | Să sprijine în continuare cursanții prin luarea în considerare a următoarelor măsuri:






  a) | Oferirea de oportunități cursanților, din momentul în care sunt în învățământul preșcolar, de a înțelege, de a se implica și de a valoriza lumea naturală și biodiversitatea acesteia, stimularea curiozității și a sentimentului de uimire, pentru a-i învăța să acționeze pentru durabilitate, în mod individual și colectiv. |
| --- | --- | --- |

5.

a)

Oferirea de oportunități cursanților, din momentul în care sunt în învățământul preșcolar, de a înțelege, de a se implica și de a valoriza lumea naturală și biodiversitatea acesteia, stimularea curiozității și a sentimentului de uimire, pentru a-i învăța să acționeze pentru durabilitate, în mod individual și colectiv.

| b) | Consolidarea, inclusiv prin sprijin financiar în conformitate cu schemele naționale de sprijin financiar, a învățării pe tot parcursul vieții de înaltă calitate pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă, inclusiv a stagiilor, a uceniciilor, a voluntariatului, a activităților extrașcolare, a activităților pentru tineret și a altor forme de învățare formală, non-formală și informală, precum și a legăturilor dintre acestea. Stimularea și recunoașterea acțiunilor și a programelor de implicare civică în această privință. |
| --- | --- |

b)

Consolidarea, inclusiv prin sprijin financiar în conformitate cu schemele naționale de sprijin financiar, a învățării pe tot parcursul vieții de înaltă calitate pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă, inclusiv a stagiilor, a uceniciilor, a voluntariatului, a activităților extrașcolare, a activităților pentru tineret și a altor forme de învățare formală, non-formală și informală, precum și a legăturilor dintre acestea. Stimularea și recunoașterea acțiunilor și a programelor de implicare civică în această privință.

| c) | Facilitarea utilizării de metode și abordări de învățare care să fie colaborative, experimentale, orientate practic și relevante pentru contextele și tradițiile locale și sprijinirea activităților interdisciplinare și a activităților transversale la nivel de programă. Aceasta include oferirea de oportunități practice cursanților de a observa și de a îngriji natura, precum și de a reduce consumul, de a repara, de a reutiliza și de a recicla, ajutându-i astfel să înțeleagă importanța stilurilor de viață durabile și a economiei circulare. |
| --- | --- |

c)

Facilitarea utilizării de metode și abordări de învățare care să fie colaborative, experimentale, orientate practic și relevante pentru contextele și tradițiile locale și sprijinirea activităților interdisciplinare și a activităților transversale la nivel de programă. Aceasta include oferirea de oportunități practice cursanților de a observa și de a îngriji natura, precum și de a reduce consumul, de a repara, de a reutiliza și de a recicla, ajutându-i astfel să înțeleagă importanța stilurilor de viață durabile și a economiei circulare.

| d) | Furnizarea de informații bazate pe fapte și accesibile cu privire la criza climatică, de mediu și a biodiversității, precum și la factorii determinanți ai acesteia, astfel cum s-a convenit în cadrul Convenției de la Aarhus (18). |
| --- | --- |

d)

Furnizarea de informații bazate pe fapte și accesibile cu privire la criza climatică, de mediu și a biodiversității, precum și la factorii determinanți ai acesteia, astfel cum s-a convenit în cadrul Convenției de la Aarhus (18).

| e) | Dezvoltarea competențelor de soluționare a problemelor și de colaborare, promovarea gândirii critice, a competențelor din domeniul alfabetizării mediatice și a gândirii sistemice, precum și sprijinirea acțiunilor pozitive, inclusiv a voluntariatului, pentru a contracara și a reduce teama și sentimentul de neputință cu care cursanții s-ar putea confrunta în fața crizelor planetare. |
| --- | --- |

e)

Dezvoltarea competențelor de soluționare a problemelor și de colaborare, promovarea gândirii critice, a competențelor din domeniul alfabetizării mediatice și a gândirii sistemice, precum și sprijinirea acțiunilor pozitive, inclusiv a voluntariatului, pentru a contracara și a reduce teama și sentimentul de neputință cu care cursanții s-ar putea confrunta în fața crizelor planetare.

| 6. | Să sprijine mai mult cadrele didactice în vederea facilitării învățării pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă prin luarea în considerare a următoarelor măsuri:






  a) | Recunoașterea faptului că toate cadrele didactice, indiferent de disciplina predată sau de sectorul lor de activitate, sunt educatori în materie de durabilitate care trebuie să își sprijine cursanții în pregătirea pentru tranziția verde. Asigurarea mijloacelor pentru sensibilizarea de către aceștia a cursanților cu privire la obiectivele de dezvoltare durabilă. Includerea, consultarea și sprijinirea cadrelor didactice cu privire la dezvoltarea curriculumului și a programei de învățământ și la alte reforme educaționale legate de tranziția verde și dezvoltarea durabilă, precum și cu privire la conceperea unei dezvoltări profesionale adecvate. |
| --- | --- | --- |

6.

a)

Recunoașterea faptului că toate cadrele didactice, indiferent de disciplina predată sau de sectorul lor de activitate, sunt educatori în materie de durabilitate care trebuie să își sprijine cursanții în pregătirea pentru tranziția verde. Asigurarea mijloacelor pentru sensibilizarea de către aceștia a cursanților cu privire la obiectivele de dezvoltare durabilă. Includerea, consultarea și sprijinirea cadrelor didactice cu privire la dezvoltarea curriculumului și a programei de învățământ și la alte reforme educaționale legate de tranziția verde și dezvoltarea durabilă, precum și cu privire la conceperea unei dezvoltări profesionale adecvate.

| b) | Sprijinirea integrării tranziției verzi și a dezvoltării durabile în programele de educație inițială a cadrelor didactice și a formatorilor, în continuarea programelor de dezvoltare profesională, precum și în standardele și cadrele profesionale aplicabile cadrelor didactice, pentru a sprijini dezvoltarea competențelor acestora în materie de durabilitate. |
| --- | --- |

b)

Sprijinirea integrării tranziției verzi și a dezvoltării durabile în programele de educație inițială a cadrelor didactice și a formatorilor, în continuarea programelor de dezvoltare profesională, precum și în standardele și cadrele profesionale aplicabile cadrelor didactice, pentru a sprijini dezvoltarea competențelor acestora în materie de durabilitate.

| c) | Sprijinirea programelor de mentorat și a programelor de dezvoltare profesională la nivelul instituțiilor. Sprijinirea cadrelor didactice în utilizarea de instrumente și tehnologii digitale în practica lor pentru a îmbunătăți predarea și învățarea pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă. |
| --- | --- |

c)

Sprijinirea programelor de mentorat și a programelor de dezvoltare profesională la nivelul instituțiilor. Sprijinirea cadrelor didactice în utilizarea de instrumente și tehnologii digitale în practica lor pentru a îmbunătăți predarea și învățarea pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă.

| d) | Dezvoltarea sporită și explorarea de oportunități și stimulente pentru participarea cadrelor didactice la programe de dezvoltare profesională legate de durabilitate, de exemplu prin luarea în considerare a acestora în evoluția și dezvoltarea carierei și prin crearea de roluri pentru cadrele didactice, cum ar fi cel de coordonator în materie de durabilitate. |
| --- | --- |

d)

Dezvoltarea sporită și explorarea de oportunități și stimulente pentru participarea cadrelor didactice la programe de dezvoltare profesională legate de durabilitate, de exemplu prin luarea în considerare a acestora în evoluția și dezvoltarea carierei și prin crearea de roluri pentru cadrele didactice, cum ar fi cel de coordonator în materie de durabilitate.

| e) | Sprijinirea cadrelor didactice, inclusiv prin asigurarea timpului și a spațiului necesare, în adoptarea de pedagogii care să consolideze predarea și învățarea pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă în moduri interdisciplinare și să dezvolte aspectele socioemoționale ale învățării, astfel încât toți cursanții să poată deveni agenți ai schimbării și să învețe să reflecteze și să acționeze, atât individual, cât și colectiv, la nivel local și mondial, pentru o lume mai durabilă. |
| --- | --- |

e)

Sprijinirea cadrelor didactice, inclusiv prin asigurarea timpului și a spațiului necesare, în adoptarea de pedagogii care să consolideze predarea și învățarea pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă în moduri interdisciplinare și să dezvolte aspectele socioemoționale ale învățării, astfel încât toți cursanții să poată deveni agenți ai schimbării și să învețe să reflecteze și să acționeze, atât individual, cât și colectiv, la nivel local și mondial, pentru o lume mai durabilă.

| f) | Încurajarea și facilitarea, după caz, a predării și învățării transformatoare și interdisciplinare, utilizând atât abordările de învățare tradiționale, cât și pe cele inovatoare, inclusiv învățarea practică, abordarea STIAM (19), hackathonul, serviciul de învățare și ludificarea. |
| --- | --- |

f)

Încurajarea și facilitarea, după caz, a predării și învățării transformatoare și interdisciplinare, utilizând atât abordările de învățare tradiționale, cât și pe cele inovatoare, inclusiv învățarea practică, abordarea STIAM (19), hackathonul, serviciul de învățare și ludificarea.

| g) | Dezvoltarea și punerea la dispoziție de resurse pentru a sprijini cadrele didactice, inclusiv în ceea ce privește evaluarea. Sprijinirea cadrelor didactice în utilizarea atât a instrumentelor și a materialelor tradiționale, cât și a celor noi, pentru a preda și a forma pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă în contexte diferite, fie în interior, fie în exterior, fie digital, fie non-digital. Asigurarea accesului la centre de expertiză, inclusiv la centre de educație și formare în domeniul mediului. |
| --- | --- |

g)

Dezvoltarea și punerea la dispoziție de resurse pentru a sprijini cadrele didactice, inclusiv în ceea ce privește evaluarea. Sprijinirea cadrelor didactice în utilizarea atât a instrumentelor și a materialelor tradiționale, cât și a celor noi, pentru a preda și a forma pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă în contexte diferite, fie în interior, fie în exterior, fie digital, fie non-digital. Asigurarea accesului la centre de expertiză, inclusiv la centre de educație și formare în domeniul mediului.

| h) | Încurajarea comunității de cercetare și inovare să colaboreze cu furnizorii de formare și educație formale, non-formale și informale pentru a sprijini cadrele didactice în materie de tranziție verde și dezvoltare durabilă. Sprijinirea participării la proiecte de explorare și cercetare legate de urgența climatică, criza de mediu și durabilitate. |
| --- | --- |

h)

Încurajarea comunității de cercetare și inovare să colaboreze cu furnizorii de formare și educație formale, non-formale și informale pentru a sprijini cadrele didactice în materie de tranziție verde și dezvoltare durabilă. Sprijinirea participării la proiecte de explorare și cercetare legate de urgența climatică, criza de mediu și durabilitate.

| 7. | Să sprijine în continuare instituțiile formale și non-formale de educație și formare în integrarea în mod eficace, după caz, a tranziției verzi și a dezvoltării durabile în toate activitățile și operațiunile lor, luând în considerare următoarele măsuri:






  a) | Încurajarea și facilitarea adoptării unor abordări eficace ale durabilității la nivelul întregii instituții, care includ predarea și învățarea, viziunea, planificarea și guvernanța, participarea activă a cursanților și a personalului, implicarea familiilor, gestionarea clădirilor și a resurselor, parteneriatele cu comunitățile locale și extinse, precum și cercetarea și inovarea. Sprijinirea personalului de conducere din educație în gestionarea schimbărilor organizaționale prin intermediul unei dezvoltări profesionale specifice și al orientărilor cu privire la rolurile sale. |
| --- | --- | --- |

7.

a)

Încurajarea și facilitarea adoptării unor abordări eficace ale durabilității la nivelul întregii instituții, care includ predarea și învățarea, viziunea, planificarea și guvernanța, participarea activă a cursanților și a personalului, implicarea familiilor, gestionarea clădirilor și a resurselor, parteneriatele cu comunitățile locale și extinse, precum și cercetarea și inovarea. Sprijinirea personalului de conducere din educație în gestionarea schimbărilor organizaționale prin intermediul unei dezvoltări profesionale specifice și al orientărilor cu privire la rolurile sale.

| b) | Sprijinirea instituțiilor de educație și formare în elaborarea, monitorizarea și evaluarea strategiilor de durabilitate și/sau în integrarea durabilității în procesele și măsurile existente (de exemplu, planuri de dezvoltare a școlilor, declarații de misiune și strategii în învățământul superior). Recunoașterea faptului că acesta este un proces pe termen lung ce necesită mici etape măsurabile care să fie monitorizate și evaluate în mod continuu, inclusiv prin autoevaluare de către instituție. |
| --- | --- |

b)

Sprijinirea instituțiilor de educație și formare în elaborarea, monitorizarea și evaluarea strategiilor de durabilitate și/sau în integrarea durabilității în procesele și măsurile existente (de exemplu, planuri de dezvoltare a școlilor, declarații de misiune și strategii în învățământul superior). Recunoașterea faptului că acesta este un proces pe termen lung ce necesită mici etape măsurabile care să fie monitorizate și evaluate în mod continuu, inclusiv prin autoevaluare de către instituție.

| c) | În conformitate cu autonomia lor instituțională, încurajarea și sprijinirea centrelor de educație și îngrijire timpurie, a școlilor, a instituțiilor de învățământ superior, a furnizorilor de EFP, a instituțiilor de învățământ pentru adulți și a altor furnizori de educație să participe la inițiative de etichetare ecologică care pot aduce beneficii de mediu, sociale, educaționale și economice. Punerea la dispoziție a unor structuri de sprijin pentru astfel de scheme, de exemplu agenții sau organisme care să sprijine abordările la nivelul întregii instituții, mentoratul și colaborarea în rețea, modelele și orientările, precum și punerea la dispoziție a sprijinului financiar. |
| --- | --- |

c)

În conformitate cu autonomia lor instituțională, încurajarea și sprijinirea centrelor de educație și îngrijire timpurie, a școlilor, a instituțiilor de învățământ superior, a furnizorilor de EFP, a instituțiilor de învățământ pentru adulți și a altor furnizori de educație să participe la inițiative de etichetare ecologică care pot aduce beneficii de mediu, sociale, educaționale și economice. Punerea la dispoziție a unor structuri de sprijin pentru astfel de scheme, de exemplu agenții sau organisme care să sprijine abordările la nivelul întregii instituții, mentoratul și colaborarea în rețea, modelele și orientările, precum și punerea la dispoziție a sprijinului financiar.

| d) | Concentrarea pe durabilitate a unei părți a revizuirii interne și/sau externe și a mecanismelor de asigurare a calității ale organizațiilor de educație și formare. Recunoașterea implicării efective din partea instituțiilor de învățământ superior prin mijloace adecvate, inclusiv, de exemplu, prin mecanisme de finanțare. |
| --- | --- |

d)

Concentrarea pe durabilitate a unei părți a revizuirii interne și/sau externe și a mecanismelor de asigurare a calității ale organizațiilor de educație și formare. Recunoașterea implicării efective din partea instituțiilor de învățământ superior prin mijloace adecvate, inclusiv, de exemplu, prin mecanisme de finanțare.

| e) | Integrarea în continuare a tranziției verzi și a dezvoltării durabile în programe, cursuri și module în EFP și în învățământul superior (în conformitate cu autonomia instituțională și libertatea academică), într-o serie de discipline, inclusiv studii de afaceri, științe sociale, științe pedagogice, științe umaniste, arte, arhitectură și inginerie, amenajarea teritoriului și gestionarea utilizării terenurilor. Utilizarea de resurse și materiale elaborate de organizații neguvernamentale de mediu și educaționale și de alte organisme relevante. |
| --- | --- |

e)

Integrarea în continuare a tranziției verzi și a dezvoltării durabile în programe, cursuri și module în EFP și în învățământul superior (în conformitate cu autonomia instituțională și libertatea academică), într-o serie de discipline, inclusiv studii de afaceri, științe sociale, științe pedagogice, științe umaniste, arte, arhitectură și inginerie, amenajarea teritoriului și gestionarea utilizării terenurilor. Utilizarea de resurse și materiale elaborate de organizații neguvernamentale de mediu și educaționale și de alte organisme relevante.

| f) | Sprijinirea instituțiilor de învățământ superior, a instituțiilor EFP și a instituțiilor de învățământ pentru adulți în dezvoltarea unor cursuri de învățare de mici dimensiuni, adaptate tematicii legate de tranziția verde și dezvoltarea durabilă, care poate să conducă, printre altele, la acordarea de micro-certificate, în vederea aprofundării, extinderii și actualizării competențelor profesionale. |
| --- | --- |

f)

Sprijinirea instituțiilor de învățământ superior, a instituțiilor EFP și a instituțiilor de învățământ pentru adulți în dezvoltarea unor cursuri de învățare de mici dimensiuni, adaptate tematicii legate de tranziția verde și dezvoltarea durabilă, care poate să conducă, printre altele, la acordarea de micro-certificate, în vederea aprofundării, extinderii și actualizării competențelor profesionale.

| g) | Promovarea parteneriatelor cu toate disciplinele și toți actorii, inclusiv întreprinderile, artele, fermele, patrimoniul cultural, sportul, tinerii, institutele de cercetare, organizațiile societății civile, industria resurselor educaționale (inclusiv echipamente tehnologice, materiale editoriale și alte echipamente școlare) și cercetarea în domeniul educației. Sprijinirea dezvoltării de programe extrașcolare, de vară și alte programe, oferind în același timp sprijin pentru stagii, de exemplu în laboratoare, întreprinderi, institute de cercetare și organizații neguvernamentale. |
| --- | --- |

g)

Promovarea parteneriatelor cu toate disciplinele și toți actorii, inclusiv întreprinderile, artele, fermele, patrimoniul cultural, sportul, tinerii, institutele de cercetare, organizațiile societății civile, industria resurselor educaționale (inclusiv echipamente tehnologice, materiale editoriale și alte echipamente școlare) și cercetarea în domeniul educației. Sprijinirea dezvoltării de programe extrașcolare, de vară și alte programe, oferind în același timp sprijin pentru stagii, de exemplu în laboratoare, întreprinderi, institute de cercetare și organizații neguvernamentale.

| h) | Sprijinirea programelor care promovează inovarea și spiritul antreprenorial în materie de durabilitate. Consolidarea instituțiilor de învățământ superior și a instituțiilor EFP pentru a institui sau a consolida centre de durabilitate care vor consolida inovarea și spiritul antreprenorial pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă, economia circulară și biodiversitate. |
| --- | --- |

h)

Sprijinirea programelor care promovează inovarea și spiritul antreprenorial în materie de durabilitate. Consolidarea instituțiilor de învățământ superior și a instituțiilor EFP pentru a institui sau a consolida centre de durabilitate care vor consolida inovarea și spiritul antreprenorial pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă, economia circulară și biodiversitate.

| 8. | După caz, să mobilizeze fondurile naționale și ale UE pentru investiții în infrastructuri, formare, instrumente și resurse pentru a spori reziliența și gradul de pregătire a sectorului educației și formării formale și non-formale pentru tranziția verde, în special Erasmus+, Mecanismul de redresare și reziliență, Corpul european de solidaritate, Fondul social european Plus, Fondul european de ajustare la globalizare, Fondul european de dezvoltare regională, Instrumentul de sprijin tehnic, programul Europa digitală, Orizont Europa și InvestEU. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Să investească în monitorizarea, cercetarea și evaluarea provocărilor în materie de politici și a impactului acestor inițiative pentru a valorifica lecțiile învățate și a contribui la elaborarea politicilor. Aceasta poate include punerea în aplicare a indicatorilor și a obiectivelor existente, inclusiv la nivel internațional. |
| --- | --- |

9.

INVITĂ COMISIA, ȚINÂND SEAMA ÎN MOD CORESPUNZĂTOR DE PRINCIPIUL SUBSIDIARITĂȚII ȘI DE CONTEXTELE NAȚIONALE:

| 1. | Să faciliteze cooperarea și învățarea reciprocă între statele membre și părțile interesate cu privire la învățarea pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă, prin:






  a) | Cadrul strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării în perspectiva realizării și dezvoltării în continuare a Spațiului european al educației (2021-2030) (20), în care educația și formarea pentru tranziția verde reprezintă un domeniu prioritar esențial. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Cadrul strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării în perspectiva realizării și dezvoltării în continuare a Spațiului european al educației (2021-2030) (20), în care educația și formarea pentru tranziția verde reprezintă un domeniu prioritar esențial.

| b) | Diseminarea și încurajarea utilizării oportunităților de promovare, sprijinire și facilitare a educației și formării formale și non-formale pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă în cadrul programelor de finanțare ale UE, cum ar fi Erasmus+, Corpul european de solidaritate, LIFE, Fondul social european Plus, Fondul european de ajustare la globalizare, Orizont Europa, inclusiv acțiunile Marie Skłodowska-Curie, programul Educația pentru dezvoltare și acțiuni de sensibilizare și Instrumentul de sprijin tehnic. |
| --- | --- |

b)

Diseminarea și încurajarea utilizării oportunităților de promovare, sprijinire și facilitare a educației și formării formale și non-formale pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă în cadrul programelor de finanțare ale UE, cum ar fi Erasmus+, Corpul european de solidaritate, LIFE, Fondul social european Plus, Fondul european de ajustare la globalizare, Orizont Europa, inclusiv acțiunile Marie Skłodowska-Curie, programul Educația pentru dezvoltare și acțiuni de sensibilizare și Instrumentul de sprijin tehnic.

| c) | Schimbul de bune practici prin schimburile de personal, proiectele și rețelele Erasmus+, inclusiv prin intermediul alianțelor universităților europene, al comunității online eTwinning, al Academiilor Erasmus+ pentru cadrele didactice, precum și al centrelor de excelență profesională, al acțiunilor Marie Skłodowska-Curie și al Institutului European de Inovare și Tehnologie. |
| --- | --- |

c)

Schimbul de bune practici prin schimburile de personal, proiectele și rețelele Erasmus+, inclusiv prin intermediul alianțelor universităților europene, al comunității online eTwinning, al Academiilor Erasmus+ pentru cadrele didactice, precum și al centrelor de excelență profesională, al acțiunilor Marie Skłodowska-Curie și al Institutului European de Inovare și Tehnologie.

| d) | Identificarea, documentarea și schimbul de bune practici, inclusiv prin intermediul platformelor online existente (21), precum și sprijinirea creării de rețele între organizațiile naționale și alte organizații active în domeniul educației și al tranziției verzi și dezvoltării durabile în cadrul formării și educației formale și non-formale. |
| --- | --- |

d)

Identificarea, documentarea și schimbul de bune practici, inclusiv prin intermediul platformelor online existente (21), precum și sprijinirea creării de rețele între organizațiile naționale și alte organizații active în domeniul educației și al tranziției verzi și dezvoltării durabile în cadrul formării și educației formale și non-formale.

| e) | Implicarea tinerilor în punerea în aplicare a recomandării, în special prin intermediul Anului European al Tineretului 2022 și al dialogului UE cu tinerii, pentru a se asigura că opiniile și nevoile tinerilor și ale organizațiilor de tineret sunt luate pe deplin în considerare. |
| --- | --- |

e)

Implicarea tinerilor în punerea în aplicare a recomandării, în special prin intermediul Anului European al Tineretului 2022 și al dialogului UE cu tinerii, pentru a se asigura că opiniile și nevoile tinerilor și ale organizațiilor de tineret sunt luate pe deplin în considerare.

| f) | Crearea de sinergii cu Coaliția în domeniul educației privind clima și cu Noul Bauhaus european. |
| --- | --- |

f)

Crearea de sinergii cu Coaliția în domeniul educației privind clima și cu Noul Bauhaus european.

| 2. | Să dezvolte, să partajeze și să pună la dispoziție, pentru utilizare voluntară, resurse, materiale și cercetări privind învățarea pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă, în cooperare cu statele membre, inclusiv în ceea ce privește GreenComp, noul cadru european de competențe în materie de durabilitate. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Să sprijine cadrele didactice în predarea pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă prin:






  a) | furnizarea de resurse și materiale de sprijin pentru utilizarea voluntară pe viitoarea Platformă europeană de educație școlară, EPALE și Portalul european pentru tineret; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

furnizarea de resurse și materiale de sprijin pentru utilizarea voluntară pe viitoarea Platformă europeană de educație școlară, EPALE și Portalul european pentru tineret;

| b) | recunoașterea eforturilor remarcabile de predare și învățare pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă prin intermediul programelor de decernare a premiilor UE, inclusiv Premiul european pentru predare inovatoare, Premiul eTwinning și Premiile europene pentru competențe profesionale. |
| --- | --- |

b)

recunoașterea eforturilor remarcabile de predare și învățare pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă prin intermediul programelor de decernare a premiilor UE, inclusiv Premiul european pentru predare inovatoare, Premiul eTwinning și Premiile europene pentru competențe profesionale.

| 4. | Să monitorizeze dezvoltarea competențelor verzi sau a atitudinilor față de durabilitatea mediului de către absolvenții de învățământ superior, absolvenții de EFP și cercetătorii aflați la începutul carierei, fără a crea noi obligații de raportare sau vreo sarcină suplimentară pentru statele membre, prin intermediul anchetelor europene existente, cum ar fi inițiativa europeană de monitorizare a parcursului profesional al absolvenților, de exemplu prin includerea unor întrebări cu privire la astfel de atitudini în aceste sondaje. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Să monitorizeze progresele înregistrate în ceea ce privește educația pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă în cadrul rapoartelor existente privind Spațiul european al educației și Pactul verde european, fără a crea noi obligații de raportare sau vreo sarcină suplimentară pentru statele membre. Aceasta include sprijinirea elaborării unor posibili indicatori sau a unor obiective la nivelul UE privind durabilitatea, astfel cum se prevede în Rezoluția Consiliului privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării în perspectiva realizării și dezvoltării în continuare a Spațiului european al educației (2021-2030). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Să consolideze cooperarea cu organizațiile internaționale existente, în special cu UNESCO și cu alte organisme ale ONU, inclusiv CEE-ONU, pentru a promova o abordare a educației și formării pentru tranziția verde și dezvoltarea durabilă de către factorii de decizie, practicienii și părțile interesate din statele membre și între acestea, care să includă echitatea, incluziunea și justiția, în conformitate cu Pactul verde european, obiectivele de dezvoltare durabilă și Foaia de parcurs UNESCO Educație pentru dezvoltare durabilă 2030. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Să consolideze în continuare dimensiunea verde a programului Erasmus+ și a programului „Corpul european de solidaritate”, în ambele cazuri prin mobilitate durabilă, cooperare online și practici verzi în cadrul proiectelor și printr-un accent puternic pe tranziția verde și dezvoltarea durabilă în cooperarea dintre diferitele părți interesate din domeniul educației, formării și tineretului. |
| --- | --- |

7.

Adoptată la Luxemburg, 16 iunie 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

O. DUSSOPT

---

(1)  COM(2019) 640 final.

1

(2)  COM(2020) 380 final.

2

(3)  Inclusiv noul cadru pentru punerea în aplicare a Strategiei CEE-ONU privind educația pentru dezvoltare durabilă în perioada 2021-2030.

3

(4)  În sensul prezentei recomandări, termenul „cadre didactice” include profesorii, formatorii, lucrătorii de tineret, formatorii profesorilor și toți profesioniștii din domeniul educației formale, non-formale și informale.

4

(5)  Doc. 12210/20.

5

(6)  UNESCO, Educație pentru dezvoltare durabilă: o foaie de parcurs, 2020.

6

Educație pentru dezvoltare durabilă: o foaie de parcurs

(7)  COM(2020) 625 final.

7

(8)  JO C 428, 13.12.2017, p. 10.

8

(9)  JO C 66, 26.2.2021, p. 1.

9

(10)  COM(2020) 628 final.

10

(11)  Recomandarea Consiliului din 22 mai 2018 privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții, JO C 189, 4.6.2018, p. 1.

11

(12)  COM(2020) 274 final.

12

(13)  JO C 417, 2.12.2020, p. 1.

13

(14)  COM(2020) 624 final.

14

(15)  OCDE (2020), Are Students Ready to Thrive in an Interconnected World? („Sunt elevii și studenții pregătiți să prospere într-o lume interconectată?”) PISA 2018, volumul VI.

15

Are Students Ready to Thrive in an Interconnected World?

(16)  Centrul internațional de cercetare privind inteligența artificială (IRCAI), sub auspiciile UNESCO, este primul centru mondial care abordează în activitățile sale inteligența artificială, educația și dezvoltarea durabilă.

16

(17)  Conceptul de „competențe în materie de durabilitate”, astfel cum este descris în GreenComp, cadrul european de competențe în materie de durabilitate, acoperă cunoștințele, competențele și atitudinile de care au nevoie cursanții de toate vârstele pentru a trăi, a lucra și a acționa în mod durabil (inclusiv gândirea critică, gândirea sistemică și legătura cu natura). „Competențele verzi” se referă la competențele profesionale de care este nevoie în toate sectoarele și la toate nivelurile de pe piața forței de muncă pentru tranziția verde, inclusiv crearea de noi locuri de muncă verzi.

17

(18)  Convenția privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu.

18

(19)  Abordarea bazată pe STIAM (știință, tehnologie, inginerie, arte și matematică) îmbrățișează potențialul creativ al conectării educației STIM cu artele, științele umaniste și științele sociale.

19

(20)  Rezoluția Consiliului privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării în perspectiva realizării și dezvoltării în continuare a Spațiului european al educației (2021-2030), JO C 66, 26.2.2021, p. 1.

20

(21)  Aceasta ar putea include Coaliția în domeniul educației privind clima, viitoarea Platformă europeană de educație școlară, Spațiul învățării, platforma „Știința este minunată!”, Portalul european pentru tineret, Platforma electronică pentru educația adulților în Europa (EPALE), Scientix, Alianța europeană pentru ucenicii și Pactul privind competențele.

21

---

| 27.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 243/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 243/10

---

RECOMANDARE A CONSILIULUI

din 22 iunie 2022

privind o abordare europeană a microcertificatelor pentru învățarea pe tot parcursul vieții și capacitatea de inserție profesională

(2022/C 243/02)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 149 și 292 și articolele 165 și 166,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| 1. | În Europa, un număr tot mai mare de persoane trebuie să își actualizeze și îmbunătățească cunoștințele, aptitudinile și competențele pentru a acoperi decalajul dintre educația și formarea lor formală și nevoile unei societăți și ale unei piețe a forței de muncă aflate în schimbare rapidă. Redresarea în urma pandemiei de COVID-19 și tranziția digitală și cea verde au accelerat ritmul schimbării modului în care trăim, învățăm și lucrăm. Totodată, acestea au evidențiat necesitatea ca oamenii să fie mai bine pregătiți pentru a face față provocărilor actuale și viitoare. Pandemia a afectat perspectivele de carieră atât ale tinerilor, cât și ale adulților. De asemenea, a condus la creșterea șomajului și a afectat bunăstarea fizică, mentală și emoțională a sute de milioane de persoane din Europa. |
| --- | --- |

1.

În Europa, un număr tot mai mare de persoane trebuie să își actualizeze și îmbunătățească cunoștințele, aptitudinile și competențele pentru a acoperi decalajul dintre educația și formarea lor formală și nevoile unei societăți și ale unei piețe a forței de muncă aflate în schimbare rapidă. Redresarea în urma pandemiei de COVID-19 și tranziția digitală și cea verde au accelerat ritmul schimbării modului în care trăim, învățăm și lucrăm. Totodată, acestea au evidențiat necesitatea ca oamenii să fie mai bine pregătiți pentru a face față provocărilor actuale și viitoare. Pandemia a afectat perspectivele de carieră atât ale tinerilor, cât și ale adulților. De asemenea, a condus la creșterea șomajului și a afectat bunăstarea fizică, mentală și emoțională a sute de milioane de persoane din Europa.

| 2. | Una dintre provocările majore cu care se confruntă întreprinderile și angajatorii europeni este oferta insuficientă de competențe relevante pe piața forței de muncă din UE. Totodată, lucrătorii se confruntă cu schimbări fără precedent în ceea ce privește modul de organizare a muncii. În plus, profilurile sarcinilor și cerințele în materie de competențe se schimbă în mod fundamental ca urmare a tranziției digitale și a celei verzi. Astfel cum se subliniază în Decizia (UE) 2021/1868 a Consiliului din 15 octombrie 2021 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (1), „statele membre și Uniunea trebuie să depună eforturi în vederea elaborării unei strategii coordonate pentru ocuparea forței de muncă, în special pentru promovarea unei forțe de muncă competente, calificate și adaptabile, precum și a unor piețe ale muncii orientate către viitor și capabile să reacționeze la evoluția economiei”. Perfecționarea continuă și recalificarea sunt esențiale pentru ca lucrătorii să răspundă nevoilor locului lor de muncă actual sau să treacă la noi locuri de muncă și la sectoare în expansiune, cum ar fi sectorul verde și cel digital, în special în contextul îmbătrânirii demografice. |
| --- | --- |

2.

Una dintre provocările majore cu care se confruntă întreprinderile și angajatorii europeni este oferta insuficientă de competențe relevante pe piața forței de muncă din UE. Totodată, lucrătorii se confruntă cu schimbări fără precedent în ceea ce privește modul de organizare a muncii. În plus, profilurile sarcinilor și cerințele în materie de competențe se schimbă în mod fundamental ca urmare a tranziției digitale și a celei verzi. Astfel cum se subliniază în Decizia (UE) 2021/1868 a Consiliului din 15 octombrie 2021 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (1), „statele membre și Uniunea trebuie să depună eforturi în vederea elaborării unei strategii coordonate pentru ocuparea forței de muncă, în special pentru promovarea unei forțe de muncă competente, calificate și adaptabile, precum și a unor piețe ale muncii orientate către viitor și capabile să reacționeze la evoluția economiei”. Perfecționarea continuă și recalificarea sunt esențiale pentru ca lucrătorii să răspundă nevoilor locului lor de muncă actual sau să treacă la noi locuri de muncă și la sectoare în expansiune, cum ar fi sectorul verde și cel digital, în special în contextul îmbătrânirii demografice.

| 3. | Pentru a-și dezvolta cunoștințele, aptitudinile și competențele personale, sociale, culturale și profesionale, persoanele au nevoie de acces la un proces de predare și învățare de calitate, furnizat în moduri și contexte diferite. S-a solicitat ca sistemele de educație și formare să devină mai flexibile și să găsească soluții pentru a oferi o învățare mai axată pe cursant, mai accesibilă și mai favorabilă incluziunii pentru o gamă mai largă de profiluri. Furnizorii de educație și formare nonformală abordează, de asemenea, această necesitate, oferind oportunități noi și inovatoare de perfecționare și recalificare. |
| --- | --- |

3.

Pentru a-și dezvolta cunoștințele, aptitudinile și competențele personale, sociale, culturale și profesionale, persoanele au nevoie de acces la un proces de predare și învățare de calitate, furnizat în moduri și contexte diferite. S-a solicitat ca sistemele de educație și formare să devină mai flexibile și să găsească soluții pentru a oferi o învățare mai axată pe cursant, mai accesibilă și mai favorabilă incluziunii pentru o gamă mai largă de profiluri. Furnizorii de educație și formare nonformală abordează, de asemenea, această necesitate, oferind oportunități noi și inovatoare de perfecționare și recalificare.

| 4. | O cultură eficace a învățării pe tot parcursul vieții este esențială pentru a garanta că fiecare persoană deține cunoștințele, aptitudinile și competențele de care are nevoie pentru a-și găsi împlinirea în societate, pe piața forței de muncă și în viața personală. Este esențial ca persoanele să aibă acces, pe tot parcursul vieții, la educație și formare, perfecționare și recalificare de calitate și relevante. Oportunitățile de învățare pe tot parcursul vieții trebuie să facă parte din strategia pe termen lung a instituțiilor de educație și formare, pentru ca acestea să își dezvolte capacitatea de a răspunde la nevoile rapid evolutive ale angajatorilor și ale cursanților. Acest lucru ar permite unei diversități mai mari de cursanți (inclusiv absolvenților acestor instituții și altor cursanți adulți) să își perfecționeze competențele și să se recalifice profesional. Se recomandă ca instituțiile de învățământ superior, instituțiile de educație și formare profesională (EFP), furnizorii de învățare în rândul adulților, precum și alți furnizori de microcertificate, inclusiv angajatorii, să coopereze și să integreze cele mai recente rezultate ale cercetării în conceperea și actualizarea oportunităților de învățare. |
| --- | --- |

4.

O cultură eficace a învățării pe tot parcursul vieții este esențială pentru a garanta că fiecare persoană deține cunoștințele, aptitudinile și competențele de care are nevoie pentru a-și găsi împlinirea în societate, pe piața forței de muncă și în viața personală. Este esențial ca persoanele să aibă acces, pe tot parcursul vieții, la educație și formare, perfecționare și recalificare de calitate și relevante. Oportunitățile de învățare pe tot parcursul vieții trebuie să facă parte din strategia pe termen lung a instituțiilor de educație și formare, pentru ca acestea să își dezvolte capacitatea de a răspunde la nevoile rapid evolutive ale angajatorilor și ale cursanților. Acest lucru ar permite unei diversități mai mari de cursanți (inclusiv absolvenților acestor instituții și altor cursanți adulți) să își perfecționeze competențele și să se recalifice profesional. Se recomandă ca instituțiile de învățământ superior, instituțiile de educație și formare profesională (EFP), furnizorii de învățare în rândul adulților, precum și alți furnizori de microcertificate, inclusiv angajatorii, să coopereze și să integreze cele mai recente rezultate ale cercetării în conceperea și actualizarea oportunităților de învățare.

| 5. | Microcertificatele pot contribui la certificarea rezultatelor experiențelor de învățare de dimensiuni reduse, adaptate. Microcertificatele permit dobândirea în mod specific și flexibil a cunoștințelor, aptitudinilor și competențelor pentru a răspunde nevoilor noi și emergente ale societății și ale pieței forței de muncă și le dau posibilitatea persoanelor să își acopere lacunele în materie de competențe care le sunt necesare pentru a reuși într-un mediu aflat în schimbare rapidă, fără a înlocui însă calificările tradiționale. Ele pot, după caz, să completeze calificările existente, oferind valoare adăugată fără a submina principiul de bază al programelor universitare complete din educația și formarea inițiale. Microcertificatele ar putea fi concepute și emise de o varietate de furnizori în diferite contexte de învățare (contexte formale, nonformale și informale). |
| --- | --- |

5.

Microcertificatele pot contribui la certificarea rezultatelor experiențelor de învățare de dimensiuni reduse, adaptate. Microcertificatele permit dobândirea în mod specific și flexibil a cunoștințelor, aptitudinilor și competențelor pentru a răspunde nevoilor noi și emergente ale societății și ale pieței forței de muncă și le dau posibilitatea persoanelor să își acopere lacunele în materie de competențe care le sunt necesare pentru a reuși într-un mediu aflat în schimbare rapidă, fără a înlocui însă calificările tradiționale. Ele pot, după caz, să completeze calificările existente, oferind valoare adăugată fără a submina principiul de bază al programelor universitare complete din educația și formarea inițiale. Microcertificatele ar putea fi concepute și emise de o varietate de furnizori în diferite contexte de învățare (contexte formale, nonformale și informale).

| 6. | În pofida utilizării lor din ce în ce mai răspândite, nu există o definiție comună sau standarde comune pentru microcertificate în Europa. Acest lucru limitează înțelegerea și adoptarea microcertificatelor și, prin urmare, subminează potențialul microcertificatelor de a facilita parcursuri de învățare și de carieră flexibile. Prezenta recomandare urmărește să sprijine consolidarea încrederii în microcertificate în întreaga Europă în rândul tuturor părților implicate, indiferent dacă sunt furnizori sau beneficiari. |
| --- | --- |

6.

În pofida utilizării lor din ce în ce mai răspândite, nu există o definiție comună sau standarde comune pentru microcertificate în Europa. Acest lucru limitează înțelegerea și adoptarea microcertificatelor și, prin urmare, subminează potențialul microcertificatelor de a facilita parcursuri de învățare și de carieră flexibile. Prezenta recomandare urmărește să sprijine consolidarea încrederii în microcertificate în întreaga Europă în rândul tuturor părților implicate, indiferent dacă sunt furnizori sau beneficiari.

| 7. | În primul său principiu, Pilonul european al drepturilor sociale (2) afirmă că orice persoană are dreptul la educație, formare și învățare pe tot parcursul vieții, de calitate și favorabile incluziunii, pentru a dobândi și menține competențe care să îi permită să participe pe deplin în societate și să gestioneze cu succes tranzițiile pe piața forței de muncă, peste tot în Uniunea Europeană. Al patrulea principiu al Pilonului european al drepturilor sociale afirmă că orice persoană are dreptul la asistență rapidă și adaptată pentru îmbunătățirea perspectivelor sale de încadrare în muncă sau de desfășurare a unor activități independente. Acest drept la asistență include dreptul de a primi sprijin pentru formare și recalificare. Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale descrie microcertificatele ca fiind instrumente inovatoare care „pot facilita parcursuri flexibile de învățare și pot sprijini lucrătorii atât la locul de muncă, cât și în cursul tranzițiilor profesionale”. microcertificatele pot juca un rol în realizarea obiectivelor principale ale UE care trebuie atinse până în 2030, inclusiv a obiectivului care vizează ca 60 % dintre toți adulții să participe anual la activități de formare și referitor la atingerea unei rate de ocupare a forței de muncă de cel puțin 78 %. Ambele obiective au fost salutate de liderii UE, de partenerii sociali și de societatea civilă la Summitul social de la Porto și, ulterior, de către Consiliul European la reuniunea sa din perioada 24-25 iunie 2021 (3). |
| --- | --- |

7.

În primul său principiu, Pilonul european al drepturilor sociale (2) afirmă că orice persoană are dreptul la educație, formare și învățare pe tot parcursul vieții, de calitate și favorabile incluziunii, pentru a dobândi și menține competențe care să îi permită să participe pe deplin în societate și să gestioneze cu succes tranzițiile pe piața forței de muncă, peste tot în Uniunea Europeană. Al patrulea principiu al Pilonului european al drepturilor sociale afirmă că orice persoană are dreptul la asistență rapidă și adaptată pentru îmbunătățirea perspectivelor sale de încadrare în muncă sau de desfășurare a unor activități independente. Acest drept la asistență include dreptul de a primi sprijin pentru formare și recalificare. Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale descrie microcertificatele ca fiind instrumente inovatoare care „pot facilita parcursuri flexibile de învățare și pot sprijini lucrătorii atât la locul de muncă, cât și în cursul tranzițiilor profesionale”. microcertificatele pot juca un rol în realizarea obiectivelor principale ale UE care trebuie atinse până în 2030, inclusiv a obiectivului care vizează ca 60 % dintre toți adulții să participe anual la activități de formare și referitor la atingerea unei rate de ocupare a forței de muncă de cel puțin 78 %. Ambele obiective au fost salutate de liderii UE, de partenerii sociali și de societatea civilă la Summitul social de la Porto și, ulterior, de către Consiliul European la reuniunea sa din perioada 24-25 iunie 2021 (3).

| 8. | În paralel cu planul de acțiune, Comisia a adoptat o Recomandare referitoare la un sprijin activ eficace pentru ocuparea forței de muncă în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19 (Recomandarea „EASE”) (4). Recomandarea oferă orientări politice concrete statelor membre privind elaborarea de pachete de politici coerente care să faciliteze tranzițiile profesionale și să promoveze o redresare generatoare de locuri de muncă în urma pandemiei de COVID-19. Orientările de politică acoperă oportunități de perfecționare și recalificare și măsuri de sprijin aferente. |
| --- | --- |

8.

În paralel cu planul de acțiune, Comisia a adoptat o Recomandare referitoare la un sprijin activ eficace pentru ocuparea forței de muncă în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19 (Recomandarea „EASE”) (4). Recomandarea oferă orientări politice concrete statelor membre privind elaborarea de pachete de politici coerente care să faciliteze tranzițiile profesionale și să promoveze o redresare generatoare de locuri de muncă în urma pandemiei de COVID-19. Orientările de politică acoperă oportunități de perfecționare și recalificare și măsuri de sprijin aferente.

| 9. | Agenda europeană pentru competențe (5) a anunțat, printre cele 12 acțiuni emblematice ale sale, o nouă inițiativă privind o abordare europeană a microcertificatelor. Această nouă inițiativă urmărește să sprijine calitatea, transparența și adoptarea microcertificatelor în întreaga UE. Agenda pentru competențe a anunțat și o inițiativă privind conturile personale de învățare care ar putea fi de ajutor în a elimina lacunele existente în ceea ce privește accesul la educație și formare pentru adulții în vârstă de muncă și în a le permite persoanelor să gestioneze cu succes tranzițiile de pe piața forței de muncă. microcertificatele pot fi utilizate ca parte a educației și formării puse la dispoziția persoanelor pentru a sprijini funcționarea acestor conturi personale de învățare. |
| --- | --- |

9.

Agenda europeană pentru competențe (5) a anunțat, printre cele 12 acțiuni emblematice ale sale, o nouă inițiativă privind o abordare europeană a microcertificatelor. Această nouă inițiativă urmărește să sprijine calitatea, transparența și adoptarea microcertificatelor în întreaga UE. Agenda pentru competențe a anunțat și o inițiativă privind conturile personale de învățare care ar putea fi de ajutor în a elimina lacunele existente în ceea ce privește accesul la educație și formare pentru adulții în vârstă de muncă și în a le permite persoanelor să gestioneze cu succes tranzițiile de pe piața forței de muncă. microcertificatele pot fi utilizate ca parte a educației și formării puse la dispoziția persoanelor pentru a sprijini funcționarea acestor conturi personale de învățare.

| 10. | Comunicarea Comisiei privind realizarea Spațiului european al educației până în 2025 (6) a anunțat că Comisia va depune eforturi în direcția elaborării unei abordări europene a microcertificatelor, pentru a susține extinderea oportunităților de învățare și consolidarea rolului instituțiilor de învățământ superior și al instituțiilor de educație și formare profesională în cadrul învățării pe tot parcursul vieții. |
| --- | --- |

10.

Comunicarea Comisiei privind realizarea Spațiului european al educației până în 2025 (6) a anunțat că Comisia va depune eforturi în direcția elaborării unei abordări europene a microcertificatelor, pentru a susține extinderea oportunităților de învățare și consolidarea rolului instituțiilor de învățământ superior și al instituțiilor de educație și formare profesională în cadrul învățării pe tot parcursul vieții.

| 11. | Recomandarea Consiliului privind educația și formarea profesională (EFP) pentru competitivitate durabilă, echitate socială și reziliență (7) solicită Comisiei „explorarea conceptului de microcertificate și a utilizării acestora”. |
| --- | --- |

11.

Recomandarea Consiliului privind educația și formarea profesională (EFP) pentru competitivitate durabilă, echitate socială și reziliență (7) solicită Comisiei „explorarea conceptului de microcertificate și a utilizării acestora”.

| 12. | Rezoluția Consiliului privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării în perspectiva realizării și dezvoltării în continuare a spațiului european al educației (2021-2030) (8) prezintă explorarea conceptului microcertificatelor și a utilizării acestora drept una dintre chestiunile și acțiunile concrete pentru domeniul prioritar 2 al cadrului strategic (Învățarea pe tot parcursul vieții și mobilitatea). |
| --- | --- |

12.

Rezoluția Consiliului privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării în perspectiva realizării și dezvoltării în continuare a spațiului european al educației (2021-2030) (8) prezintă explorarea conceptului microcertificatelor și a utilizării acestora drept una dintre chestiunile și acțiunile concrete pentru domeniul prioritar 2 al cadrului strategic (Învățarea pe tot parcursul vieții și mobilitatea).

| 13. | Concluziile Consiliului referitoare la inițiativa privind universitățile europene – Crearea de legături între învățământul superior, cercetare, inovare și societate: pregătirea terenului pentru o nouă dimensiune a învățământului superior european (9) subliniază că „deși nu se abat de la principiul de bază al programelor universitare complete și nu subminează acest principiu, microcertificatele ar putea contribui la extinderea oportunităților de învățare pentru a răspunde nevoilor cursanților netradiționali și cererii de noi competențe pe piața forței de muncă, pentru a face experiența de învățare mai flexibilă și mai modulară, pentru a sprijini accesul la învățământul superior și pentru a implica cursanții, indiferent de calificările sau de mediile lor anterioare, promovând oportunitățile de recalificare și de actualizare a competențelor, asigurând totodată o educație de calitate”. |
| --- | --- |

13.

Concluziile Consiliului referitoare la inițiativa privind universitățile europene – Crearea de legături între învățământul superior, cercetare, inovare și societate: pregătirea terenului pentru o nouă dimensiune a învățământului superior european (9) subliniază că „deși nu se abat de la principiul de bază al programelor universitare complete și nu subminează acest principiu, microcertificatele ar putea contribui la extinderea oportunităților de învățare pentru a răspunde nevoilor cursanților netradiționali și cererii de noi competențe pe piața forței de muncă, pentru a face experiența de învățare mai flexibilă și mai modulară, pentru a sprijini accesul la învățământul superior și pentru a implica cursanții, indiferent de calificările sau de mediile lor anterioare, promovând oportunitățile de recalificare și de actualizare a competențelor, asigurând totodată o educație de calitate”.

| 14. | Miniștrii educației din Spațiul european al învățământului superior s-au angajat, în Comunicatul de la Roma privind procesul interguvernamental Bologna (10), să își ajute instituțiile de învățământ superior: (i) să își diversifice oferta de învățare și (ii) să aducă inovații în ceea ce privește conținutul educațional și modurile de furnizare a acestuia. Pe lângă programele universitare complete, multe instituții de învățământ superior oferă sau intenționează să ofere unități de învățare mai mici, păstrându-și, în același timp, dreptul de a concepe programe de studii și de a reglementa în mod independent aspectele legate de transferul creditelor. Aceste unități mai mici pot ajuta cursanții să își dezvolte sau să își actualizeze aptitudinile și competențele culturale, profesionale și transversale în diferite etape ale vieții lor. Cooperarea în cadrul Procesului Bologna va analiza modul și măsura în care aceste unități de învățare mai mici și flexibile, inclusiv cele care se finalizează prin acordarea unui microcertificat, pot fi definite, elaborate, puse în aplicare și recunoscute prin utilizarea unor instrumente comune. |
| --- | --- |

14.

Miniștrii educației din Spațiul european al învățământului superior s-au angajat, în Comunicatul de la Roma privind procesul interguvernamental Bologna (10), să își ajute instituțiile de învățământ superior: (i) să își diversifice oferta de învățare și (ii) să aducă inovații în ceea ce privește conținutul educațional și modurile de furnizare a acestuia. Pe lângă programele universitare complete, multe instituții de învățământ superior oferă sau intenționează să ofere unități de învățare mai mici, păstrându-și, în același timp, dreptul de a concepe programe de studii și de a reglementa în mod independent aspectele legate de transferul creditelor. Aceste unități mai mici pot ajuta cursanții să își dezvolte sau să își actualizeze aptitudinile și competențele culturale, profesionale și transversale în diferite etape ale vieții lor. Cooperarea în cadrul Procesului Bologna va analiza modul și măsura în care aceste unități de învățare mai mici și flexibile, inclusiv cele care se finalizează prin acordarea unui microcertificat, pot fi definite, elaborate, puse în aplicare și recunoscute prin utilizarea unor instrumente comune.

| 15. | Sistemele de educație și formare trebuie să țină cont de diversele nevoi, abilități și capacități individuale ale tuturor cursanților. În egală măsură, acestea trebuie să ofere tuturor oportunități de învățare, inclusiv în contexte nonformale și informale, astfel cum se subliniază în Concluziile Consiliului privind echitatea și incluziunea în educație și formare în vederea promovării succesului educațional pentru toți (11). microcertificatele bine concepute pot fi utilizate ca parte a unor măsuri specifice de sprijinire a incluziunii și a accesibilității educației și formării pentru o gamă mai largă de cursanți. Această gamă mai largă de cursanți include grupurile dezavantajate și vulnerabile (cum ar fi persoanele cu handicap, persoanele în vârstă, persoanele cu un nivel scăzut de calificare/competențe, minoritățile, persoanele care provin din familii de migranți, refugiații și persoanele care dispun de mai puține oportunități din cauza poziției lor geografice și/sau a situației lor defavorizate din punct de vedere socioeconomic). microcertificatele pot fi, de asemenea, utilizate pentru a contribui la o mai bună orientare a elevilor și studenților și pentru a facilita accesul la învățare și formare și succesul în acest plan, precum și pentru a sprijini tranziția de la școală la muncă. Creșterea preconizată a numărului de refugiați și de solicitanți de azil va necesita elaborarea unor strategii pentru integrarea efectivă a acestor grupuri în sistemele de educație, formare și muncă. Orientarea și învățarea reciprocă în întreaga UE în ceea ce privește conceperea și emiterea microcertificatelor pot promova incluziunea și pot garanta accesul cursanților din toate grupurile societății la beneficiile aduse de acestea. |
| --- | --- |

15.

Sistemele de educație și formare trebuie să țină cont de diversele nevoi, abilități și capacități individuale ale tuturor cursanților. În egală măsură, acestea trebuie să ofere tuturor oportunități de învățare, inclusiv în contexte nonformale și informale, astfel cum se subliniază în Concluziile Consiliului privind echitatea și incluziunea în educație și formare în vederea promovării succesului educațional pentru toți (11). microcertificatele bine concepute pot fi utilizate ca parte a unor măsuri specifice de sprijinire a incluziunii și a accesibilității educației și formării pentru o gamă mai largă de cursanți. Această gamă mai largă de cursanți include grupurile dezavantajate și vulnerabile (cum ar fi persoanele cu handicap, persoanele în vârstă, persoanele cu un nivel scăzut de calificare/competențe, minoritățile, persoanele care provin din familii de migranți, refugiații și persoanele care dispun de mai puține oportunități din cauza poziției lor geografice și/sau a situației lor defavorizate din punct de vedere socioeconomic). microcertificatele pot fi, de asemenea, utilizate pentru a contribui la o mai bună orientare a elevilor și studenților și pentru a facilita accesul la învățare și formare și succesul în acest plan, precum și pentru a sprijini tranziția de la școală la muncă. Creșterea preconizată a numărului de refugiați și de solicitanți de azil va necesita elaborarea unor strategii pentru integrarea efectivă a acestor grupuri în sistemele de educație, formare și muncă. Orientarea și învățarea reciprocă în întreaga UE în ceea ce privește conceperea și emiterea microcertificatelor pot promova incluziunea și pot garanta accesul cursanților din toate grupurile societății la beneficiile aduse de acestea.

| 16. | microcertificatele pot sprijini, de asemenea, dezvoltarea profesională și mobilitatea lucrătorilor, inclusiv a persoanelor care prestează forme atipice de muncă, precum cele din economia platformelor (12), care pot întâmpina dificultăți în ceea ce privește accesul la formare, în funcție de statutul lor profesional (13). |
| --- | --- |

16.

microcertificatele pot sprijini, de asemenea, dezvoltarea profesională și mobilitatea lucrătorilor, inclusiv a persoanelor care prestează forme atipice de muncă, precum cele din economia platformelor (12), care pot întâmpina dificultăți în ceea ce privește accesul la formare, în funcție de statutul lor profesional (13).

| 17. | Microcertificatele ar putea juca un rol activ în punerea în aplicare a inițiativelor de politică ale UE pentru a face progrese în tranziția digitală și în tranziția verde. Microcertificatele ar putea: (i) să sprijine obiectivele Planului de acțiune pentru educația digitală 2021-2027 (14)pentru a contribui la asigurarea unor oportunități de învățare flexibile și accesibile în materie de competențe digitale și (ii) să ajute la îndeplinirea obiectivelor planului Comisiei intitulat „Busola pentru dimensiunea digitală 2030” de a forma în Europa, până în 2030, o populație cu competențe digitale și profesioniști cu înaltă calificare în domeniul digital. Microcertificatele ar putea juca un rol și în atingerea obiectivelor „Pactului verde european” (15), care reprezintă strategia de creștere a Europei și își propune să transforme economia și societatea și să le înscrie totodată pe o traiectorie mai durabilă. |
| --- | --- |

17.

Microcertificatele ar putea juca un rol activ în punerea în aplicare a inițiativelor de politică ale UE pentru a face progrese în tranziția digitală și în tranziția verde. Microcertificatele ar putea: (i) să sprijine obiectivele Planului de acțiune pentru educația digitală 2021-2027 (14)pentru a contribui la asigurarea unor oportunități de învățare flexibile și accesibile în materie de competențe digitale și (ii) să ajute la îndeplinirea obiectivelor planului Comisiei intitulat „Busola pentru dimensiunea digitală 2030” de a forma în Europa, până în 2030, o populație cu competențe digitale și profesioniști cu înaltă calificare în domeniul digital. Microcertificatele ar putea juca un rol și în atingerea obiectivelor „Pactului verde european” (15), care reprezintă strategia de creștere a Europei și își propune să transforme economia și societatea și să le înscrie totodată pe o traiectorie mai durabilă.

| 18. | Recomandarea Consiliului privind Cadrul european al calificărilor pentru învățarea pe tot parcursul vieții și de abrogare a Recomandării Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind stabilirea Cadrului european al calificărilor pentru învățarea pe tot parcursul vieții (16) oferă un cadru comun de referință care să ajute persoanele fizice și organizațiile să compare atât diferite sisteme de calificări, cât și nivelurile calificărilor obținute în sistemele respective. Prin natura sa de cadru european de referință, Cadrul european al calificărilor (CEC) este deschis tuturor tipurilor și nivelurilor de calificare și reprezintă standardul de referință comun în materie de transparență, transferabilitate și comparabilitate. CEC este deschis, de asemenea, microcertificatelor, în eventualitatea și în momentul în care acestea vor fi introduse în cadrele naționale ale calificărilor. |
| --- | --- |

18.

Recomandarea Consiliului privind Cadrul european al calificărilor pentru învățarea pe tot parcursul vieții și de abrogare a Recomandării Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind stabilirea Cadrului european al calificărilor pentru învățarea pe tot parcursul vieții (16) oferă un cadru comun de referință care să ajute persoanele fizice și organizațiile să compare atât diferite sisteme de calificări, cât și nivelurile calificărilor obținute în sistemele respective. Prin natura sa de cadru european de referință, Cadrul european al calificărilor (CEC) este deschis tuturor tipurilor și nivelurilor de calificare și reprezintă standardul de referință comun în materie de transparență, transferabilitate și comparabilitate. CEC este deschis, de asemenea, microcertificatelor, în eventualitatea și în momentul în care acestea vor fi introduse în cadrele naționale ale calificărilor.

| 19. | Recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării non-formale și informale (17) a invitat statele membre să instituie cel târziu până în 2018 – în conformitate cu circumstanțele și specificitățile naționale și în modul pe care îl consideră adecvat – măsuri pentru validarea învățării nonformale și informale. Prin aceste măsuri de validare, persoanele pot obține validarea cunoștințelor, a abilităților și a competențelor dobândite prin învățare nonformală și informală. Aceste măsuri de validare le permit, de asemenea, persoanelor să obțină o calificare completă sau, după caz, o calificare parțială. Evaluarea din 2020 a recomandării (18) a solicitat o mai bună dezvoltare a legăturilor dintre validare și microcertificate. |
| --- | --- |

19.

Recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării non-formale și informale (17) a invitat statele membre să instituie cel târziu până în 2018 – în conformitate cu circumstanțele și specificitățile naționale și în modul pe care îl consideră adecvat – măsuri pentru validarea învățării nonformale și informale. Prin aceste măsuri de validare, persoanele pot obține validarea cunoștințelor, a abilităților și a competențelor dobândite prin învățare nonformală și informală. Aceste măsuri de validare le permit, de asemenea, persoanelor să obțină o calificare completă sau, după caz, o calificare parțială. Evaluarea din 2020 a recomandării (18) a solicitat o mai bună dezvoltare a legăturilor dintre validare și microcertificate.

| 20. | Decizia (UE) 2018/646 a Parlamentului European și a Consiliului din 18 aprilie 2018 privind un cadru comun pentru furnizarea unor servicii mai bune pentru aptitudini și calificări (Europass) și de abrogare a Deciziei nr. 2241/2004/CE (19) stabilește baza pentru furnizarea de instrumente bazate pe web pentru ca persoanele să își gestioneze cariera și învățarea pe tot parcursul vieții prin intermediul unor servicii de autentificare a certificatelor care permit portabilitatea microcertificatelor. |
| --- | --- |

20.

Decizia (UE) 2018/646 a Parlamentului European și a Consiliului din 18 aprilie 2018 privind un cadru comun pentru furnizarea unor servicii mai bune pentru aptitudini și calificări (Europass) și de abrogare a Deciziei nr. 2241/2004/CE (19) stabilește baza pentru furnizarea de instrumente bazate pe web pentru ca persoanele să își gestioneze cariera și învățarea pe tot parcursul vieții prin intermediul unor servicii de autentificare a certificatelor care permit portabilitatea microcertificatelor.

| 21. | Relevanța, dezvoltarea și actualizarea microcertificatelor depind de:






  i) | cooperarea și colaborarea dintre autoritățile regionale și naționale și organizațiile din domeniul educației și formării, precum și de |
| --- | --- | --- |

21.

Relevanța, dezvoltarea și actualizarea microcertificatelor depind de:

i)

cooperarea și colaborarea dintre autoritățile regionale și naționale și organizațiile din domeniul educației și formării, precum și de

| ii) | dialogul social sectorial și intersectorial [acest dialog social ar trebui să implice organizații care reprezintă lucrătorii și angajatorii atât din sectorul privat, cât și din cel public, întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri) și personal specializat și de conducere]. |
| --- | --- |

ii)

dialogul social sectorial și intersectorial [acest dialog social ar trebui să implice organizații care reprezintă lucrătorii și angajatorii atât din sectorul privat, cât și din cel public, întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri) și personal specializat și de conducere].

| 22. | Prezenta recomandare respectă pe deplin principiile subsidiarității și proporționalității, principiile autonomiei instituționale și libertății academice, precum și responsabilitatea statelor membre pentru conținutul și organizarea educației și formării profesionale în conformitate cu circumstanțele naționale și în strânsă cooperare cu toate părțile interesate relevante. |
| --- | --- |

22.

Prezenta recomandare respectă pe deplin principiile subsidiarității și proporționalității, principiile autonomiei instituționale și libertății academice, precum și responsabilitatea statelor membre pentru conținutul și organizarea educației și formării profesionale în conformitate cu circumstanțele naționale și în strânsă cooperare cu toate părțile interesate relevante.

| 23. | Prezenta recomandare nu aduce atingere Directivei 2005/36/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2013/55/UE, privind recunoașterea calificărilor profesionale și nici regimului de recunoaștere automată prevăzut de aceasta, |
| --- | --- |

23.

Prezenta recomandare nu aduce atingere Directivei 2005/36/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2013/55/UE, privind recunoașterea calificărilor profesionale și nici regimului de recunoaștere automată prevăzut de aceasta,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE spre a fi pusă în aplicare în conformitate cu legislația și prioritățile regionale, naționale și ale Uniunii, cu circumstanțele naționale și cu resursele disponibile, inclusiv cu situația socioeconomică și caracteristicile sistemelor naționale de educație, formare, învățare pe tot parcursul vieții și ocupare a forței de muncă și în strânsă cooperare cu toate părțile interesate relevante:

Obiective

| 1. | Statelor membre li se recomandă să adopte o abordare europeană a microcertificatelor, cu scopul:






  a) | de a le permite persoanelor să dobândească, să-și actualizeze și să-și îmbunătățească cunoștințele, aptitudinile și competențele de care au nevoie pentru a prospera pe o piață a muncii și într-o societate care evoluează, astfel încât să poată beneficia pe deplin atât de o redresare echitabilă din punct de vedere social, cât și de tranziții juste către economia verde și digitală și să fie mai bine pregătite pentru a face față provocărilor actuale și viitoare; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

de a le permite persoanelor să dobândească, să-și actualizeze și să-și îmbunătățească cunoștințele, aptitudinile și competențele de care au nevoie pentru a prospera pe o piață a muncii și într-o societate care evoluează, astfel încât să poată beneficia pe deplin atât de o redresare echitabilă din punct de vedere social, cât și de tranziții juste către economia verde și digitală și să fie mai bine pregătite pentru a face față provocărilor actuale și viitoare;

| b) | de a sprijini pregătirea furnizorilor de microcertificate de a spori transparența, accesibilitatea și flexibilitatea ofertei de învățare, cu scopul de a le oferi persoanelor posibilitatea de a-și crea parcursuri personalizate de învățare și de carieră; |
| --- | --- |

b)

de a sprijini pregătirea furnizorilor de microcertificate de a spori transparența, accesibilitatea și flexibilitatea ofertei de învățare, cu scopul de a le oferi persoanelor posibilitatea de a-și crea parcursuri personalizate de învățare și de carieră;

| c) | de a promova incluziunea, accesul și egalitatea de șanse și de a contribui la obținerea rezilienței, a echității sociale și a prosperității pentru toți, în contextul schimbărilor demografice și societale și în toate etapele ciclurilor economice. |
| --- | --- |

c)

de a promova incluziunea, accesul și egalitatea de șanse și de a contribui la obținerea rezilienței, a echității sociale și a prosperității pentru toți, în contextul schimbărilor demografice și societale și în toate etapele ciclurilor economice.

| 2. | Statelor membre li se recomandă să utilizeze microcertificatele, după caz, ca instrument de consolidare și completare a oportunităților de învățare existente, de creștere a participării la învățarea pe tot parcursul vieții și de contribuire la atingerea obiectivului ca 60 % din totalul adulților să participe la activități de formare în fiecare an, astfel cum este prevăzut în Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale și cum a fost salutat de liderii UE și aprobat prin Rezoluția Consiliului privind o nouă agendă europeană pentru învățarea în rândul adulților pentru perioada 2021-2030 (20). |
| --- | --- |

2.

Domeniul de aplicare

| 3. | Prezenta recomandare are drept obiect microcertificatele, precum și politicile care pot sprijini conceperea, emiterea și utilizarea efectivă a acestora. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Microcertificatele pot fi utilizate pentru a completa și a consolida ecosistemele educației, formării, învățării pe tot parcursul vieții și capacității de inserție profesională. Măsurile prezentate în prezenta recomandare vizează consolidarea oportunităților de învățare și a capacității de inserție profesională fără a perturba sistemele de educație inițială, învățământ superior, educație și formare profesională (EFP) și fără a submina și înlocui calificările și diplomele existente. Măsurile recomandă instituirea unei abordări europene comune în ceea ce privește furnizarea, astfel cum are loc în prezent și cum începe să se structureze, de microcertificate în Uniunea Europeană și stabilesc o definiție și orientări pentru conceperea, emiterea și descrierea microcertificatelor, cu scopul de a le spori calitatea și transparența și de a facilita adoptarea lor. |
| --- | --- |

4.

Definiții

| 5. | În sensul prezentei recomandări, se aplică următoarele definiții:






  a) | „microcertificat” înseamnă înregistrarea rezultatelor învățării dobândite de un cursant în urma unui volum de învățare redus. Aceste rezultate ale învățării vor fi fost evaluate pe baza unor criterii transparente și clar definite. Experiențele de învățare care se finalizează prin acordarea unui microcertificat sunt concepute pentru a-i oferi cursantului cunoștințe, aptitudini și competențe specifice care să răspundă unor nevoi societale, personale, culturale sau ale pieței forței de muncă. Microcertificatele sunt deținute de cursanți, pot fi partajate și sunt portabile. Acestea pot fi de sine stătătoare sau combinate pentru a constitui certificări mai generale. Ele se bazează pe asigurarea calității în conformitate cu standardele convenite în sectorul sau domeniul de activitate relevant. |
| --- | --- | --- |

5.

a)

„microcertificat” înseamnă înregistrarea rezultatelor învățării dobândite de un cursant în urma unui volum de învățare redus. Aceste rezultate ale învățării vor fi fost evaluate pe baza unor criterii transparente și clar definite. Experiențele de învățare care se finalizează prin acordarea unui microcertificat sunt concepute pentru a-i oferi cursantului cunoștințe, aptitudini și competențe specifice care să răspundă unor nevoi societale, personale, culturale sau ale pieței forței de muncă. Microcertificatele sunt deținute de cursanți, pot fi partajate și sunt portabile. Acestea pot fi de sine stătătoare sau combinate pentru a constitui certificări mai generale. Ele se bazează pe asigurarea calității în conformitate cu standardele convenite în sectorul sau domeniul de activitate relevant.

| b) | „furnizori de microcertificate” înseamnă instituții și organizații de educație și formare, parteneri sociali (și anume, organizații care reprezintă lucrătorii și angajatorii), angajatori și industrie, organizații ale societății civile, servicii publice de ocupare a forței de muncă (SPOFM) și autorități regionale și naționale, precum și alte tipuri de actori care concep, furnizează și emit microcertificate pentru învățarea formală, nonformală și informală. Acest lucru nu aduce atingere legislației și circumstanțelor regionale și naționale. |
| --- | --- |

b)

„furnizori de microcertificate” înseamnă instituții și organizații de educație și formare, parteneri sociali (și anume, organizații care reprezintă lucrătorii și angajatorii), angajatori și industrie, organizații ale societății civile, servicii publice de ocupare a forței de muncă (SPOFM) și autorități regionale și naționale, precum și alte tipuri de actori care concep, furnizează și emit microcertificate pentru învățarea formală, nonformală și informală. Acest lucru nu aduce atingere legislației și circumstanțelor regionale și naționale.

| c) | „contexte de învățare” înseamnă locațiile, contextele și culturile diverse, fizice, online, mixte (21), virtuale și digitale, în care persoanele învață, cuprinzând toate contextele în care poate avea loc învățarea formală, nonformală și informală. |
| --- | --- |

c)

„contexte de învățare” înseamnă locațiile, contextele și culturile diverse, fizice, online, mixte (21), virtuale și digitale, în care persoanele învață, cuprinzând toate contextele în care poate avea loc învățarea formală, nonformală și informală.

| d) | „învățare formală” înseamnă învățarea care se desfășoară într-un cadru organizat și structurat, dedicat în mod specific învățării, și în general conduce la acordarea unei calificări, de obicei sub forma unui certificat sau a unei diplome; include sistemele de educație generală, de educație și formare profesională inițială, continuă și terțiară și de învățământ superior (22). |
| --- | --- |

d)

„învățare formală” înseamnă învățarea care se desfășoară într-un cadru organizat și structurat, dedicat în mod specific învățării, și în general conduce la acordarea unei calificări, de obicei sub forma unui certificat sau a unei diplome; include sistemele de educație generală, de educație și formare profesională inițială, continuă și terțiară și de învățământ superior (22).

| e) | „Învățare nonformală” înseamnă învățarea care se desfășoară în afara educației și a formării formale prin intermediul unor activități planificate în ceea ce privește obiectivele învățării și timpul dedicat învățării și în cadrul cărora există o formă de susținere a procesului de învățare (23). |
| --- | --- |

e)

„Învățare nonformală” înseamnă învățarea care se desfășoară în afara educației și a formării formale prin intermediul unor activități planificate în ceea ce privește obiectivele învățării și timpul dedicat învățării și în cadrul cărora există o formă de susținere a procesului de învățare (23).

| f) | „învățare informală” înseamnă învățarea care rezultă din activitățile și experiențele zilnice și care nu este organizată sau structurată în ceea ce privește obiectivele, durata sau sprijinul acordat procesului de învățare; aceasta poate fi involuntară din perspectiva persoanei care învață (24). Nu conduce în mod automat la un microcertificat, dar poate fi luată în considerare în contextul măsurilor de validare care pot identifica, documenta, evalua și/sau certifica rezultatele învățării unei persoane. |
| --- | --- |

f)

„învățare informală” înseamnă învățarea care rezultă din activitățile și experiențele zilnice și care nu este organizată sau structurată în ceea ce privește obiectivele, durata sau sprijinul acordat procesului de învățare; aceasta poate fi involuntară din perspectiva persoanei care învață (24). Nu conduce în mod automat la un microcertificat, dar poate fi luată în considerare în contextul măsurilor de validare care pot identifica, documenta, evalua și/sau certifica rezultatele învățării unei persoane.

| g) | „portabilitate” înseamnă posibilitatea ca un deținător de certificat să își stocheze microcertificatele într-un sistem la alegere și să le partajeze cu alte părți (naționale sau transnaționale) alese de el, toate părțile implicate în schimb având capacitatea de a înțelege conținutul certificatelor și de a le verifica autenticitatea. Acest lucru permite portabilitatea între sectoarele educației și formării și în interiorul lor, pe piața forței de muncă și între țări. |
| --- | --- |

g)

„portabilitate” înseamnă posibilitatea ca un deținător de certificat să își stocheze microcertificatele într-un sistem la alegere și să le partajeze cu alte părți (naționale sau transnaționale) alese de el, toate părțile implicate în schimb având capacitatea de a înțelege conținutul certificatelor și de a le verifica autenticitatea. Acest lucru permite portabilitatea între sectoarele educației și formării și în interiorul lor, pe piața forței de muncă și între țări.

| h) | „cumulabilitate” înseamnă posibilitatea, după caz, de a combina microcertificate diferite, astfel încât acestea să se poată baza logic unele pe altele. Deciziile de „cumulare” sau de combinare a certificatelor îi revin organizației gazdă (de exemplu, instituțiile de educație și formare, angajatorii etc.), în conformitate cu practicile sale, și trebuie să sprijine obiectivele și nevoile cursantului. Cumularea nu creează un drept automat la o calificare sau la o diplomă. Astfel de decizii sunt luate de autoritățile sau instituțiile regionale și naționale în concordanță cu procedurile lor de acordare. |
| --- | --- |

h)

„cumulabilitate” înseamnă posibilitatea, după caz, de a combina microcertificate diferite, astfel încât acestea să se poată baza logic unele pe altele. Deciziile de „cumulare” sau de combinare a certificatelor îi revin organizației gazdă (de exemplu, instituțiile de educație și formare, angajatorii etc.), în conformitate cu practicile sale, și trebuie să sprijine obiectivele și nevoile cursantului. Cumularea nu creează un drept automat la o calificare sau la o diplomă. Astfel de decizii sunt luate de autoritățile sau instituțiile regionale și naționale în concordanță cu procedurile lor de acordare.

| i) | „evaluare” înseamnă procesul sau metoda utilizată pentru a evalua, a măsura și, în cele din urmă, a descrie rezultatele învățării dobândite de persoane în contexte formale, nonformale sau informale. Evaluarea este efectuată de furnizor sau de alți furnizori de evaluare recunoscuți. |
| --- | --- |

i)

„evaluare” înseamnă procesul sau metoda utilizată pentru a evalua, a măsura și, în cele din urmă, a descrie rezultatele învățării dobândite de persoane în contexte formale, nonformale sau informale. Evaluarea este efectuată de furnizor sau de alți furnizori de evaluare recunoscuți.

Definiția și elementele standard europene pentru a descrie un microcertificat

| 6. | Statelor membre li se recomandă să adopte și să promoveze utilizarea:






  a) | definiției microcertificatelor prevăzute la punctul 5 litera (a); |
| --- | --- | --- |

6.

a)

definiției microcertificatelor prevăzute la punctul 5 litera (a);

| b) | elementelor standard europene pentru a descrie un microcertificat (astfel cum sunt descrise în anexa I), inclusiv a următoarelor elemente obligatorii:






  i) | identificarea cursantului; |
| --- | --- | --- |

b)

elementelor standard europene pentru a descrie un microcertificat (astfel cum sunt descrise în anexa I), inclusiv a următoarelor elemente obligatorii:

i)

identificarea cursantului;

| ii) | titlul microcertificatului; |
| --- | --- |

ii)

titlul microcertificatului;

| iii) | țara (țările)/regiunea (regiunile) emitentului; |
| --- | --- |

iii)

țara (țările)/regiunea (regiunile) emitentului;

| iv) | organismul (organismele) de acordare; |
| --- | --- |

iv)

organismul (organismele) de acordare;

| v) | data emiterii; |
| --- | --- |

v)

data emiterii;

| vi) | rezultatele învățării; |
| --- | --- |

vi)

rezultatele învățării;

| vii) | volumul de muncă teoretică estimat a fi necesar pentru obținerea rezultatelor învățării (în Sistemul european de acumulare și transfer al creditelor de studii – ECTS, ori de câte ori este posibil); |
| --- | --- |

vii)

volumul de muncă teoretică estimat a fi necesar pentru obținerea rezultatelor învățării (în Sistemul european de acumulare și transfer al creditelor de studii – ECTS, ori de câte ori este posibil);

| viii) | nivelul (și ciclul, dacă este cazul) experienței de învățare în urma căreia se acordă microcertificatul (Cadrul european al calificărilor, cadrele calificărilor pentru Spațiul european al învățământului superior), dacă este cazul; |
| --- | --- |

viii)

nivelul (și ciclul, dacă este cazul) experienței de învățare în urma căreia se acordă microcertificatul (Cadrul european al calificărilor, cadrele calificărilor pentru Spațiul european al învățământului superior), dacă este cazul;

| ix) | tipul evaluării; |
| --- | --- |

ix)

tipul evaluării;

| x) | forma de participare la activitatea de învățare; |
| --- | --- |

x)

forma de participare la activitatea de învățare;

| xi) | tipul de asigurare a calității utilizat care stă la baza microcertificatului; |
| --- | --- |

xi)

tipul de asigurare a calității utilizat care stă la baza microcertificatului;

| c) | principiilor europene privind conceperea și emiterea microcertificatelor (astfel cum sunt descrise în anexa II). |
| --- | --- |

c)

principiilor europene privind conceperea și emiterea microcertificatelor (astfel cum sunt descrise în anexa II).

Dezvoltarea ecosistemului pentru microcertificate

| 7. | Statelor membre li se recomandă, după caz, să faciliteze dezvoltarea, astfel cum are loc în prezent și cum începe să se structureze, a microcertificatelor în contextele de învățare formală, inclusiv prin:






  a) | sprijinirea explorării de către instituțiile de învățământ superior a rolului microcertificatelor în oferirea de oportunități de învățare diverșilor cursanți, în special prin lărgirea unei oferte atractive, accesibile, favorabile incluziunii și axate pe cursant de activități de învățare pe tot parcursul vieții, inclusiv prin activitățile alianțelor „universităților europene” (25), după caz; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

sprijinirea explorării de către instituțiile de învățământ superior a rolului microcertificatelor în oferirea de oportunități de învățare diverșilor cursanți, în special prin lărgirea unei oferte atractive, accesibile, favorabile incluziunii și axate pe cursant de activități de învățare pe tot parcursul vieții, inclusiv prin activitățile alianțelor „universităților europene” (25), după caz;

| b) | sprijinirea explorării de către instituțiile de educație și formare profesională și de către alți furnizorii de EFP a rolului microcertificatelor din educația și formarea profesională continuă în sprijinirea perfecționării competențelor și a recalificării adulților, inclusiv prin activitățile centrelor de excelență profesională EFP, după caz; |
| --- | --- |

b)

sprijinirea explorării de către instituțiile de educație și formare profesională și de către alți furnizorii de EFP a rolului microcertificatelor din educația și formarea profesională continuă în sprijinirea perfecționării competențelor și a recalificării adulților, inclusiv prin activitățile centrelor de excelență profesională EFP, după caz;

| c) | luarea în considerare a posibilității de a pune la dispoziție fonduri publice, în funcție de circumstanțele naționale, pentru elaborarea și furnizarea de activități de educație și formare de dimensiuni reduse în urma cărora să se acorde microcertificate la toate nivelurile de educație și formare, ținând seama totodată de autonomia instituțională pentru a permite diversitatea și creativitatea. |
| --- | --- |

c)

luarea în considerare a posibilității de a pune la dispoziție fonduri publice, în funcție de circumstanțele naționale, pentru elaborarea și furnizarea de activități de educație și formare de dimensiuni reduse în urma cărora să se acorde microcertificate la toate nivelurile de educație și formare, ținând seama totodată de autonomia instituțională pentru a permite diversitatea și creativitatea.

| 8. | Statelor membre li se recomandă, după caz, să sprijine dezvoltarea, astfel cum are loc în prezent și cum începe să se structureze, a microcertificatelor în contextele de învățare nonformală și informală, inclusiv prin:






  a) | sprijinirea conceperii și emiterii de microcertificate de către alți furnizori decât cei de la punctul 7 (acești furnizori ar putea include: întreprinderi, parteneri sociali, organizații ale societății civile, autorități locale, centre comunitare, asociații profesionale, organizații de cercetare și inovare și furnizori privați), inclusiv promovarea diversității surselor de finanțare; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

sprijinirea conceperii și emiterii de microcertificate de către alți furnizori decât cei de la punctul 7 (acești furnizori ar putea include: întreprinderi, parteneri sociali, organizații ale societății civile, autorități locale, centre comunitare, asociații profesionale, organizații de cercetare și inovare și furnizori privați), inclusiv promovarea diversității surselor de finanțare;

| b) | promovarea dezvoltării de microcertificate concepute și convenite de reprezentanții angajatorilor și ai lucrătorilor prin intermediul dialogului social, după caz; |
| --- | --- |

b)

promovarea dezvoltării de microcertificate concepute și convenite de reprezentanții angajatorilor și ai lucrătorilor prin intermediul dialogului social, după caz;

| c) | luarea în considerare a posibilității de adaptare a procedurilor de recunoaștere a antecedentelor educaționale și de validare a învățării nonformale și informale pentru a permite acordarea de microcertificate. |
| --- | --- |

c)

luarea în considerare a posibilității de adaptare a procedurilor de recunoaștere a antecedentelor educaționale și de validare a învățării nonformale și informale pentru a permite acordarea de microcertificate.

| 9. | Statele membre sunt încurajate să sprijine calitatea și transparența microcertificatelor, după caz, inclusiv prin:






  a) | aplicarea, adaptarea și dezvoltarea unor mecanisme de asigurare a calității pentru microcertificatele emise de diferite tipuri de furnizori, utilizând mecanismele existente, ori de câte ori este posibil (a se vedea anexa 2); |
| --- | --- | --- |

9.

a)

aplicarea, adaptarea și dezvoltarea unor mecanisme de asigurare a calității pentru microcertificatele emise de diferite tipuri de furnizori, utilizând mecanismele existente, ori de câte ori este posibil (a se vedea anexa 2);

| b) | sprijinirea utilizării sistemelor de „informații privind competențele” pentru analize ale nevoilor pieței forței de muncă și ale schimbărilor demografice, în așa fel încât acestea să poată identifica orice nevoie de dezvoltare sau actualizare a microcertificatelor; |
| --- | --- |

b)

sprijinirea utilizării sistemelor de „informații privind competențele” pentru analize ale nevoilor pieței forței de muncă și ale schimbărilor demografice, în așa fel încât acestea să poată identifica orice nevoie de dezvoltare sau actualizare a microcertificatelor;

| c) | încurajarea furnizorilor să publice cataloage cu microcertificatele pe care le oferă, inclusiv, dacă este cazul, cu politica lor privind recunoașterea microcertificatelor emise de alți furnizori; |
| --- | --- |

c)

încurajarea furnizorilor să publice cataloage cu microcertificatele pe care le oferă, inclusiv, dacă este cazul, cu politica lor privind recunoașterea microcertificatelor emise de alți furnizori;

| d) | integrarea microcertificatelor în cadrele și sistemele naționale de calificări. Deciziile de integrare a microcertificatelor în cadrele sau sistemele regionale și naționale sunt luate de autoritățile sau instituțiile naționale în concordanță cu circumstanțele naționale. |
| --- | --- |

d)

integrarea microcertificatelor în cadrele și sistemele naționale de calificări. Deciziile de integrare a microcertificatelor în cadrele sau sistemele regionale și naționale sunt luate de autoritățile sau instituțiile naționale în concordanță cu circumstanțele naționale.

| 10. | Statele membre sunt încurajate să promoveze și să sprijine, după caz, experimentarea, cooperarea, guvernanța și parteneriatele eficace dintre:






  i) | instituțiile de educație și formare; |
| --- | --- | --- |

10.

i)

instituțiile de educație și formare;

| ii) | partenerii sociali; |
| --- | --- |

ii)

partenerii sociali;

| iii) | angajatori și industrie; |
| --- | --- |

iii)

angajatori și industrie;

| iv) | organizațiile de cercetare și inovare; |
| --- | --- |

iv)

organizațiile de cercetare și inovare;

| v) | organizațiile societății civile; |
| --- | --- |

v)

organizațiile societății civile;

| vi) | serviciile de ocupare a forței de muncă și de incluziune socială și |
| --- | --- |

vi)

serviciile de ocupare a forței de muncă și de incluziune socială și

| vii) | autoritățile locale, regionale și naționale. |
| --- | --- |

vii)

autoritățile locale, regionale și naționale.

Acest ansamblu de experimentare, cooperare, guvernanță și parteneriat este important pentru identificarea nevoilor de microcertificate, pentru dezvoltarea în comun a microcertificatelor și pentru actualizarea lor, precum și pentru evaluarea impactului asupra perfecționării și recalificării, a învățării pe tot parcursul vieții și a dezvoltării carierei.

Valorificarea potențialului microcertificatelor

| 11. | Statelor membre li se recomandă, după caz, să integreze microcertificatele atât în sistemele de educație și formare, cât și în politicile în materie de competențe, inclusiv prin:






  a) | încurajarea includerii, în cataloagele de oportunități de educație și formare oferite, a unor oferte de educație și formare care conduc la microcertificate; |
| --- | --- | --- |

11.

a)

încurajarea includerii, în cataloagele de oportunități de educație și formare oferite, a unor oferte de educație și formare care conduc la microcertificate;

| b) | utilizarea microcertificatelor pentru a îmbunătăți accesul la educație și formare pentru toți cursanții, inclusiv pentru grupurile dezavantajate și vulnerabile (cum ar fi persoanele cu handicap, persoanele în vârstă, persoanele cu un nivel scăzut de calificare/competențe, minoritățile, persoanele provenite dintr-un context de migrație, refugiații și persoanele care dispun de mai puține oportunități din cauza poziției lor geografice și/sau a situației lor defavorizate din punct de vedere socioeconomic), după caz; |
| --- | --- |

b)

utilizarea microcertificatelor pentru a îmbunătăți accesul la educație și formare pentru toți cursanții, inclusiv pentru grupurile dezavantajate și vulnerabile (cum ar fi persoanele cu handicap, persoanele în vârstă, persoanele cu un nivel scăzut de calificare/competențe, minoritățile, persoanele provenite dintr-un context de migrație, refugiații și persoanele care dispun de mai puține oportunități din cauza poziției lor geografice și/sau a situației lor defavorizate din punct de vedere socioeconomic), după caz;

| c) | utilizarea microcertificatelor pentru a sprijini parcursurile de învățare flexibile și tranziția de la învățământul secundar superior sau EFP la învățământul terțiar și la educația adulților, după caz; |
| --- | --- |

c)

utilizarea microcertificatelor pentru a sprijini parcursurile de învățare flexibile și tranziția de la învățământul secundar superior sau EFP la învățământul terțiar și la educația adulților, după caz;

| d) | utilizarea de microcertificate care pot fi integrate în programele universitare sau care pot completa aceste programe, după caz; |
| --- | --- |

d)

utilizarea de microcertificate care pot fi integrate în programele universitare sau care pot completa aceste programe, după caz;

| e) | utilizarea microcertificatelor ca mijloc suplimentar de îmbunătățire a aptitudinilor și competențelor digitale de bază și avansate ale unei game mai largi de cursanți, în concordanță cu Planul de acțiune pentru educația digitală și cu Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale; |
| --- | --- |

e)

utilizarea microcertificatelor ca mijloc suplimentar de îmbunătățire a aptitudinilor și competențelor digitale de bază și avansate ale unei game mai largi de cursanți, în concordanță cu Planul de acțiune pentru educația digitală și cu Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale;

| f) | utilizarea microcertificatelor pentru a sprijini dezvoltarea învățării pentru tranziția verde și pentru dezvoltarea durabilă ca parte a punerii în aplicare la nivel național a Recomandării Consiliului privind învățarea pentru tranziția verde și pentru dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

f)

utilizarea microcertificatelor pentru a sprijini dezvoltarea învățării pentru tranziția verde și pentru dezvoltarea durabilă ca parte a punerii în aplicare la nivel național a Recomandării Consiliului privind învățarea pentru tranziția verde și pentru dezvoltarea durabilă;

| g) | promovarea utilizării microcertificatelor de către instituțiile de educație și formare și de către alți furnizori, în cooperare cu ecosistemul de cunoaștere și inovare din jurul lor, pentru a spori relevanța și impactul pozitiv potențial al microcertificatelor asupra economiei la nivel local și regional; |
| --- | --- |

g)

promovarea utilizării microcertificatelor de către instituțiile de educație și formare și de către alți furnizori, în cooperare cu ecosistemul de cunoaștere și inovare din jurul lor, pentru a spori relevanța și impactul pozitiv potențial al microcertificatelor asupra economiei la nivel local și regional;

| h) | promovarea înțelegerii și a utilizării microcertificatelor prin dezvoltarea profesională continuă a cadrelor didactice și a formatorilor, a consilierilor de orientare profesională (de exemplu, în contextul Academiilor Erasmus+ pentru cadrele didactice), precum și a cadrelor universitare, a cercetătorilor și a altor categorii de personal înrudite cu acestea; |
| --- | --- |

h)

promovarea înțelegerii și a utilizării microcertificatelor prin dezvoltarea profesională continuă a cadrelor didactice și a formatorilor, a consilierilor de orientare profesională (de exemplu, în contextul Academiilor Erasmus+ pentru cadrele didactice), precum și a cadrelor universitare, a cercetătorilor și a altor categorii de personal înrudite cu acestea;

| i) | promovarea utilizării microcertificatelor pentru transpunerea promptă a celor mai recente rezultate ale cercetării în oportunități de învățare, consolidând sinergiile dintre Spațiul european al educației și Spațiul european de cercetare; |
| --- | --- |

i)

promovarea utilizării microcertificatelor pentru transpunerea promptă a celor mai recente rezultate ale cercetării în oportunități de învățare, consolidând sinergiile dintre Spațiul european al educației și Spațiul european de cercetare;

| j) | explorarea utilizării microcertificatelor în Spațiul european al educației pentru a combate stereotipurile de gen și alte stereotipuri discriminatorii în ceea ce privește opțiunile de studiu și în cadrul practicilor și materialelor educaționale. |
| --- | --- |

j)

explorarea utilizării microcertificatelor în Spațiul european al educației pentru a combate stereotipurile de gen și alte stereotipuri discriminatorii în ceea ce privește opțiunile de studiu și în cadrul practicilor și materialelor educaționale.

| 12. | Statelor membre li se recomandă, după caz, să integreze microcertificatele în politicile lor din domeniul ocupării forței de muncă și în politicile lor active din domeniul pieței forței de muncă (și anume serviciile de ocupare a forței de muncă, sprijinul pentru formare și stimulentele pentru ocuparea forței de muncă), în special prin:






  a) | utilizarea microcertificatelor, după caz, pentru:






  i) | abordarea blocajelor și a neconcordanțelor dintre cererea și oferta de competențe în anumite regiuni și sectoare economice, precum și |
| --- | --- | --- | --- |

12.

a)

utilizarea microcertificatelor, după caz, pentru:

i)

abordarea blocajelor și a neconcordanțelor dintre cererea și oferta de competențe în anumite regiuni și sectoare economice, precum și

| ii) | perfecționarea și recalificarea lucrătorilor pentru a dobândi competențe și a putea ocupa locuri de muncă ce sunt solicitate pe piața forței de muncă, în special în contextul tranziției digitale și al tranziției verzi; |
| --- | --- |

ii)

perfecționarea și recalificarea lucrătorilor pentru a dobândi competențe și a putea ocupa locuri de muncă ce sunt solicitate pe piața forței de muncă, în special în contextul tranziției digitale și al tranziției verzi;

| b) | includerea de formare care să ducă la acordarea unui microcertificat printre oportunitățile de formare recunoscute ce pot fi legate de conturile personale de învățare, acolo unde acestea există, și de alte sisteme de sprijin pentru formare; |
| --- | --- |

b)

includerea de formare care să ducă la acordarea unui microcertificat printre oportunitățile de formare recunoscute ce pot fi legate de conturile personale de învățare, acolo unde acestea există, și de alte sisteme de sprijin pentru formare;

| c) | promovarea utilizării microcertificatelor ca mijloc de actualizare și îmbunătățire a competențelor lucrătorilor independenți și ale lucrătorilor cu contracte atipice, inclusiv ale persoanelor care lucrează prin intermediul platformelor și al IMM-urilor; |
| --- | --- |

c)

promovarea utilizării microcertificatelor ca mijloc de actualizare și îmbunătățire a competențelor lucrătorilor independenți și ale lucrătorilor cu contracte atipice, inclusiv ale persoanelor care lucrează prin intermediul platformelor și al IMM-urilor;

| d) | explorarea utilizării microcertificatelor în inițiative specifice de sprijinire și motivare a grupurilor dezavantajate și vulnerabile (cum ar fi beneficiarii venitului minim, persoanele cu handicap, șomerii de lungă durată și persoanele cu un nivel scăzut de calificare) să reintre pe piața forței de muncă sau să rămână încadrate în muncă; |
| --- | --- |

d)

explorarea utilizării microcertificatelor în inițiative specifice de sprijinire și motivare a grupurilor dezavantajate și vulnerabile (cum ar fi beneficiarii venitului minim, persoanele cu handicap, șomerii de lungă durată și persoanele cu un nivel scăzut de calificare) să reintre pe piața forței de muncă sau să rămână încadrate în muncă;

| e) | explorarea rolului pe care l-ar putea juca microcertificatele în cadrul sistemelor de punere în aplicare a Garanției pentru tineret consolidate pentru a sprijini tinerii, inclusiv în ceea ce privește formarea pregătitoare și ofertele de bună calitate de educație sau formare continuă; |
| --- | --- |

e)

explorarea rolului pe care l-ar putea juca microcertificatele în cadrul sistemelor de punere în aplicare a Garanției pentru tineret consolidate pentru a sprijini tinerii, inclusiv în ceea ce privește formarea pregătitoare și ofertele de bună calitate de educație sau formare continuă;

| f) | explorarea rolului microcertificatelor în cadrul punerii în aplicare la nivel național a Recomandării referitoare la un sprijin activ eficace pentru ocuparea forței de muncă în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19 (EASE); |
| --- | --- |

f)

explorarea rolului microcertificatelor în cadrul punerii în aplicare la nivel național a Recomandării referitoare la un sprijin activ eficace pentru ocuparea forței de muncă în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19 (EASE);

| g) | explorarea posibilității de a utiliza microcertificate pentru a sprijini dezvoltarea profesională a lucrătorilor și a îndeplini cerințele obligatorii de perfecționare și recalificare din cadrul anumitor locuri de muncă și tipuri de muncă (de exemplu, pentru licențe, formare obligatorie și permise). |
| --- | --- |

g)

explorarea posibilității de a utiliza microcertificate pentru a sprijini dezvoltarea profesională a lucrătorilor și a îndeplini cerințele obligatorii de perfecționare și recalificare din cadrul anumitor locuri de muncă și tipuri de muncă (de exemplu, pentru licențe, formare obligatorie și permise).

| 13. | Statelor membre li se recomandă, după caz, să încurajeze și să sprijine Rețeaua europeană a centrelor naționale de informare pentru recunoașterea și mobilitatea academică și Centrele naționale de informare pentru recunoaștere academică (rețelele ENIC-NARIC) sau organismele adecvate să elaboreze, după caz, proceduri transparente de recunoaștere a microcertificatelor emise de diferite tipuri de furnizori. Acest lucru ar trebui realizat în cooperare cu părțile interesate relevante menționate la punctul 10, inclusiv prin explorarea eventualei fezabilități a recunoașterii automate a microcertificatelor (26). |
| --- | --- |

13.

| 14. | Statelor membre li se recomandă, după caz, să se asigure că serviciile de orientare privind învățarea pe tot parcursul vieții includ informații referitoare la identificarea și selectarea microcertificatelor, precum și consiliere în acest sens. Printre aceste servicii se numără serviciile de orientare din cadrul centrelor de carieră ale instituțiilor de învățământ superior, SPOFM, serviciile private de ocupare a forței de muncă, serviciile sociale și alte servicii de orientare (ocuparea forței de muncă, carieră, educație și formare, îndrumare profesională). Includerea unor orientări privind microcertificatele în aceste servicii ar trebui să răspundă nevoilor tuturor cursanților, inclusiv ale celor dezavantajați și vulnerabili. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Statelor membre li se recomandă, după caz:






  a) | să definească, pe baza mecanismelor naționale și a cadrelor financiare existente relevante, măsuri pentru punerea în aplicare a prezentei recomandări. Printre acestea s-ar putea număra legăturile cu conturile personale de învățare, acolo unde acestea există (ținând seama în mod corespunzător de responsabilitatea și de autonomia organizațiilor din domeniul educației, formării și al pieței forței de muncă în context național); |
| --- | --- | --- |

15.

a)

să definească, pe baza mecanismelor naționale și a cadrelor financiare existente relevante, măsuri pentru punerea în aplicare a prezentei recomandări. Printre acestea s-ar putea număra legăturile cu conturile personale de învățare, acolo unde acestea există (ținând seama în mod corespunzător de responsabilitatea și de autonomia organizațiilor din domeniul educației, formării și al pieței forței de muncă în context național);

| b) | să utilizeze în mod optim fondurile și instrumentele Uniunii pentru a sprijini reformele necesare, de la cadrul de facilitare până la dezvoltarea și utilizarea microcertificatelor. |
| --- | --- |

b)

să utilizeze în mod optim fondurile și instrumentele Uniunii pentru a sprijini reformele necesare, de la cadrul de facilitare până la dezvoltarea și utilizarea microcertificatelor.

Sprijinul acordat de Comisie

Consiliul salută intenția Comisiei, ținând seama în mod corespunzător de subsidiaritate și de circumstanțele naționale și în strânsă cooperare cu statele membre, de:

| 16. | a dezvolta și adapta, după caz, instrumente și servicii existente ale Uniunii pentru a sprijini dezvoltarea de microcertificate de către toate tipurile de furnizori, inclusiv prin:






  a) | sprijinirea elaborării de orientări privind modalitățile de promovare a transparenței și de aplicare a actualelor instrumente ale UE și Bologna în domeniul învățământului superior în ceea ce privește asigurarea calității interne și externe a microcertificatelor; |
| --- | --- | --- |

16.

a)

sprijinirea elaborării de orientări privind modalitățile de promovare a transparenței și de aplicare a actualelor instrumente ale UE și Bologna în domeniul învățământului superior în ceea ce privește asigurarea calității interne și externe a microcertificatelor;

| b) | explorarea modalităților de adaptare a ghidului utilizatorilor Sistemului european de acumulare și transfer al creditelor de studii în domeniul învățământului superior pentru a integra microcertificatele; |
| --- | --- |

b)

explorarea modalităților de adaptare a ghidului utilizatorilor Sistemului european de acumulare și transfer al creditelor de studii în domeniul învățământului superior pentru a integra microcertificatele;

| c) | explorarea modalităților de adaptare și dezvoltare a instrumentelor UE pentru competențe și calificări în vederea integrării microcertificatelor în sistemele EFP; |
| --- | --- |

c)

explorarea modalităților de adaptare și dezvoltare a instrumentelor UE pentru competențe și calificări în vederea integrării microcertificatelor în sistemele EFP;

| d) | promovarea rolului ENIC-NARIC și a altor organisme adecvate în recunoașterea microcertificatelor în vederea continuării studiilor și/sau a încadrării în muncă, inclusiv prin elaborarea de orientări și de formări; |
| --- | --- |

d)

promovarea rolului ENIC-NARIC și a altor organisme adecvate în recunoașterea microcertificatelor în vederea continuării studiilor și/sau a încadrării în muncă, inclusiv prin elaborarea de orientări și de formări;

| e) | sprijinirea unor dezbateri structurate privind posibilitatea de includere a microcertificatelor în cadrele naționale ale calificărilor (CNC); |
| --- | --- |

e)

sprijinirea unor dezbateri structurate privind posibilitatea de includere a microcertificatelor în cadrele naționale ale calificărilor (CNC);

| f) | explorarea dezvoltării inițiativei privind legitimația europeană de student pentru a le permite studenților să partajeze cu alte instituții de educație și formare, în mod securizat, rezultatele microcertificatelor obținute în timpul studiilor lor din străinătate. |
| --- | --- |

f)

explorarea dezvoltării inițiativei privind legitimația europeană de student pentru a le permite studenților să partajeze cu alte instituții de educație și formare, în mod securizat, rezultatele microcertificatelor obținute în timpul studiilor lor din străinătate.

| 17. | a sprijini cooperarea dintre statele membre și părțile interesate, inclusiv prin:






  a) | sprijinirea schimbului de informații între autoritățile regionale și naționale cu privire la inițiativele de politică regionale și naționale relevante și la dovezile privind impactul acestora, utilizând în mod optim cadrul strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării în perspectiva realizării și dezvoltării în continuare a spațiului european al educației; |
| --- | --- | --- |

17.

a)

sprijinirea schimbului de informații între autoritățile regionale și naționale cu privire la inițiativele de politică regionale și naționale relevante și la dovezile privind impactul acestora, utilizând în mod optim cadrul strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării în perspectiva realizării și dezvoltării în continuare a spațiului european al educației;

| b) | promovarea cooperării europene în materie de asigurare a calității microcertificatelor, construind astfel o încredere reciprocă; |
| --- | --- |

b)

promovarea cooperării europene în materie de asigurare a calității microcertificatelor, construind astfel o încredere reciprocă;

| c) | stimularea experimentării în ceea ce privește microcertificatele și a utilizării lor de către instituțiile de învățământ superior și instituțiile de educație și formare profesională, inclusiv alianțele „universităților europene” și centrele de excelență în EFP pentru a promova și a încuraja adoptarea microcertificatelor de către comunitatea mai largă din domeniul educației și formării; |
| --- | --- |

c)

stimularea experimentării în ceea ce privește microcertificatele și a utilizării lor de către instituțiile de învățământ superior și instituțiile de educație și formare profesională, inclusiv alianțele „universităților europene” și centrele de excelență în EFP pentru a promova și a încuraja adoptarea microcertificatelor de către comunitatea mai largă din domeniul educației și formării;

| d) | promovarea implicării, în ceea ce privește microcertificatele, a Academiilor Erasmus+ pentru cadrele didactice și a altor furnizori de educație și de formare pentru cadrele didactice cu scopul de a răspunde nevoilor de dezvoltare profesională continuă ale cadrelor didactice, după caz; |
| --- | --- |

d)

promovarea implicării, în ceea ce privește microcertificatele, a Academiilor Erasmus+ pentru cadrele didactice și a altor furnizori de educație și de formare pentru cadrele didactice cu scopul de a răspunde nevoilor de dezvoltare profesională continuă ale cadrelor didactice, după caz;

| e) | promovarea implicării, în ceea ce privește microcertificatele, a partenerilor sociali, a angajatorilor și a industriei, inclusiv prin intermediul Pactului pentru competențe și al inițiativelor de cooperare conexe, cum ar fi Planul de cooperare sectorială în materie de competențe, Alianța europeană consolidată pentru ucenicii și Coaliția pentru competențe și locuri de muncă în sectorul digital; |
| --- | --- |

e)

promovarea implicării, în ceea ce privește microcertificatele, a partenerilor sociali, a angajatorilor și a industriei, inclusiv prin intermediul Pactului pentru competențe și al inițiativelor de cooperare conexe, cum ar fi Planul de cooperare sectorială în materie de competențe, Alianța europeană consolidată pentru ucenicii și Coaliția pentru competențe și locuri de muncă în sectorul digital;

| f) | sprijinirea cooperării și a schimbului de bune practici între SPOFM și angajatori cu privire la modul de utilizare a microcertificatelor pentru a sprijini capacitatea de inserție profesională în contextul rețelei SPOFM; |
| --- | --- |

f)

sprijinirea cooperării și a schimbului de bune practici între SPOFM și angajatori cu privire la modul de utilizare a microcertificatelor pentru a sprijini capacitatea de inserție profesională în contextul rețelei SPOFM;

| g) | facilitarea proiectelor de cooperare între partenerii sociali și instituțiile de educație și formare cu privire la modul de utilizare și de punere în aplicare a microcertificatelor pentru a răspunde nevoilor în materie de competențe la nivel european, național, local și regional, precum și între diferite sectoare. |
| --- | --- |

g)

facilitarea proiectelor de cooperare între partenerii sociali și instituțiile de educație și formare cu privire la modul de utilizare și de punere în aplicare a microcertificatelor pentru a răspunde nevoilor în materie de competențe la nivel european, național, local și regional, precum și între diferite sectoare.

| 18. | a sprijini punerea în aplicare din punct de vedere tehnic a recomandării prin explorarea unor modalități de a dezvolta în continuare platforma Europass pentru a oferi, după caz:






  a) | informații privind oportunitățile de învățare în urma cărora se obțin microcertificate și privind furnizorii care aderă la abordarea europeană a microcertificatelor; |
| --- | --- | --- |

18.

a)

informații privind oportunitățile de învățare în urma cărora se obțin microcertificate și privind furnizorii care aderă la abordarea europeană a microcertificatelor;

| b) | sprijin pentru autentificarea microcertificatelor prin intermediul acreditărilor digitale europene pentru învățare; |
| --- | --- |

b)

sprijin pentru autentificarea microcertificatelor prin intermediul acreditărilor digitale europene pentru învățare;

| c) | sprijin pentru portabilitatea, cumulabilitatea și interoperabilitatea microcertificatelor, precum și pentru schimbul și partajarea de informații cu privire la acestea, prin intermediul unui standard european deschis care să prevadă un format comun pentru microcertificate. |
| --- | --- |

c)

sprijin pentru portabilitatea, cumulabilitatea și interoperabilitatea microcertificatelor, precum și pentru schimbul și partajarea de informații cu privire la acestea, prin intermediul unui standard european deschis care să prevadă un format comun pentru microcertificate.

| 19. | a sprijini cercetarea suplimentară cu privire la:






  i) | adoptarea abordării europene a microcertificatelor, inclusiv în ceea ce privește utilizarea acestora de către furnizorii de educație și formare, angajatori și partenerii sociali; |
| --- | --- | --- |

19.

i)

adoptarea abordării europene a microcertificatelor, inclusiv în ceea ce privește utilizarea acestora de către furnizorii de educație și formare, angajatori și partenerii sociali;

| ii) | rezultatele și beneficiile specifice pentru cursanți; |
| --- | --- |

ii)

rezultatele și beneficiile specifice pentru cursanți;

| iii) | valoarea lor adăugată în comparație cu diplomele sau calificările complete și drept completare a acestora; |
| --- | --- |

iii)

valoarea lor adăugată în comparație cu diplomele sau calificările complete și drept completare a acestora;

| iv) | dovezi suplimentare privind factorii care influențează stimulentele și motivația persoanelor de a urma cursuri de formare. |
| --- | --- |

iv)

dovezi suplimentare privind factorii care influențează stimulentele și motivația persoanelor de a urma cursuri de formare.

| 20. | Statele membre și Comisia ar trebui să colaboreze pentru îmbunătățirea domeniului de aplicare și a relevanței colectării de date existente privind microcertificatele la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

20.

Raportarea

| 21. | Se recomandă ca statele membre să pună în aplicare prezenta recomandare cât mai curând posibil. Acestea sunt invitate să informeze Comisia până în decembrie 2023 cu privire la măsurile corespunzătoare care trebuie luate la nivelul adecvat pentru a sprijini obiectivele prezentei recomandări. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Comisia este invitată să monitorizeze progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a prezentei recomandări prin intermediul cadrelor existente relevante de monitorizare și raportare ale Uniunii, fără nicio povară suplimentară pentru statele membre, în cooperare cu acestea și după consultarea părților interesate în cauză, și să prezinte un raport Consiliului în termen de cinci ani de la data adoptării sale. |
| --- | --- |

22.

Adoptată la Luxemburg, 16 iunie 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

O. DUSSOPT

---

(1)  JO L 379, 26.10.2021, p. 1.

1

(2)  JO C 428, 13.12.2017, p. 10.

2

(3)  „[...]Consiliul European salută obiectivele principale ale UE din Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale, în concordanță cu Declarația de la Porto”, Concluziile Consiliului European, 24-25 iunie 2021, EUCO 7/21.

3

(4)  C(2021) 1372 final.

4

(5)  COM(2020) 274 final.

5

(6)  COM(2020) 625 final.

6

(7)  JO C 417, 2.12.2020, p. 1.

7

(8)  JO C 66, 26.2.2021, p. 1.

8

(9)  JO C 221, 10.6.2021, p. 14.

9

(10)  Comunicatul ministerial de la Roma din 19 noiembrie 2020.

10

(11)  JO C 221, 10.6.2021, p. 3.

11

(12)  „[...] noțiunea de economie a platformelor online ar trebui înțeleasă ca incluzând toate activitățile economice care rezultă din tranzacții comerciale reale sau preconizate pe piața internă și care sunt facilitate direct sau indirect de platformele online, în special de serviciile de intermediere online și de motoarele de căutare online”, Decizia Comisiei din 26 aprilie 2018 privind înființarea unui grup de experți pentru Observatorul privind economia platformelor online, C(2018) 2393 final, 26 aprilie 2018, p. 1.

12

(13)  Rezoluția Parlamentului European din 16 septembrie 2021 referitoare la condiții de muncă echitabile, drepturi și protecție socială pentru lucrătorii de pe platforme – noi forme de ocupare a forței de muncă legate de dezvoltarea digitală [2019/2186 (INI)] a solicitat ca educația și formarea lucrătorilor de pe platforme să fie tratate în contextul abordării UE față de microcertificate.

13

(14)  COM(2020) 624 final.

14

(15)  COM(2019) 640 final.

15

(16)  JO C 189, 15.6.2017, p. 15.

16

(17)  JO C 398, 22.12.2012, p. 1.

17

(18)  SWD (2020) 121 final.

18

(19)  JO L 112, 2.5.2018, p. 42.

19

(20)  JO C 504, 14.12.2021, p. 9.

20

(21)  „învățare mixtă” este termenul utilizat în domeniul educației și formării formale pentru a descrie situația în care o școală, un cadru didactic sau un elev/student adoptă mai multe abordări ale procesului de învățare.

21

(22)  Definiție bazată pe Recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării non-formale și informale, JO C 398, 22.12.2012, p. 1.

22

(23)  Definiție preluată din Regulamentul (UE) 2021/817 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a Erasmus+: Programul Uniunii pentru educație și formare, tineret și sport și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1288/2013, JO L 189, 28.5.2021, p. 1.

23

(24)  Definiție preluată din Regulamentul (UE) 2021/817 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a Erasmus+: Programul Uniunii pentru educație și formare, tineret și sport și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1288/2013, JO L 189, 28.5.2021, p. 1.

24

(25)  JO C 221, 10.6.2021, p. 14.

25

(26)  Astfel cum este definită în Recomandarea Consiliului din 26 noiembrie 2018 privind promovarea recunoașterii reciproce automate a calificărilor dobândite în cadrul învățământului superior și a celor dobândite ca urmare a absolvirii unui ciclu secundar superior de învățământ și formare, precum și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate (JO C 444, 10.12.2018, p. 1).

26

---

ANEXA I

Elemente standard europene pentru descrierea unui microcertificat

Prezenta anexă include o listă de elemente standard europene comune pentru descrierea microcertificatelor recomandată ca resursă pentru sprijinirea punerii în aplicare (1).

| Elemente obligatorii: | Identificarea cursantului |
| --- | --- |
| Titlul microcertificatului |
| Țara (țările)/regiunea (regiunile) emitentului |
| Organismul (organismele) de acordare |
| Data emiterii |
| Rezultatele învățării |
| Volumul de muncă estimat a fi necesar pentru obținerea rezultatelor învățării (în credite ECTS, acolo unde este posibil) |
| Nivelul (și ciclul, dacă este cazul) experienței de învățare în urma căreia se acordă microcertificatul (CEC, CC-EHEA), dacă este cazul |
| Tipul evaluării |
| Forma de participare la activitatea de învățare |
| Tipul de asigurare a calității care stă la baza microcertificatului |
| Elemente opționale, dacă este cazul (listă neexhaustivă) | Condiții prealabile necesare pentru înscrierea la activitatea de învățare |
| Supravegherea și verificarea identității în timpul evaluării (nesupravegheată și fără verificarea identității, supravegheată fără verificarea identității, supravegheată online sau la fața locului cu verificarea identității) |
| Calificativul obținut |
| Opțiuni de integrare/cumulare (microcertificat de sine stătător, independent/integrat, care poate fi combinat cu un alt certificat) |
| Informații suplimentare |

Elemente obligatorii:

Identificarea cursantului

Titlul microcertificatului

Țara (țările)/regiunea (regiunile) emitentului

Organismul (organismele) de acordare

Data emiterii

Rezultatele învățării

Volumul de muncă estimat a fi necesar pentru obținerea rezultatelor învățării (în credite ECTS, acolo unde este posibil)

Nivelul (și ciclul, dacă este cazul) experienței de învățare în urma căreia se acordă microcertificatul (CEC, CC-EHEA), dacă este cazul

Tipul evaluării

Forma de participare la activitatea de învățare

Tipul de asigurare a calității care stă la baza microcertificatului

Elemente opționale, dacă este cazul (listă neexhaustivă)

Condiții prealabile necesare pentru înscrierea la activitatea de învățare

Supravegherea și verificarea identității în timpul evaluării (nesupravegheată și fără verificarea identității, supravegheată fără verificarea identității, supravegheată online sau la fața locului cu verificarea identității)

Calificativul obținut

Opțiuni de integrare/cumulare (microcertificat de sine stătător, independent/integrat, care poate fi combinat cu un alt certificat)

Informații suplimentare

Aceste elemente standard vor fi incluse într-un model de date european (2) care specifică un format comun pentru descrierea microcertificatelor. Modelul de date va fi pus la dispoziție ca standard deschis pentru a fi utilizat de către furnizorii de microcertificate, după caz, și ar putea sprijini interoperabilitatea și facilitarea schimbului de date privind microcertificatele.

Comisia va elabora modelul de date pe baza elementelor standard comune enumerate mai sus. Comisia va elabora acest model de date în concordanță cu:

| i) | consultarea statelor membre și a părților interesate; |
| --- | --- |

i)

consultarea statelor membre și a părților interesate;

| ii) | nevoile utilizatorilor și progresele tehnologice; |
| --- | --- |

ii)

nevoile utilizatorilor și progresele tehnologice;

| iii) | schimbările de pe piețele forței de muncă și |
| --- | --- |

iii)

schimbările de pe piețele forței de muncă și

| iv) | abordările existente privind furnizarea de educație și formare. |
| --- | --- |

iv)

abordările existente privind furnizarea de educație și formare.

Acest model de date urmărește să sprijine coerența informațiilor și să demonstreze o valoare adăugată clară. Modelul de date pentru microcertificate va fi reglementat în conformitate cu Decizia Europass, în special cu articolul 6 alineatul (1) literele (b) și (d) și cu articolul 6 alineatul (2) litera (b), care solicită deja Comisiei să elaboreze standarde deschise, să le testeze și să le actualizeze.

---

(1)  Utilizarea elementelor standard europene pentru descrierea microcertificatelor nu implică, în sine, validarea sau recunoașterea oficială, dar este un factor-cheie al acesteia.

(2)  Modelele de date sunt reprezentări grafice și/sau lexicale ale datelor, specificând proprietățile, structura și relațiile dintre acestea. Ele sunt utilizate ca standarde deschise, sunt gratuite, transparente și concepute pe bază de consens.

---

ANEXA II

Principiile europene privind conceperea și emiterea microcertificatelor

Cele 10 principii prezentate mai jos specifică natura microcertificatelor și oferă orientări statelor membre, autorităților publice și furnizorilor cu privire la conceperea și emiterea microcertificatelor și a sistemelor pentru microcertificate. Principiile evidențiază principalele caracteristici ale abordării europene a microcertificatelor care pot asigura încrederea în microcertificate și calitatea acestora. Principiile sunt universale și pot fi aplicate în orice domeniu sau sector, după caz.

| 1. | Calitate | Microcertificatele fac obiectul asigurării calității interne și externe de către sistemul care le produce (de exemplu, contextul educației, formării sau pieței forței de muncă în care microcertificatul respectiv este elaborat și furnizat). Procesele de asigurare a calității trebuie să fie adecvate scopului, documentate în mod clar și accesibile și să răspundă nevoilor și așteptărilor cursanților și ale părților interesate.

  Furnizori: Asigurarea externă a calității se bazează în primul rând pe evaluarea furnizorilor (mai degrabă decât a cursurilor individuale) și pe eficacitatea procedurilor lor interne de asigurare a calității.
  Furnizorii ar trebui să aibă grijă ca asigurarea internă a calității să acopere toate elementele următoare:






  — | calitatea generală a microcertificatelor în sine, pe baza standardelor menționate mai jos; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Calitate

Microcertificatele fac obiectul asigurării calității interne și externe de către sistemul care le produce (de exemplu, contextul educației, formării sau pieței forței de muncă în care microcertificatul respectiv este elaborat și furnizat). Procesele de asigurare a calității trebuie să fie adecvate scopului, documentate în mod clar și accesibile și să răspundă nevoilor și așteptărilor cursanților și ale părților interesate.

Furnizori: Asigurarea externă a calității se bazează în primul rând pe evaluarea furnizorilor (mai degrabă decât a cursurilor individuale) și pe eficacitatea procedurilor lor interne de asigurare a calității.

Furnizorii ar trebui să aibă grijă ca asigurarea internă a calității să acopere toate elementele următoare:

—

calitatea generală a microcertificatelor în sine, pe baza standardelor menționate mai jos;

| — | calitatea cursului în urma căruia se acordă microcertificatul, dacă este cazul; |
| --- | --- |

—

calitatea cursului în urma căruia se acordă microcertificatul, dacă este cazul;

| — | feedbackul cursanților cu privire la experiența de învățare în urma căreia se acordă microcertificatul și |
| --- | --- |

—

feedbackul cursanților cu privire la experiența de învățare în urma căreia se acordă microcertificatul și

| — | feedbackul inter pares, inclusiv din partea altor furnizori și părți interesate, cu privire la experiența de învățare în urma căreia se acordă microcertificatul. |
| --- | --- |

—

feedbackul inter pares, inclusiv din partea altor furnizori și părți interesate, cu privire la experiența de învățare în urma căreia se acordă microcertificatul.

Standarde: Asigurarea externă a calității trebuie realizată, după caz, în concordanță cu:

| — | anexa IV la Recomandarea privind Cadrul european al calificărilor; |
| --- | --- |

—

anexa IV la Recomandarea privind Cadrul european al calificărilor;

| — | Standardele și orientările pentru asigurarea calității în Spațiul european al învățământului superior; |
| --- | --- |

—

Standardele și orientările pentru asigurarea calității în Spațiul european al învățământului superior;

| — | Cadrul european de referință pentru asigurarea calității în educație și formare profesională (Cadrul EQAVET); |
| --- | --- |

—

Cadrul european de referință pentru asigurarea calității în educație și formare profesională (Cadrul EQAVET);

| — | alte instrumente de asigurare a calității, inclusiv registre și etichete, pentru a consolida încrederea publicului în microcertificate. |
| --- | --- |

—

alte instrumente de asigurare a calității, inclusiv registre și etichete, pentru a consolida încrederea publicului în microcertificate.

2.

Transparență

Microcertificatele sunt măsurabile, comparabile și inteligibile, cu informații clare privind rezultatele învățării, volumul de muncă, conținutul, nivelul și oferta de învățare, după caz.

Volumul de muncă

| — | Instituțiile de învățământ superior ar trebui să utilizeze Sistemul european de acumulare și transfer al creditelor de studii (ECTS) și să respecte principiile din anexa V la Recomandarea privind CEC, acolo unde este posibil, pentru a demonstra volumul de muncă teoretică estimat a fi necesar pentru obținerea rezultatelor învățării în vederea acordării unui microcertificat. |
| --- | --- |

—

Instituțiile de învățământ superior ar trebui să utilizeze Sistemul european de acumulare și transfer al creditelor de studii (ECTS) și să respecte principiile din anexa V la Recomandarea privind CEC, acolo unde este posibil, pentru a demonstra volumul de muncă teoretică estimat a fi necesar pentru obținerea rezultatelor învățării în vederea acordării unui microcertificat.

| — | Furnizorii care nu utilizează ECTS pot utiliza alte sisteme sau tipuri de informații care pot descrie în mod eficace rezultatele învățării și volumul de muncă, în conformitate cu principiile din anexa V la Recomandarea privind CEC. |
| --- | --- |

—

Furnizorii care nu utilizează ECTS pot utiliza alte sisteme sau tipuri de informații care pot descrie în mod eficace rezultatele învățării și volumul de muncă, în conformitate cu principiile din anexa V la Recomandarea privind CEC.

Cadrul/sistemele de calificări

| — | Microcertificatele pot fi incluse în cadrele/sistemele naționale de calificări, după caz, în concordanță cu prioritățile și deciziile naționale. Cadrele/sistemele naționale de calificări sunt corelate cu Cadrul european al calificărilor și, în cazul calificărilor din învățământul superior, autocertificate în conformitate cu cadrul calificărilor din Spațiul european al învățământului superior, ceea ce poate sprijini într-o mai mare măsură transparența microcertificatelor și încrederea în acestea. |
| --- | --- |

—

Microcertificatele pot fi incluse în cadrele/sistemele naționale de calificări, după caz, în concordanță cu prioritățile și deciziile naționale. Cadrele/sistemele naționale de calificări sunt corelate cu Cadrul european al calificărilor și, în cazul calificărilor din învățământul superior, autocertificate în conformitate cu cadrul calificărilor din Spațiul european al învățământului superior, ceea ce poate sprijini într-o mai mare măsură transparența microcertificatelor și încrederea în acestea.

Informațiile privind oferta de microcertificate

Sistemele de microcertificate ar trebui să ofere informații transparente și clare, care să stea la baza sistemelor de orientare pentru cursanți, în concordanță cu practicile naționale și cu nevoile părților interesate:

| — | informațiile privind furnizorii de microcertificate sunt publicate, acolo unde este posibil, în registrele relevante existente. Furnizorii de învățământ superior (și alți furnizori relevanți) ar trebui să fie incluși, acolo unde este posibil, în baza de date privind rezultatele asigurării externe a calității (DEQAR), pe baza asigurării calității în conformitate cu Standardele și orientările pentru asigurarea calității în Spațiul european al învățământului superior (ESG); |
| --- | --- |

—

informațiile privind furnizorii de microcertificate sunt publicate, acolo unde este posibil, în registrele relevante existente. Furnizorii de învățământ superior (și alți furnizori relevanți) ar trebui să fie incluși, acolo unde este posibil, în baza de date privind rezultatele asigurării externe a calității (DEQAR), pe baza asigurării calității în conformitate cu Standardele și orientările pentru asigurarea calității în Spațiul european al învățământului superior (ESG);

| — | informațiile privind oportunitățile de învățare în urma cărora se acordă un microcertificat ar trebui să fie accesibile și ușor de partajat prin intermediul platformelor relevante, inclusiv Europass. |
| --- | --- |

—

informațiile privind oportunitățile de învățare în urma cărora se acordă un microcertificat ar trebui să fie accesibile și ușor de partajat prin intermediul platformelor relevante, inclusiv Europass.

3.

Relevanță

Microcertificatele ar trebui să fie concepute și emise ca rezultate distincte și specifice ale învățării, iar oportunitățile de învățare în urma cărora se acordă un microcertificat trebuie actualizate în funcție de necesități, pentru a răspunde nevoilor de învățare identificate.

Este încurajată colaborarea dintre organizațiile de educație și formare, angajatori, partenerii sociali, alți furnizori și utilizatorii de microcertificate, pentru a spori relevanța microcertificatelor pentru piața forței de muncă.

4.

Evaluare validă

Rezultatele învățării finalizate prin acordarea unui microcertificat sunt evaluate pe baza unor criterii transparente.

5.

Parcursuri de învățare

Microcertificatele sunt concepute și emise pentru a sprijini parcursuri de învățare flexibile, inclusiv posibilitatea de a „cumula”, valida și recunoaște microcertificate din diferite sisteme.

Capacitatea de suprapunere

Microcertificatele sunt concepute să fie modulare, astfel încât să se poată adăuga alte microcertificate pentru a crea certificate mai generale. Deciziile de „cumulare” sau de combinare a certificatelor îi revin organizației gazdă (de exemplu, instituțiile de educație și formare, angajatorii etc.), în conformitate cu practicile sale, și ar trebui să sprijine obiectivele și nevoile cursantului. Cumularea nu creează un drept automat la o calificare sau la o diplomă. Astfel de decizii sunt luate de autoritățile sau instituțiile regionale și naționale în concordanță cu procedurile lor de acordare.

Validarea învățării nonformale și informale

Obținerea microcertificatelor este posibilă în urma evaluării rezultatelor învățării, obținute fie printr-un curs specific în urma căruia se acordă un microcertificat, fie pe baza evaluării rezultatelor învățării obținute în urma învățării nonformale și informale.

6.

Recunoaștere

Microcertificatele au o valoare de semnalizare clară a rezultatelor învățării pentru module de învățare de dimensiuni reduse. Recunoașterea deschide calea către o ofertă mai largă de astfel de experiențe de învățare, într-un mod comparabil în întreaga UE.

Microcertificatele sunt recunoscute, acolo unde este posibil, de către autoritățile competente, în scopuri academice, de formare sau de ocupare a forței de muncă, pe baza informațiilor furnizate în conformitate cu elementele standard europene (anexa I) și cu principiile privind conceperea și emiterea microcertificatelor (anexa II).

Atunci când microcertificatele sunt emise de furnizori de educație formală, acestea sunt recunoscute, acolo unde este posibil, pe baza procedurilor standard de recunoaștere utilizate pentru recunoașterea calificărilor obținute în străinătate și a perioadelor de învățare petrecute în străinătate.

Acest lucru nu aduce atingere dreptului autorităților competente de a defini proceduri de recunoaștere sau de a verifica autenticitatea documentelor.

7.

Portabilitate

Microcertificatele sunt deținute de titularul certificatelor (cursantul) și pot fi stocate și partajate cu ușurință de către titularul certificatelor, inclusiv prin portofele electronice securizate (de exemplu, Europass), în concordanță cu Regulamentul general privind protecția datelor. Infrastructura pentru stocarea datelor se bazează pe standarde și modele de date deschise. Acest lucru asigură interoperabilitatea și fluiditatea schimbului de date și permite verificarea fără probleme a autenticității datelor.

8.

Axare pe cursant

Microcertificatele sunt concepute pentru a răspunde nevoilor grupului-țintă de cursanți. Cursanții sunt implicați în procesele interne și externe de asigurare a calității, iar feedbackul lor este luat în considerare ca parte a îmbunătățirii continue a microcertificatelor.

9.

Autenticitate

Microcertificatele conțin suficiente informații pentru a se putea verifica identitatea titularului certificatelor (cursantul), identitatea juridică a emitentului, data și locul emiterii microcertificatelor.

10.

Informare și orientare

Informarea și consilierea privind microcertificatele ar trebui să fie incluse în serviciile de orientare în materie de învățare pe tot parcursul vieții și să ajungă la grupuri de cursanți cât mai extinse cu putință, într-un mod favorabil incluziunii, sprijinind opțiunile în materie de educație, formare și carieră.

---

| 27.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 243/26 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 243/26

---

RECOMANDAREA A CONSILIULUI

din 16 iunie 2022

privind conturile personale de învățare

(2022/C 243/03)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292 coroborat cu articolul 149,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | O forță de muncă calificată este esențială pentru consolidarea competitivității durabile a Uniunii, sprijinirea unei redresări generatoare de locuri de muncă în urma pandemiei de COVID-19 și asigurarea unei tranziții digitale și a unei tranziții verzi echitabile din punct de vedere social. Pe măsură ce piețele forței de muncă evoluează, oamenii trebuie să țină pasul prin îmbunătățirea competențelor lor. Competențele noi și îmbunătățite oferă mai multe oportunități și îi înzestrează pe cetățeni pentru a juca un rol activ în gestionarea tranzițiilor pe piața forței de muncă și pentru a participa pe deplin în societate, în contextul schimbărilor demografice. În plus, perfecționarea și recalificarea adulților pot reprezenta instrumente puternice de promovare a echității sociale și a incluziunii pentru o tranziție echitabilă. |
| --- | --- |

(1)

O forță de muncă calificată este esențială pentru consolidarea competitivității durabile a Uniunii, sprijinirea unei redresări generatoare de locuri de muncă în urma pandemiei de COVID-19 și asigurarea unei tranziții digitale și a unei tranziții verzi echitabile din punct de vedere social. Pe măsură ce piețele forței de muncă evoluează, oamenii trebuie să țină pasul prin îmbunătățirea competențelor lor. Competențele noi și îmbunătățite oferă mai multe oportunități și îi înzestrează pe cetățeni pentru a juca un rol activ în gestionarea tranzițiilor pe piața forței de muncă și pentru a participa pe deplin în societate, în contextul schimbărilor demografice. În plus, perfecționarea și recalificarea adulților pot reprezenta instrumente puternice de promovare a echității sociale și a incluziunii pentru o tranziție echitabilă.

| (2) | Articolul 14 alineatul (1) din Carta drepturilor fundamentale (1) prevede că orice persoană are dreptul la educație și să aibă acces la formare profesională și pregătire continuă. Primul principiu al Pilonului european al drepturilor sociale (denumit în continuare „pilonul”), proclamat în comun de Parlamentul European, de Consiliu și de Comisie la 17 noiembrie 2017 (2), prevede că orice persoană are dreptul la educație, formare profesională și învățare pe tot parcursul vieții, favorabile incluziunii și de înaltă calitate, pentru a dobândi și a menține competențe care să îi permită să participe deplin în societate și să gestioneze cu succes tranzițiile pe piața forței de muncă. Principiul al patrulea al pilonului se referă la sprijinul activ pentru ocuparea forței de muncă, pentru a susține dreptul oricărei persoane la asistență rapidă și adaptată, în vederea îmbunătățirii perspectivelor de încadrare în muncă sau de desfășurare a unor activități independente. Principiul al cincilea al pilonului, privind locurile de muncă sigure și adaptabile, subliniază faptul că, indiferent de tipul și de durata raportului de muncă, lucrătorii au dreptul la un tratament corect și egal în ceea ce privește condițiile de muncă, accesul la protecție socială și formare profesională. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 14 alineatul (1) din Carta drepturilor fundamentale (1) prevede că orice persoană are dreptul la educație și să aibă acces la formare profesională și pregătire continuă. Primul principiu al Pilonului european al drepturilor sociale (denumit în continuare „pilonul”), proclamat în comun de Parlamentul European, de Consiliu și de Comisie la 17 noiembrie 2017 (2), prevede că orice persoană are dreptul la educație, formare profesională și învățare pe tot parcursul vieții, favorabile incluziunii și de înaltă calitate, pentru a dobândi și a menține competențe care să îi permită să participe deplin în societate și să gestioneze cu succes tranzițiile pe piața forței de muncă. Principiul al patrulea al pilonului se referă la sprijinul activ pentru ocuparea forței de muncă, pentru a susține dreptul oricărei persoane la asistență rapidă și adaptată, în vederea îmbunătățirii perspectivelor de încadrare în muncă sau de desfășurare a unor activități independente. Principiul al cincilea al pilonului, privind locurile de muncă sigure și adaptabile, subliniază faptul că, indiferent de tipul și de durata raportului de muncă, lucrătorii au dreptul la un tratament corect și egal în ceea ce privește condițiile de muncă, accesul la protecție socială și formare profesională.

| (3) | La 25 iunie 2021, Consiliul European a salutat obiectivele principale ale Planului de acțiune al Uniunii privind Pilonul european al drepturilor sociale, în conformitate cu Declarația de la Porto din 8 mai 2021, sprijinind astfel obiectivul ambițios de a asigura participarea, până în 2030, a cel puțin 60 % din totalul adulților la activități de formare în fiecare an. Cu toate acestea, participarea la învățare în rândul adulților în Uniune a stagnat în ultimul deceniu, iar 21 de state membre nu și-au îndeplinit obiectivul stabilit la nivelul Uniunii pentru 2020. Având în vedere acest lucru, Consiliul a adoptat Rezoluția privind un nou plan european pentru învățarea în rândul adulților (2021-2030) (3), pentru a sprijini progresele în direcția atingerii obiectivului principal al Uniunii privind învățarea în rândul adulților. Pentru numeroși adulți, cum ar fi cei cu forme de angajare atipice, angajații întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), șomerii, persoanele inactive și cele slab calificate, oportunitățile de dezvoltare a competențelor sunt în prea multe cazuri inaccesibile. |
| --- | --- |

(3)

La 25 iunie 2021, Consiliul European a salutat obiectivele principale ale Planului de acțiune al Uniunii privind Pilonul european al drepturilor sociale, în conformitate cu Declarația de la Porto din 8 mai 2021, sprijinind astfel obiectivul ambițios de a asigura participarea, până în 2030, a cel puțin 60 % din totalul adulților la activități de formare în fiecare an. Cu toate acestea, participarea la învățare în rândul adulților în Uniune a stagnat în ultimul deceniu, iar 21 de state membre nu și-au îndeplinit obiectivul stabilit la nivelul Uniunii pentru 2020. Având în vedere acest lucru, Consiliul a adoptat Rezoluția privind un nou plan european pentru învățarea în rândul adulților (2021-2030) (3), pentru a sprijini progresele în direcția atingerii obiectivului principal al Uniunii privind învățarea în rândul adulților. Pentru numeroși adulți, cum ar fi cei cu forme de angajare atipice, angajații întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), șomerii, persoanele inactive și cele slab calificate, oportunitățile de dezvoltare a competențelor sunt în prea multe cazuri inaccesibile.

| (4) | Agenda europeană pentru competențe, adoptată de Comisie la 1 iulie 2020, invită la o revoluție a competențelor pentru a transforma tranziția verde și pe cea digitală în oportunități pentru o redresare promptă și echitabilă. Aceasta anunță, printre altele, că Comisia va analiza felul în care conturile personale de învățare ar putea fi utilizate ca instrument de sprijinire a perfecționării și recalificării adulților în vârstă de muncă, completând alte acțiuni care vizează angajatorii și furnizorii de educație și formare. |
| --- | --- |

(4)

Agenda europeană pentru competențe, adoptată de Comisie la 1 iulie 2020, invită la o revoluție a competențelor pentru a transforma tranziția verde și pe cea digitală în oportunități pentru o redresare promptă și echitabilă. Aceasta anunță, printre altele, că Comisia va analiza felul în care conturile personale de învățare ar putea fi utilizate ca instrument de sprijinire a perfecționării și recalificării adulților în vârstă de muncă, completând alte acțiuni care vizează angajatorii și furnizorii de educație și formare.

| (5) | Competențele pentru tranziția verde și perfecționarea și recalificarea forței de muncă vor fi necesare în contextul trecerii la o economie modernă, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și competitivă , astfel cum se prevede în Pactul verde european, care vizează neutralitatea climatică până în 2050. Comunicarea Comisiei din 14 iulie 2021 intitulată „Pregătiți pentru 55” recunoaște că tranziția verde poate avea succes numai dacă Uniunea dispune de forța de muncă calificată de care are nevoie pentru a rămâne competitivă și atrage atenția asupra acțiunilor emblematice ale Agendei europene pentru competențe în vederea înzestrării cetățenilor cu competențele necesare pentru tranziția verde și pentru cea digitală. |
| --- | --- |

(5)

Competențele pentru tranziția verde și perfecționarea și recalificarea forței de muncă vor fi necesare în contextul trecerii la o economie modernă, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și competitivă , astfel cum se prevede în Pactul verde european, care vizează neutralitatea climatică până în 2050. Comunicarea Comisiei din 14 iulie 2021 intitulată „Pregătiți pentru 55” recunoaște că tranziția verde poate avea succes numai dacă Uniunea dispune de forța de muncă calificată de care are nevoie pentru a rămâne competitivă și atrage atenția asupra acțiunilor emblematice ale Agendei europene pentru competențe în vederea înzestrării cetățenilor cu competențele necesare pentru tranziția verde și pentru cea digitală.

| (6) | Comunicarea Comisiei din 9 martie 2021 privind deceniul digital al Europei recunoaște lipsa de personal cu competențe digitale adecvate, precum și dezechilibrul de gen în rândul specialiștilor în tehnologia informației și comunicațiilor (TIC) și al absolvenților din domeniul științelor, tehnologiei, ingineriei și matematicilor (ȘTIM). Aceasta reiterează obiectivul de a asigura posesia cel puțin a unor competențe digitale de bază de către cel puțin 80 % din populația Uniunii până în 2030 și propune obiectivul de a avea 20 de milioane de specialiști TIC angajați, cu asigurarea parității între femei și bărbați, tot până în 2030. Propunerea Comisiei din 15 septembrie 2021 privind Calea către deceniul digital sugerează stabilirea unui cadru pentru a evolua în direcția îndeplinirii acestor obiective. Planul de acțiune pentru educația digitală 2021-2027 din 30 septembrie 2020 subliniază că ar trebui utilizate mijloace tehnologice pentru a facilita accesibilitatea și a consolida flexibilitatea oportunităților de învățare, inclusiv perfecționarea și recalificarea. |
| --- | --- |

(6)

Comunicarea Comisiei din 9 martie 2021 privind deceniul digital al Europei recunoaște lipsa de personal cu competențe digitale adecvate, precum și dezechilibrul de gen în rândul specialiștilor în tehnologia informației și comunicațiilor (TIC) și al absolvenților din domeniul științelor, tehnologiei, ingineriei și matematicilor (ȘTIM). Aceasta reiterează obiectivul de a asigura posesia cel puțin a unor competențe digitale de bază de către cel puțin 80 % din populația Uniunii până în 2030 și propune obiectivul de a avea 20 de milioane de specialiști TIC angajați, cu asigurarea parității între femei și bărbați, tot până în 2030. Propunerea Comisiei din 15 septembrie 2021 privind Calea către deceniul digital sugerează stabilirea unui cadru pentru a evolua în direcția îndeplinirii acestor obiective. Planul de acțiune pentru educația digitală 2021-2027 din 30 septembrie 2020 subliniază că ar trebui utilizate mijloace tehnologice pentru a facilita accesibilitatea și a consolida flexibilitatea oportunităților de învățare, inclusiv perfecționarea și recalificarea.

| (7) | În Comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O nouă Strategie industrială pentru Europa se solicită luarea de măsuri decisive pentru ca învățarea pe tot parcursul vieții să devină o realitate pentru toți și pentru a se asigura faptul că educația și formarea țin pasul cu dubla tranziție și contribuie la realizarea acesteia. |
| --- | --- |

(7)

În Comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O nouă Strategie industrială pentru Europa se solicită luarea de măsuri decisive pentru ca învățarea pe tot parcursul vieții să devină o realitate pentru toți și pentru a se asigura faptul că educația și formarea țin pasul cu dubla tranziție și contribuie la realizarea acesteia.

| (8) | Concluziile Consiliului din 8 iunie 2020 (4) invită statele membre, ținând seama de circumstanțele naționale și respectând rolul și autonomia partenerilor sociali, să „exploreze posibilitățile în materie de modele de finanțare publică și privată a învățării pe tot parcursul vieții și de dezvoltare a competențelor la nivel individual, deoarece finanțarea durabilă este deosebit de importantă în contextul deficitului de forță de muncă calificată și să acorde o atenție deosebită grupurilor vulnerabile și lucrătorilor slab calificați” și invită Comisia, în conformitate cu competențele sale, să sprijine statele membre în aceste eforturi. |
| --- | --- |

(8)

Concluziile Consiliului din 8 iunie 2020 (4) invită statele membre, ținând seama de circumstanțele naționale și respectând rolul și autonomia partenerilor sociali, să „exploreze posibilitățile în materie de modele de finanțare publică și privată a învățării pe tot parcursul vieții și de dezvoltare a competențelor la nivel individual, deoarece finanțarea durabilă este deosebit de importantă în contextul deficitului de forță de muncă calificată și să acorde o atenție deosebită grupurilor vulnerabile și lucrătorilor slab calificați” și invită Comisia, în conformitate cu competențele sale, să sprijine statele membre în aceste eforturi.

| (9) | Sprijinul financiar insuficient pentru persoane este unul dintre principalele obstacole care influențează participarea la învățare. În general, investițiile publice și private sunt insuficiente. Cea mai mare parte a formării legate de locul de muncă din Uniune este sponsorizată de angajatori. Cu toate acestea, numeroase întreprinderi, în special IMM-urile, nu oferă sau nu finanțează cursuri de formare pentru personalul lor, iar persoanele care desfășoară activități atipice nu au acces sau au un acces limitat la formare sponsorizată de angajator. Astfel de inegalități ar putea submina bunăstarea și sănătatea persoanelor, ar putea reduce competitivitatea economică, ar putea duce la ratarea unor oportunități și la bariere în calea inovării și ar putea avea drept consecință riscul de a-i lăsa pe unii oameni în urmă în tranziția către activități economice mai durabile. |
| --- | --- |

(9)

Sprijinul financiar insuficient pentru persoane este unul dintre principalele obstacole care influențează participarea la învățare. În general, investițiile publice și private sunt insuficiente. Cea mai mare parte a formării legate de locul de muncă din Uniune este sponsorizată de angajatori. Cu toate acestea, numeroase întreprinderi, în special IMM-urile, nu oferă sau nu finanțează cursuri de formare pentru personalul lor, iar persoanele care desfășoară activități atipice nu au acces sau au un acces limitat la formare sponsorizată de angajator. Astfel de inegalități ar putea submina bunăstarea și sănătatea persoanelor, ar putea reduce competitivitatea economică, ar putea duce la ratarea unor oportunități și la bariere în calea inovării și ar putea avea drept consecință riscul de a-i lăsa pe unii oameni în urmă în tranziția către activități economice mai durabile.

| (10) | Pe lângă costurile directe, constrângerile de timp reprezintă un factor important care îi împiedică pe adulți să urmeze cursuri de formare. Cu toate că în majoritatea statelor membre (5) există acorduri care prevăd concedii pentru formare profesională plătite, gradul de conștientizare cu privire la existența concediului pentru formare profesională, precum și utilizarea acestuia de către populația adultă în vârstă de muncă sunt frecvent scăzute și adesea, acordurile nu acoperă lucrătorii atipici sau nu permit adulților să urmeze cursuri de educație și formare în perioadele de șomaj sau de activitate economică redusă. |
| --- | --- |

(10)

Pe lângă costurile directe, constrângerile de timp reprezintă un factor important care îi împiedică pe adulți să urmeze cursuri de formare. Cu toate că în majoritatea statelor membre (5) există acorduri care prevăd concedii pentru formare profesională plătite, gradul de conștientizare cu privire la existența concediului pentru formare profesională, precum și utilizarea acestuia de către populația adultă în vârstă de muncă sunt frecvent scăzute și adesea, acordurile nu acoperă lucrătorii atipici sau nu permit adulților să urmeze cursuri de educație și formare în perioadele de șomaj sau de activitate economică redusă.

| (11) | Numeroși adulți, în special adulții cu nivel scăzut de calificare și adulții cu acces minim la piața forței de muncă, nu sunt motivați să urmeze cursuri de formare. Este posibil ca aceștia să nu fie conștienți de propriile nevoi în materie de competențe și să nu știe dacă sprijinul și formarea sunt sau nu disponibile ori dacă sunt de bună calitate și sunt recunoscute pe piața forței de muncă. În plus, este posibil ca oamenii să nu fie motivați să urmeze cursuri de formare care au fost alese fără ca aceștia să fi fost consultați și care nu sunt adaptate nevoilor lor. |
| --- | --- |

(11)

Numeroși adulți, în special adulții cu nivel scăzut de calificare și adulții cu acces minim la piața forței de muncă, nu sunt motivați să urmeze cursuri de formare. Este posibil ca aceștia să nu fie conștienți de propriile nevoi în materie de competențe și să nu știe dacă sprijinul și formarea sunt sau nu disponibile ori dacă sunt de bună calitate și sunt recunoscute pe piața forței de muncă. În plus, este posibil ca oamenii să nu fie motivați să urmeze cursuri de formare care au fost alese fără ca aceștia să fi fost consultați și care nu sunt adaptate nevoilor lor.

| (12) | Este necesară o nouă abordare a perfecționării și a recalificării în Uniune. Aceasta ar trebui să completeze instrumentele existente și să urmărească îndeplinirea angajamentelor politice, consolidând capacitatea de acțiune a persoanelor și înzestrându-le cu sprijinul și uneltele de care au nevoie pentru a se perfecționa sau pentru a se recalifica, la toate nivelurile de competențe. |
| --- | --- |

(12)

Este necesară o nouă abordare a perfecționării și a recalificării în Uniune. Aceasta ar trebui să completeze instrumentele existente și să urmărească îndeplinirea angajamentelor politice, consolidând capacitatea de acțiune a persoanelor și înzestrându-le cu sprijinul și uneltele de care au nevoie pentru a se perfecționa sau pentru a se recalifica, la toate nivelurile de competențe.

| (13) | În avizul său din 16 august 2021 referitor la inițiativa Uniunii privind conturile personale de învățare și consolidarea furnizării de servicii de formare în Europa, Comitetul consultativ pentru formare profesională (CCFP) susține că o astfel de inițiativă ar trebui să contribuie la creșterea implicării, a motivației și a participării adulților la educație și formare. Principala provocare este de a îmbunătăți corelarea competențelor cu locurile de muncă și de a asigura accesul la opțiuni diversificate de formare de calitate printr-o ofertă mai relevantă și mai bine orientată. CCFP subliniază, în avizul său, că selectarea mecanismelor de finanțare și a stimulentelor adaptate în funcție de grupul-țintă la nivel național ar trebui să reflecte nevoile și prioritățile naționale. |
| --- | --- |

(13)

În avizul său din 16 august 2021 referitor la inițiativa Uniunii privind conturile personale de învățare și consolidarea furnizării de servicii de formare în Europa, Comitetul consultativ pentru formare profesională (CCFP) susține că o astfel de inițiativă ar trebui să contribuie la creșterea implicării, a motivației și a participării adulților la educație și formare. Principala provocare este de a îmbunătăți corelarea competențelor cu locurile de muncă și de a asigura accesul la opțiuni diversificate de formare de calitate printr-o ofertă mai relevantă și mai bine orientată. CCFP subliniază, în avizul său, că selectarea mecanismelor de finanțare și a stimulentelor adaptate în funcție de grupul-țintă la nivel național ar trebui să reflecte nevoile și prioritățile naționale.

| (14) | O posibilă abordare a problemelor prezentate mai sus este de a oferi oamenilor sprijin direct prin drepturi la formare în conturi personale de învățare. Aceasta implică, de asemenea, instituirea unui cadru favorabil amplu care să permită accesul persoanelor la oportunități de formare, la informații, la orientare, la concedii pentru formare profesională plătite și la recunoașterea rezultatelor în materie de formare. Această abordare poate completa inițiativele existente la nivel național. |
| --- | --- |

(14)

O posibilă abordare a problemelor prezentate mai sus este de a oferi oamenilor sprijin direct prin drepturi la formare în conturi personale de învățare. Aceasta implică, de asemenea, instituirea unui cadru favorabil amplu care să permită accesul persoanelor la oportunități de formare, la informații, la orientare, la concedii pentru formare profesională plătite și la recunoașterea rezultatelor în materie de formare. Această abordare poate completa inițiativele existente la nivel național.

| (15) | Se recomandă ca dreptul individual la formare să fie definit la nivel național, în conformitate cu nevoile de formare ale persoanelor (6) și ținând seama de alte instrumente existente. Modularea finanțării în funcție de necesități poate spori eficiența inițiativei. Statele membre pot stabili drepturi suplimentare la formare pentru persoanele care au cea mai mare nevoie de aceasta, în funcție de contextul național și de evoluția pieței forței de muncă. De exemplu, statele membre ar putea oferi finanțare suplimentară conturilor personale de învățare în sectoarele strategice (7), pentru a sprijini tranziția verde și cea digitală. Pe lângă drepturile financiare, relevanța, utilitatea și recunoașterea formării reprezintă factori-cheie care afectează participarea la perfecționare și recalificare. Se recomandă totodată ca partenerii sociali și părțile interesate relevante să fie consultați cu privire la aceste aspecte. |
| --- | --- |

(15)

Se recomandă ca dreptul individual la formare să fie definit la nivel național, în conformitate cu nevoile de formare ale persoanelor (6) și ținând seama de alte instrumente existente. Modularea finanțării în funcție de necesități poate spori eficiența inițiativei. Statele membre pot stabili drepturi suplimentare la formare pentru persoanele care au cea mai mare nevoie de aceasta, în funcție de contextul național și de evoluția pieței forței de muncă. De exemplu, statele membre ar putea oferi finanțare suplimentară conturilor personale de învățare în sectoarele strategice (7), pentru a sprijini tranziția verde și cea digitală. Pe lângă drepturile financiare, relevanța, utilitatea și recunoașterea formării reprezintă factori-cheie care afectează participarea la perfecționare și recalificare. Se recomandă totodată ca partenerii sociali și părțile interesate relevante să fie consultați cu privire la aceste aspecte.

| (16) | Conturile personale de învățare ar trebui să le permită oamenilor să acumuleze și să utilizeze drepturile la formare pe o perioadă stabilită, care să fie definită la nivel național, astfel încât să poată urma cursuri de formare mai îndelungate și mai costisitoare sau să poată să se instruiască în perioadele de recesiune economică, ca răspuns la nevoile emergente în materie de competențe. Persoanele ar trebui să aibă posibilitatea de a-și păstra drepturile individuale la formare, indiferent de statutul lor pe piața forței de muncă sau de statutul lor profesional și de-a lungul schimbărilor în carieră. Statele membre sunt invitate să stabilească norme privind expirarea drepturilor, care să stimuleze cursanții să își utilizeze drepturile pe deplin. |
| --- | --- |

(16)

Conturile personale de învățare ar trebui să le permită oamenilor să acumuleze și să utilizeze drepturile la formare pe o perioadă stabilită, care să fie definită la nivel național, astfel încât să poată urma cursuri de formare mai îndelungate și mai costisitoare sau să poată să se instruiască în perioadele de recesiune economică, ca răspuns la nevoile emergente în materie de competențe. Persoanele ar trebui să aibă posibilitatea de a-și păstra drepturile individuale la formare, indiferent de statutul lor pe piața forței de muncă sau de statutul lor profesional și de-a lungul schimbărilor în carieră. Statele membre sunt invitate să stabilească norme privind expirarea drepturilor, care să stimuleze cursanții să își utilizeze drepturile pe deplin.

| (17) | Ar trebui promovată posibilitatea de a permite păstrarea drepturilor individuale la formare în perioadele în care persoana locuiește într-un alt stat membru sau utilizarea drepturilor individuale la formare pentru a accesa din străinătate o formare recunoscută și de calitate din registrul național al contului de învățare al persoanei în cauză. Transferabilitatea drepturilor între statele membre este o caracteristică de dorit pe termen lung, care necesită o analiză suplimentară, ținându-se cont de impactul posibil asupra piețelor naționale ale forței de muncă. |
| --- | --- |

(17)

Ar trebui promovată posibilitatea de a permite păstrarea drepturilor individuale la formare în perioadele în care persoana locuiește într-un alt stat membru sau utilizarea drepturilor individuale la formare pentru a accesa din străinătate o formare recunoscută și de calitate din registrul național al contului de învățare al persoanei în cauză. Transferabilitatea drepturilor între statele membre este o caracteristică de dorit pe termen lung, care necesită o analiză suplimentară, ținându-se cont de impactul posibil asupra piețelor naționale ale forței de muncă.

| (18) | Pentru a ajuta persoanele să identifice un parcurs de formare adecvat și, astfel, să își sporească motivația de a învăța, trebuie să existe acces la orientare profesională și la oportunități de validare. Sunt necesare, de asemenea, registre publice actualizate ale cursurilor de formare recunoscute, prin intermediul unor portaluri digitale naționale unice specializate accesibile tuturor, inclusiv persoanelor cu handicap, și care să fie interconectate, de preferință, cu platforma Europass. |
| --- | --- |

(18)

Pentru a ajuta persoanele să identifice un parcurs de formare adecvat și, astfel, să își sporească motivația de a învăța, trebuie să existe acces la orientare profesională și la oportunități de validare. Sunt necesare, de asemenea, registre publice actualizate ale cursurilor de formare recunoscute, prin intermediul unor portaluri digitale naționale unice specializate accesibile tuturor, inclusiv persoanelor cu handicap, și care să fie interconectate, de preferință, cu platforma Europass.

| (19) | Se recomandă utilizarea conturilor personale de învățare pentru a avea acces la oportunități de validare, inclusiv de evaluare a competențelor. Recenta evaluare de către Comisie a activităților desfășurate în temeiul Recomandării Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării non-formale și informale (8) indică progrese substanțiale, dar identifică, de asemenea, provocările persistente și răspunsurile propuse. În special, este necesar să se acorde persoanelor sprijin adaptat și să se asigure o coordonare mai strânsă cu serviciile de orientare, precum și adaptarea eficace a inițiativelor de validare pentru grupurile defavorizate și vulnerabile. Statele membre sunt invitate să încurajeze furnizarea de micro-certificate, după caz, pe baza nevoilor identificate, în conformitate cu Recomandarea Consiliului din 16 iunie 2022 privind micro-certificatele pentru învățarea pe tot parcursul vieții și capacitatea de inserție profesională (9). |
| --- | --- |

(19)

Se recomandă utilizarea conturilor personale de învățare pentru a avea acces la oportunități de validare, inclusiv de evaluare a competențelor. Recenta evaluare de către Comisie a activităților desfășurate în temeiul Recomandării Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării non-formale și informale (8) indică progrese substanțiale, dar identifică, de asemenea, provocările persistente și răspunsurile propuse. În special, este necesar să se acorde persoanelor sprijin adaptat și să se asigure o coordonare mai strânsă cu serviciile de orientare, precum și adaptarea eficace a inițiativelor de validare pentru grupurile defavorizate și vulnerabile. Statele membre sunt invitate să încurajeze furnizarea de micro-certificate, după caz, pe baza nevoilor identificate, în conformitate cu Recomandarea Consiliului din 16 iunie 2022 privind micro-certificatele pentru învățarea pe tot parcursul vieții și capacitatea de inserție profesională (9).

| (20) | Prezenta recomandare sprijină implementarea concediului pentru formare profesională plătit. Asigurarea adecvată a concediului pentru formare profesională plătit ar permite lucrătorilor să își păstreze salariul sau să obțină un venit de înlocuire pe durata perioadelor de formare. Statele membre sunt invitate să inițieze un dialog cu partenerii sociali cu privire la modalități care să le permită angajaților să participe la cursuri de formare în timpul programului de lucru utilizându-și conturile personale de învățare, ținându-se seama de posibilitățile și programele de formare de la nivel național. În acest sens, ar trebui totodată luată în considerare situația IMM-urilor și a microîntreprinderilor. |
| --- | --- |

(20)

Prezenta recomandare sprijină implementarea concediului pentru formare profesională plătit. Asigurarea adecvată a concediului pentru formare profesională plătit ar permite lucrătorilor să își păstreze salariul sau să obțină un venit de înlocuire pe durata perioadelor de formare. Statele membre sunt invitate să inițieze un dialog cu partenerii sociali cu privire la modalități care să le permită angajaților să participe la cursuri de formare în timpul programului de lucru utilizându-și conturile personale de învățare, ținându-se seama de posibilitățile și programele de formare de la nivel național. În acest sens, ar trebui totodată luată în considerare situația IMM-urilor și a microîntreprinderilor.

| (21) | Activitățile și campaniile mai ample de informare și de sensibilizare sunt esențiale pentru creșterea semnificativă a ratelor de participare a adulților la oportunitățile de învățare, în special în rândul grupurilor cu un grad scăzut de conștientizare cu privire la perfecționare și recalificare, cum ar fi persoanele cu acces minim la piața forței de muncă. O cooperare între autoritățile publice, partenerii sociali, organizațiile societății civile și alte părți interesate, pe baza înțelegerii comune potrivit căreia perfecționarea și recalificarea reprezintă un mijloc de investiții, poate spori eficacitatea activităților de informare și de sensibilizare. Atenția acordată accesibilității ar trebui să faciliteze participarea adulților cu handicap. |
| --- | --- |

(21)

Activitățile și campaniile mai ample de informare și de sensibilizare sunt esențiale pentru creșterea semnificativă a ratelor de participare a adulților la oportunitățile de învățare, în special în rândul grupurilor cu un grad scăzut de conștientizare cu privire la perfecționare și recalificare, cum ar fi persoanele cu acces minim la piața forței de muncă. O cooperare între autoritățile publice, partenerii sociali, organizațiile societății civile și alte părți interesate, pe baza înțelegerii comune potrivit căreia perfecționarea și recalificarea reprezintă un mijloc de investiții, poate spori eficacitatea activităților de informare și de sensibilizare. Atenția acordată accesibilității ar trebui să faciliteze participarea adulților cu handicap.

| (22) | Monitorizarea la nivel național și îmbunătățirea continuă a conturilor personale de învățare și a cadrului de susținere sunt esențiale pentru sprijinirea punerii în aplicare a prezentei recomandări. Ajustările ulterioare ar putea viza cuantumul drepturilor individuale la formare, grupurile prioritare sau integrarea ușor de utilizat a diferitelor elemente ale cadrului de susținere. |
| --- | --- |

(22)

Monitorizarea la nivel național și îmbunătățirea continuă a conturilor personale de învățare și a cadrului de susținere sunt esențiale pentru sprijinirea punerii în aplicare a prezentei recomandări. Ajustările ulterioare ar putea viza cuantumul drepturilor individuale la formare, grupurile prioritare sau integrarea ușor de utilizat a diferitelor elemente ale cadrului de susținere.

| (23) | Finanțarea adecvată este o caracteristică esențială a programelor de succes pentru conturile personale de învățare. Un program național de conturi personale de învățare ar putea facilita partajarea costurilor între diferite surse de finanțare, cum ar fi autoritățile publice, angajatorii și fondurile gestionate de partenerii sociali, permițând diferitelor surse de finanțare să contribuie la contul personal de învățare. O combinație de surse de finanțare publice și private ar trebui să asigure sustenabilitatea inițiativei în statele membre, care este esențială pentru succesul său. O astfel de combinație a surselor de finanțare facilitează adaptarea sprijinului și a finanțărilor suplimentare din partea angajatorilor pentru angajații lor, fie în mod voluntar, fie ca rezultat al contractelor colective de muncă. |
| --- | --- |

(23)

Finanțarea adecvată este o caracteristică esențială a programelor de succes pentru conturile personale de învățare. Un program național de conturi personale de învățare ar putea facilita partajarea costurilor între diferite surse de finanțare, cum ar fi autoritățile publice, angajatorii și fondurile gestionate de partenerii sociali, permițând diferitelor surse de finanțare să contribuie la contul personal de învățare. O combinație de surse de finanțare publice și private ar trebui să asigure sustenabilitatea inițiativei în statele membre, care este esențială pentru succesul său. O astfel de combinație a surselor de finanțare facilitează adaptarea sprijinului și a finanțărilor suplimentare din partea angajatorilor pentru angajații lor, fie în mod voluntar, fie ca rezultat al contractelor colective de muncă.

| (24) | Fondurile Uniunii care sprijină programele de învățare în rândul adulților, cum ar fi Fondul social european Plus (10), Fondul european de dezvoltare regională (11), Fondul pentru o tranziție justă (12) precum și, după caz, Mecanismul de redresare și reziliență (13) din cadrul Next Generation EU și expertiza personalizată acordată prin intermediul Instrumentului de sprijin tehnic (14), pot sprijini instituirea de conturi personale de învățare și cadrul de susținere al acestora. Învățarea reciprocă, facilitată de Comisie, poate sprijini, de asemenea, acest proces. |
| --- | --- |

(24)

Fondurile Uniunii care sprijină programele de învățare în rândul adulților, cum ar fi Fondul social european Plus (10), Fondul european de dezvoltare regională (11), Fondul pentru o tranziție justă (12) precum și, după caz, Mecanismul de redresare și reziliență (13) din cadrul Next Generation EU și expertiza personalizată acordată prin intermediul Instrumentului de sprijin tehnic (14), pot sprijini instituirea de conturi personale de învățare și cadrul de susținere al acestora. Învățarea reciprocă, facilitată de Comisie, poate sprijini, de asemenea, acest proces.

| (25) | Prezenta recomandare nu aduce atingere competenței exclusive a statelor membre și nici repartizării competențelor în cadrul fiecărui stat membru la nivel național, regional sau local în ceea ce privește finanțarea, precum și organizarea și conținutul sistemelor lor de educație și formare pentru adulți. Aceasta nu împiedică statele membre să mențină sau să stabilească dispoziții privind învățarea și formarea în rândul adulților diferite sau mai ambițioase decât cele recomandate în prezenta recomandare. |
| --- | --- |

(25)

Prezenta recomandare nu aduce atingere competenței exclusive a statelor membre și nici repartizării competențelor în cadrul fiecărui stat membru la nivel național, regional sau local în ceea ce privește finanțarea, precum și organizarea și conținutul sistemelor lor de educație și formare pentru adulți. Aceasta nu împiedică statele membre să mențină sau să stabilească dispoziții privind învățarea și formarea în rândul adulților diferite sau mai ambițioase decât cele recomandate în prezenta recomandare.

| (26) | Statele membre ar trebui să implice partenerii sociali și toate părțile interesate relevante, inclusiv organizațiile societății civile, în elaborarea reformelor. Prezenta recomandare respectă pe deplin autonomia partenerilor sociali, inclusiv în cazurile în care aceștia sunt responsabili pentru înființarea și gestionarea sistemelor de formare. |
| --- | --- |

(26)

Statele membre ar trebui să implice partenerii sociali și toate părțile interesate relevante, inclusiv organizațiile societății civile, în elaborarea reformelor. Prezenta recomandare respectă pe deplin autonomia partenerilor sociali, inclusiv în cazurile în care aceștia sunt responsabili pentru înființarea și gestionarea sistemelor de formare.

| (27) | Măsurile prezentate în recomandarea de față nu înlocuiesc și nu sunt menite să interfereze cu furnizarea de servicii de formare de către angajatori, de către serviciile publice și private de ocupare a forței de muncă sau de către alți furnizori de servicii de educație și formare și nici nu ar trebui să înlocuiască sprijinul public pentru instituțiile de educație și formare sau alte tipuri de sprijin. Sarcina administrativă suplimentară ar trebui să fie redusă la minimum, |
| --- | --- |

(27)

Măsurile prezentate în recomandarea de față nu înlocuiesc și nu sunt menite să interfereze cu furnizarea de servicii de formare de către angajatori, de către serviciile publice și private de ocupare a forței de muncă sau de către alți furnizori de servicii de educație și formare și nici nu ar trebui să înlocuiască sprijinul public pentru instituțiile de educație și formare sau alte tipuri de sprijin. Sarcina administrativă suplimentară ar trebui să fie redusă la minimum,

RECOMANDĂ:

Obiective

| 1. | Scopul prezentei recomandări este de a sprijini inițiativele statelor membre pentru a permite unui număr mai mare de adulți în vârstă de muncă să participe la cursuri de formare, în vederea creșterii ratelor de participare și a reducerii lacunelor în materie de competențe. Recomandarea contribuie astfel la obiectivul Uniunii de a promova o economie socială de piață cu grad ridicat de competitivitate, care tinde spre ocuparea integrală a forței de muncă și spre progres social. Mai precis, aceasta urmărește:






  (a) | să sprijine toți adulții în vârstă de muncă să aibă acces la formare, inclusiv pentru tranzițiile profesionale și indiferent de statutul lor pe piața forței de muncă sau de statutul lor profesional; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

să sprijine toți adulții în vârstă de muncă să aibă acces la formare, inclusiv pentru tranzițiile profesionale și indiferent de statutul lor pe piața forței de muncă sau de statutul lor profesional;

| (b) | să sporească stimulentele și motivația persoanelor de a căuta cursuri de formare. |
| --- | --- |

(b)

să sporească stimulentele și motivația persoanelor de a căuta cursuri de formare.

| 2. | Pentru a atinge obiectivele prevăzute la punctul 1, se recomandă ca statele membre să ia în considerare crearea unor conturi personale de învățare ca mijloc posibil de a permite persoanelor să participe la cursuri de formare relevante pentru piața muncii. În cazul în care decid să creeze conturi personale de învățare, statelor membre li se recomandă să instituie un cadru de susținere care să includă oportunități de orientare profesională și de validare, pentru a promova participarea efectivă la formarea respectivă, astfel cum se prevede în prezenta recomandare. |
| --- | --- |

2.

Domeniu de aplicare

| 3. | Prezenta recomandare se referă la adulții în vârstă de muncă cu reședința legală într-un stat membru, indiferent de nivelul de instruire, de statutul lor actual pe piața forței de muncă sau de statutul lor profesional. Statelor membre li se recomandă să creeze un cont personal de învățare pentru fiecare persoană care aparține acestui grup, în funcție de nevoile și circumstanțele lor naționale.
  Se recomandă ca lucrătorii frontalieri și lucrătorii independenți care lucrează într-un alt stat membru decât statul membru în care își au reședința legală să fie preluați în statul membru în care lucrează. |
| --- | --- |

3.

Se recomandă ca lucrătorii frontalieri și lucrătorii independenți care lucrează într-un alt stat membru decât statul membru în care își au reședința legală să fie preluați în statul membru în care lucrează.

Definiții

| 4. | În sensul prezentei recomandări, se aplică următoarele definiții:






  (a) | „drept individual la formare” înseamnă dreptul de acces la un buget personal de care dispune o persoană pentru a acoperi costurile directe legate de formare, orientare și consiliere relevante pentru piața forței de muncă, de evaluare a competențelor sau de validare care sunt eligibile pentru finanțare; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

„drept individual la formare” înseamnă dreptul de acces la un buget personal de care dispune o persoană pentru a acoperi costurile directe legate de formare, orientare și consiliere relevante pentru piața forței de muncă, de evaluare a competențelor sau de validare care sunt eligibile pentru finanțare;

| (b) | „cont personal de învățare” este un mod de furnizare a drepturilor individuale la formare. Acesta este un cont personal care permite persoanelor să acumuleze și să își păstreze drepturile în timp, pentru orice oportunități eligibile de formare, orientare sau validare pe care le consideră cele mai utile și ori de câte ori doresc, în conformitate cu normele naționale. Contul conferă persoanelor proprietatea deplină asupra drepturilor, indiferent de sursa de finanțare; |
| --- | --- |

(b)

„cont personal de învățare” este un mod de furnizare a drepturilor individuale la formare. Acesta este un cont personal care permite persoanelor să acumuleze și să își păstreze drepturile în timp, pentru orice oportunități eligibile de formare, orientare sau validare pe care le consideră cele mai utile și ori de câte ori doresc, în conformitate cu normele naționale. Contul conferă persoanelor proprietatea deplină asupra drepturilor, indiferent de sursa de finanțare;

| (c) | „transferabilitate” a drepturilor individuale la formare înseamnă că, odată conferite, aceste drepturi rămân în posesia persoanei în cauză, inclusiv în timpul tranzițiilor, precum tranziția de la un loc de muncă la altul, tranziția de la locul de muncă la învățare, tranziția de la statutul de angajat la cel de șomer, precum și tranziția de la activitate la inactivitate; |
| --- | --- |

(c)

„transferabilitate” a drepturilor individuale la formare înseamnă că, odată conferite, aceste drepturi rămân în posesia persoanei în cauză, inclusiv în timpul tranzițiilor, precum tranziția de la un loc de muncă la altul, tranziția de la locul de muncă la învățare, tranziția de la statutul de angajat la cel de șomer, precum și tranziția de la activitate la inactivitate;

| (d) | „cadru de susținere” înseamnă un sprijin conceput pentru a promova utilizarea efectivă a drepturilor individuale la formare. Acesta include oportunități de orientare profesională și de validare, un registru național al oportunităților eligibile pentru finanțare din drepturile individuale la formare, un portal digital național unic pentru a accesa contul personal de învățare și registrul național, precum și concedii pentru formare profesională plătite. |
| --- | --- |

(d)

„cadru de susținere” înseamnă un sprijin conceput pentru a promova utilizarea efectivă a drepturilor individuale la formare. Acesta include oportunități de orientare profesională și de validare, un registru național al oportunităților eligibile pentru finanțare din drepturile individuale la formare, un portal digital național unic pentru a accesa contul personal de învățare și registrul național, precum și concedii pentru formare profesională plătite.

Contul personal de învățare

Se recomandă ca statele membre, în conformitate cu practicile și nevoile naționale:

| 5. | să creeze un cont personal de învățare, care ar putea completa alte măsuri deja în vigoare, pentru fiecare persoană care intră sub incidența prezentei recomandări, după consultarea partenerilor sociali și a părților interesate relevante; |
| --- | --- |

5.

| 6. | să asigure alimentarea anuală a fiecărui cont personal de învățare cu drepturi care să poată fi acumulate și utilizate pe o perioadă stabilită, pentru a permite o formare mai substanțială; |
| --- | --- |

6.

| 7. | să acorde drepturi individuale la formare suplimentare în conturile persoanelor care au cea mai mare nevoie de perfecționare și recalificare, pe baza nevoilor naționale sau sectoriale, a statutului pe piața forței de muncă sau a statutului contractual al persoanei sau a nivelului de calificare al acesteia, precum și a oricăror alte circumstanțe relevante și în conformitate cu criterii clare și transparente, după consultarea partenerilor sociali și a părților interesate relevante; |
| --- | --- |

7.

| 8. | să invite angajatorii să acorde drepturi individuale la formare suplimentare în conturile personale de învățare ale lucrătorilor lor și ale altor persoane care lucrează în lanțul lor valoric, în special ale celor care lucrează în cadrul IMM-urilor, fără a afecta cursurile de formare la locul de muncă; |
| --- | --- |

8.

| 9. | să invite serviciile publice și private de ocupare a forței de muncă să acorde drepturi individuale la formare suplimentare în conturile personale de învățare ale persoanelor care au cea mai mare nevoie de perfecționare și recalificare; |
| --- | --- |

9.

| 10. | să stabilească condițiile în care drepturile individuale la formare pot fi acumulate și păstrate, în vederea găsirii unui echilibru între a permite persoanelor să își acumuleze drepturile pentru a finanța cursuri de formare cu o durată mai mare și a le încuraja să își utilizeze în mod regulat drepturile de-a lungul vieții lor profesionale; de exemplu, statele membre ar putea stabili o limită de timp și un cuantum maxim pentru acumularea și păstrarea drepturilor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | să promoveze posibilitatea ca drepturile individuale la formare acumulate într-un cont dintr-un stat membru să poată fi utilizate pentru oportunități eligibile de formare, orientare profesională și validare în statul membru respectiv, chiar și în perioadele în care persoana respectivă are reședința legală într-un alt stat membru. |
| --- | --- |

11.

Cadrul de susținere

Se recomandă ca statele membre care introduc conturi personale de învățare să le ancoreze într-un cadru de susținere care să includă:

| — | Orientare profesională și validare |
| --- | --- |

—

Orientare profesională și validare

| 12. | Se recomandă statelor membre să se asigure că serviciile de orientare profesională și oportunitățile de validare, inclusiv oportunitățile de evaluare a competențelor, în persoană sau online, sunt disponibile și accesibile fiecărui deținător al unui cont personal de învățare, gratuit sau prin utilizarea drepturilor sale individuale la formare, în conformitate cu Recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării non-formale și informale (15). |
| --- | --- |

12.

| — | Un registru național al oportunităților eligibile de formare profesională, orientare profesională și validare de calitate |
| --- | --- |

—

Un registru național al oportunităților eligibile de formare profesională, orientare profesională și validare de calitate

| 13. | Se recomandă statelor membre să instituie și să actualizeze un registru public al oportunităților de formare, orientare profesională și validare care sunt eligibile pentru finanțare din drepturile individuale la formare (16). În acest registru ar trebui incluse și serviciile de orientare profesională și oportunitățile de validare oferite de statele membre în mod gratuit persoanelor. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Statele membre sunt încurajate să stabilească și să publice norme clare pentru includerea în registru a diferitelor tipuri de oportunități de formare, de orientare profesională și de validare relevante pentru piața forței de muncă, pe baza unor cerințe de calitate transparente și a informațiilor privind competențele și în cooperare cu partenerii sociali și cu părțile interesate relevante. Statele membre ar trebui să revizuiască periodic aceste norme pentru a promova capacitatea de reacție la nevoile pieței forței de muncă. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Acolo unde este cazul, se recomandă statelor membre să încurajeze furnizorii de oportunități de învățare formală și nonformală să își dezvolte și să își extindă oferta pe baza nevoilor identificate, inclusiv, de exemplu, prin furnizarea de micro-certificate, în conformitate cu Recomandarea Consiliului privind micro-certificatele pentru învățarea pe tot parcursul vieții și capacitatea de inserție profesională, , și prin utilizarea cadrelor în materie de competențe de la nivel național și de la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Se recomandă statelor membre să invite partenerii sociali, sectorul educației și formării și alte părți interesate relevante să participe la procesul de definire a criteriilor de eligibilitate pentru formarea inclusă în registru. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Acolo unde este cazul, se recomandă statelor membre să își facă disponibile registrele naționale în mod transparent pentru oportunitățile de formare oferite de furnizorii din alte țări. |
| --- | --- |

17.

| — | Portalul digital național unic care sprijină conturile personale de învățare |
| --- | --- |

—

Portalul digital național unic care sprijină conturile personale de învățare

| 18. | Statele membre sunt invitate să permită persoanelor și să le ajute să își acceseze contul personal de învățare și să navigheze ușor în registru prin autentificarea electronică securizată pe un portal digital național unic (17) accesibil (18), care să poată fi accesat cu ușurință de pe dispozitivele mobile și care să fie interconectat, de preferință, cu platforma Europass. |
| --- | --- |

18.

| — | Concediul pentru formare profesională plătit |
| --- | --- |

—

Concediul pentru formare profesională plătit

| 19. | Se recomandă statelor membre să fie încurajate să inițieze un dialog cu partenerii sociali cu privire la acorduri care să le permită angajaților să participe la cursuri de formare în timpul programului de lucru utilizându-și conturile personale de învățare. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Se recomandă statelor membre să introducă concedii pentru formare profesională plătite sau dispoziții privind înlocuirea veniturilor ori să reexamineze caracterul adecvat al dispozițiilor existente, luând în considerare:






  (a) | includerea în domeniul lor de aplicare a tuturor tipurilor de raporturi de muncă și a persoanelor care desfășoară o activitate independentă; |
| --- | --- | --- |

20.

(a)

includerea în domeniul lor de aplicare a tuturor tipurilor de raporturi de muncă și a persoanelor care desfășoară o activitate independentă;

| (b) | sprijinul financiar și nefinanciar pentru angajatorii (în special IMM-uri) ai căror angajați utilizează concedii pentru formare profesională plătite; |
| --- | --- |

(b)

sprijinul financiar și nefinanciar pentru angajatorii (în special IMM-uri) ai căror angajați utilizează concedii pentru formare profesională plătite;

| (c) | necesitatea de a asigura punerea în aplicare eficace a acestor dispoziții. |
| --- | --- |

(c)

necesitatea de a asigura punerea în aplicare eficace a acestor dispoziții.

Informare și sensibilizare

| 21. | Se recomandă statelor membre să desfășoare, împreună cu partenerii sociali, organizațiile societății civile, organizațiile regionale și locale și alți actori relevanți, activități și campanii ample de informare și sensibilizare, adaptate nevoilor potențialilor beneficiari ai programului de conturi personale de învățare. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită persoanelor care au cea mai mare nevoie de perfecționare și recalificare, astfel cum sunt definite la nivel național, pentru a informa și a motiva persoanele eligibile cu privire la drepturile și beneficiile ce le revin în ceea ce privește conturile personale de învățare și cadrul de susținere. Activitățile de sensibilizare ar trebui să îi vizeze, printre alții, și pe lucrătorii din cadrul IMM-urilor. |
| --- | --- |

21.

Monitorizarea și îmbunătățirea continuă

| 22. | Statele membre care introduc conturi personale de învățare sunt încurajate să monitorizeze și să evalueze la nivel național funcționarea unor astfel de conturi și a cadrului de susținere și să efectueze ajustările necesare pentru a atinge obiectivele prezentei recomandări în modul cel mai eficient cu putință, de exemplu în ceea ce privește cuantumul drepturilor la formare, definirea persoanelor care au cea mai mare nevoie de perfecționare și recalificare și integrarea ușor de utilizat a diferitelor elemente ale cadrului de susținere. Partenerii sociali și părțile interesate relevante ar trebui să fie consultate în procesul respectiv. |
| --- | --- |

22.

Finanțare

| 23. | Se recomandă statelor membre să ia măsuri pentru a asigura finanțarea adecvată și durabilă a conturilor personale de învățare, ținând seama de circumstanțele naționale și de alte măsuri deja în vigoare, acordându-se o atenție deosebită IMM-urilor. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Statele membre sunt încurajate să faciliteze combinarea diferitelor surse de finanțare publice și private pentru a contribui la drepturile individuale la formare, inclusiv ca rezultat al contractelor colective de muncă. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Se recomandă statelor membre să asigure o finanțare durabilă pentru cadrul de susținere și pentru activitățile de informare și de sensibilizare menționate în prezenta recomandare. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Statele membre sunt invitate să utilizeze la maximum și în modul cel mai eficient fondurile și instrumentele Uniunii, în special Fondul social european Plus, Fondul european de dezvoltare regională și Fondul pentru o tranziție justă, Mecanismul de redresare și reziliență și Instrumentul de sprijin tehnic, pentru:






  (a) | a crea conturi personale de învățare naționale, integrate într-un cadru de susținere, inclusiv prin dezvoltarea unui portal digital național unic pentru conturile personale de învățare și serviciile recunoscute aferente, precum și prin crearea unor registre naționale de cursuri de formare recunoscute; |
| --- | --- | --- |

26.

(a)

a crea conturi personale de învățare naționale, integrate într-un cadru de susținere, inclusiv prin dezvoltarea unui portal digital național unic pentru conturile personale de învățare și serviciile recunoscute aferente, precum și prin crearea unor registre naționale de cursuri de formare recunoscute;

| (b) | a acorda drepturi individuale la formare suplimentare în conturile persoanelor care au cea mai mare nevoie de perfecționare și recalificare, reflectând circumstanțele naționale și prioritățile Uniunii, inclusiv pentru tranziția verde și cea digitală; |
| --- | --- |

(b)

a acorda drepturi individuale la formare suplimentare în conturile persoanelor care au cea mai mare nevoie de perfecționare și recalificare, reflectând circumstanțele naționale și prioritățile Uniunii, inclusiv pentru tranziția verde și cea digitală;

| (c) | a institui și a oferi oportunități de orientare profesională și de validare; |
| --- | --- |

(c)

a institui și a oferi oportunități de orientare profesională și de validare;

| (d) | a organiza activități de informare și de sensibilizare. |
| --- | --- |

(d)

a organiza activități de informare și de sensibilizare.

Sprijin din partea Uniunii

| 27. | Consiliul salută intenția Comisiei, în conformitate cu competențele ce îi revin acesteia și ținându-se seama în mod corespunzător de subsidiaritate, de a sprijini punerea în aplicare a prezentei recomandări, utilizând expertiza Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (Cedefop), a Fundației Europene de Formare (ETF), a Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă (Eurofound) și a Autorității Europene a Muncii (ELA), prin:






  (a) | facilitarea învățării reciproce în rândul statelor membre în sprijinul elaborării și realizării unor măsuri adecvate pentru punerea în aplicare a prezentei recomandări; |
| --- | --- | --- |

27.

(a)

facilitarea învățării reciproce în rândul statelor membre în sprijinul elaborării și realizării unor măsuri adecvate pentru punerea în aplicare a prezentei recomandări;

| (b) | extinderea bazei de cunoștințe privind conturile personale de învățare și aspectele conexe și elaborarea de materiale de orientare relevante; |
| --- | --- |

(b)

extinderea bazei de cunoștințe privind conturile personale de învățare și aspectele conexe și elaborarea de materiale de orientare relevante;

| (c) | explorarea, în strânsă cooperare cu statele membre, a evoluției ulterioare a platformei Europass, în special pentru a asigura interoperabilitatea cu portalurile digitale naționale unice pentru conturile personale de învățare, și asigurarea vizibilității oportunităților de învățare, orientare profesională și validare pentru care pot fi utilizate diferitele drepturi individuale la formare de la nivel național. |
| --- | --- |

(c)

explorarea, în strânsă cooperare cu statele membre, a evoluției ulterioare a platformei Europass, în special pentru a asigura interoperabilitatea cu portalurile digitale naționale unice pentru conturile personale de învățare, și asigurarea vizibilității oportunităților de învățare, orientare profesională și validare pentru care pot fi utilizate diferitele drepturi individuale la formare de la nivel național.

Raportare și evaluare

| 28. | Statele membre sunt invitate să ia măsuri pentru a atinge obiectivele stabilite la punctul 1 din prezenta recomandare. Progresele înregistrate în direcția atingerii obiectivelor respective ar trebui monitorizate în contextul supravegherii multilaterale, în cadrul ciclului semestrului european. Comisia ar trebui să se asigure că monitorizarea utilizează informațiile deja colectate prin intermediul altor cadre de monitorizare și evită suprapunerile, pentru a limita sarcina administrativă. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Comisia ar trebui să analizeze și să evalueze progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a prezentei recomandări, în cooperare cu statele membre vizate și după consultarea partenerilor sociali și a părților interesate relevante, și să prezinte un raport Consiliului până la 17 iunie 2027. |
| --- | --- |

29.

Adoptată la Luxemburg, 16 iunie 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

O. DUSSOPT

---

(1)  JO C 326, 26.10.2012, p. 391.

1

(2)  JO C 428, 13.12.2017, p. 10.

2

(3)  JO C 504, 14.12.2021, p. 9.

3

(4)  Concluziile Consiliului din 8 iunie 2020 intitulate „Reconversia profesională și actualizarea competențelor ca bază pentru îmbunătățirea durabilității și a capacității de inserție profesională în contextul sprijinului vizând redresarea economică și coeziunea socială” (documentul ST 8682/20).

4

(5)  Un număr de 24 de state membre au acorduri referitoare la concediile pentru formare profesională și 12 state membre sunt semnatare ale Convenției Organizației Internaționale a Muncii (OIM) privind concediul pentru studii plătit (începând cu martie 2022).

5

(6)  Drepturile la formare ar putea, de exemplu, autoriza activități de formare recunoscute cu durata de 30 de ore pe an pentru toate persoanele și cu durata de până la 50 de ore pentru persoanele care au cea mai mare nevoie de formare.

6

(7)  Comunicarea Comisiei din 5 mai 2021 intitulată „Actualizarea noii Strategii industriale 2020: construirea unei piețe unice mai puternice pentru a sprijini redresarea Europei” se referă la 14 ecosisteme industriale care necesită sprijin specific, inclusiv în ceea ce privește dezvoltarea competențelor forței de muncă actuale și viitoare.

7

a

(8)  JO C 398, 22.12.2012, p. 1.

8

(9)  A se vedea pagina 10 din prezentul Jurnal Oficial.

9

(10)  Regulamentul (UE) 2021/1057 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de instituire a Fondului social european Plus (FSE+) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1296/2013 (JO L 231, 30.6.2021, p. 21).

10

(11)  Regulamentul (UE) 2021/1058 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 privind Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune (JO L 231, 30.6.2021, p. 60).

11

(12)  Regulamentul (UE) 2021/1056 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de instituire a Fondului pentru o tranziție justă (JO L 231, 30.6.2021, p. 1).

12

(13)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

13

(14)  Regulamentul (UE) 2021/240 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 februarie 2021 de instituire a unui Instrument de sprijin tehnic (JO L 57, 18.2.2021, p. 1).

14

(15)  JO C 398, 22.12.2012, p. 1.

15

(16)  Statele membre sunt invitate să se asigure că acest registru este compatibil cu modelul european de învățare, un model de date care vizează standardizarea modului în care datele privind învățarea sunt partajate și prezentate. Modelul european de învățare poate fi utilizat în diferite contexte de învățare, cum ar fi pentru descrierea oportunităților de învățare, a calificărilor, a certificărilor și a acreditării. Acesta valorifică câmpurile de date descrise în anexa VI la Recomandarea Consiliului din 22 mai 2017 privind Cadrul european al calificărilor pentru învățarea pe tot parcursul vieții (JO C 189, 15.6.2017, p. 15).

16

(17)  Astfel de portaluri ar trebui create în conformitate cu principiile Comunicării Comisiei din 23 martie 2017 privind un cadru european de interoperabilitate.

17

(18)  În conformitate cu cerințele de accesibilitate prevăzute în Directiva (UE) 2019/882 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 privind cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor (JO L 151, 7.6.2019, p. 70).

18

---

| 27.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 243/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 243/35

---

RECOMANDAREA A CONSILIULUI

din 16 iunie 2022

privind asigurarea unei tranziții echitabile către neutralitatea climatică

(2022/C 243/04)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 166 alineatul (4) și articolul 292, coroborate cu articolul 149,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Emisiile de gaze cu efect de seră trebuie reduse urgent, în special pentru a diminua creșterea nivelului mării și probabilitatea unor fenomene meteorologice extreme care afectează deja fiecare regiune din lume (1) și pentru a reduce costurile economice și sociale asociate efectelor încălzirii globale (2). Uniunea și statele sale membre sunt părți la Acordul de la Paris adoptat la 15 decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) (denumit în continuare „Acordul de la Paris”) (3), care obligă părțile să mențină creșterea temperaturii medii globale cu mult sub 2 °C peste nivelurile preindustriale și să continue eforturile de limitare a creșterii temperaturii la 1,5 °C peste nivelurile preindustriale. |
| --- | --- |

(1)

Emisiile de gaze cu efect de seră trebuie reduse urgent, în special pentru a diminua creșterea nivelului mării și probabilitatea unor fenomene meteorologice extreme care afectează deja fiecare regiune din lume (1) și pentru a reduce costurile economice și sociale asociate efectelor încălzirii globale (2). Uniunea și statele sale membre sunt părți la Acordul de la Paris adoptat la 15 decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) (denumit în continuare „Acordul de la Paris”) (3), care obligă părțile să mențină creșterea temperaturii medii globale cu mult sub 2 °C peste nivelurile preindustriale și să continue eforturile de limitare a creșterii temperaturii la 1,5 °C peste nivelurile preindustriale.

| (2) | Schimbările climatice și degradarea mediului reprezintă amenințări grave care necesită acțiuni urgente, astfel cum s-a reafirmat cel mai recent în cel de al șaselea raport de evaluare al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) referitor la elementele științifice. Suferința umană și pierderile economice cauzate de evenimente climatice extreme mai frecvente, cum ar fi inundațiile, valurile de căldură, secetele și incendiile forestiere, devin din ce în ce mai obișnuite. În Uniune, pierderile respective se ridică deja, în medie, la peste 12 miliarde EUR pe an (4).
  Pierderile respective ar putea ajunge la o sumă suplimentară de 175 de miliarde EUR, ceea ce reprezintă 1,38 % din PIB-ul Uniunii, pe an dacă încălzirea globală atinge 3 °C peste nivelurile preindustriale, în comparație cu 65 de miliarde EUR pentru 2 °C și 36 de miliarde EUR pe an pentru 1,5 °C. Această situație ar afecta în mod disproporționat anumite grupuri, în special persoanele aflate deja în situații vulnerabile și regiunile care se confruntă deja cu probleme. |
| --- | --- |

(2)

Schimbările climatice și degradarea mediului reprezintă amenințări grave care necesită acțiuni urgente, astfel cum s-a reafirmat cel mai recent în cel de al șaselea raport de evaluare al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) referitor la elementele științifice. Suferința umană și pierderile economice cauzate de evenimente climatice extreme mai frecvente, cum ar fi inundațiile, valurile de căldură, secetele și incendiile forestiere, devin din ce în ce mai obișnuite. În Uniune, pierderile respective se ridică deja, în medie, la peste 12 miliarde EUR pe an (4).

Pierderile respective ar putea ajunge la o sumă suplimentară de 175 de miliarde EUR, ceea ce reprezintă 1,38 % din PIB-ul Uniunii, pe an dacă încălzirea globală atinge 3 °C peste nivelurile preindustriale, în comparație cu 65 de miliarde EUR pentru 2 °C și 36 de miliarde EUR pe an pentru 1,5 °C. Această situație ar afecta în mod disproporționat anumite grupuri, în special persoanele aflate deja în situații vulnerabile și regiunile care se confruntă deja cu probleme.

| (3) | Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 intitulată „Pactul verde european” (denumit în continuare „Pactul verde european”) stabilește strategia Uniunii de a deveni primul continent neutru din punct de vedere climatic și de a transforma Uniunea într-o societate durabilă, mai echitabilă și mai prosperă, care respectă limitele planetei. Necesitatea unei tranziții echitabile face parte integrantă din Pactul verde european, care a subliniat că nicio persoană și niciun loc nu trebuie lăsate în urmă. Legea europeană a climei (5) stabilește un obiectiv obligatoriu al neutralității climatice la nivelul Uniunii până în 2050, precum și un obiectiv intermediar obligatoriu de reducere internă netă a emisiilor de gaze cu efect de seră cu cel puțin 55 % până în 2030 față de nivelurile din 1990. Al optulea program de acțiune pentru mediu până în 2030 (6) urmărește să accelereze tranziția verde către o economie circulară neutră din punct de vedere climatic, durabilă, netoxică, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, bazată pe energie din surse regenerabile, reziliență și competitivă, într-un mod just, echitabil și favorabil incluziunii, precum și să protejeze, să refacă și să îmbunătățească starea mediului. |
| --- | --- |

(3)

Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 intitulată „Pactul verde european” (denumit în continuare „Pactul verde european”) stabilește strategia Uniunii de a deveni primul continent neutru din punct de vedere climatic și de a transforma Uniunea într-o societate durabilă, mai echitabilă și mai prosperă, care respectă limitele planetei. Necesitatea unei tranziții echitabile face parte integrantă din Pactul verde european, care a subliniat că nicio persoană și niciun loc nu trebuie lăsate în urmă. Legea europeană a climei (5) stabilește un obiectiv obligatoriu al neutralității climatice la nivelul Uniunii până în 2050, precum și un obiectiv intermediar obligatoriu de reducere internă netă a emisiilor de gaze cu efect de seră cu cel puțin 55 % până în 2030 față de nivelurile din 1990. Al optulea program de acțiune pentru mediu până în 2030 (6) urmărește să accelereze tranziția verde către o economie circulară neutră din punct de vedere climatic, durabilă, netoxică, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, bazată pe energie din surse regenerabile, reziliență și competitivă, într-un mod just, echitabil și favorabil incluziunii, precum și să protejeze, să refacă și să îmbunătățească starea mediului.

| (4) | Având în vedere războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, Comunicarea Comisiei din 18 mai 2022 intitulată „Planul REPowerEU” (denumit în continuare „planul REPowerEU”), în conformitate cu Declarația de la Versailles din 10 și 11 martie 2022, stabilește măsuri de eliminare treptată a dependenței Uniunii de combustibilii fosili din Rusia prin diversificarea aprovizionării cu gaze și accelerarea reducerii dependenței de combustibilii fosili, inclusiv prin instalarea de pompe solare, eoliene și termice, decarbonizarea industriei și facilitarea autorizării mai rapide a proiectelor privind energia din surse regenerabile. |
| --- | --- |

(4)

Având în vedere războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, Comunicarea Comisiei din 18 mai 2022 intitulată „Planul REPowerEU” (denumit în continuare „planul REPowerEU”), în conformitate cu Declarația de la Versailles din 10 și 11 martie 2022, stabilește măsuri de eliminare treptată a dependenței Uniunii de combustibilii fosili din Rusia prin diversificarea aprovizionării cu gaze și accelerarea reducerii dependenței de combustibilii fosili, inclusiv prin instalarea de pompe solare, eoliene și termice, decarbonizarea industriei și facilitarea autorizării mai rapide a proiectelor privind energia din surse regenerabile.

| (5) | Trecerea la o economie și o societate neutre din punct de vedere climatic necesită politici cuprinzătoare și investiții substanțiale în numeroase domenii, cum ar fi acțiunile climatice, energia, transporturile, mediul, industria, cercetarea și inovarea (7). Pentru a îndeplini obiectivul obligatoriu la nivelul Uniunii pentru 2030, la 14 iulie 2021 Comisia a emis o Comunicare intitulată „«Pregătiți pentru 55»: îndeplinirea obiectivului climatic al UE pentru 2030 pe calea spre atingerea obiectivului de neutralitate climatică”, precum și o serie de propuneri legislative conexe”(denumit în continuare „pachetul legislativ «Pregătiți pentru 55»”). Pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55” include propuneri de actualizare a legislației relevante, inclusiv a sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii (UE ETS) (8), a Directivei privind impozitarea energiei, a Directivei privind eficiența energetică și a Directivei privind energia din surse regenerabile, a Regulamentului cu privire la standardele de performanță privind emisiile de CO2 pentru autoturisme și camionete, a Regulamentului cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură, a Directivei privind infrastructura pentru combustibili alternativi și a Regulamentului privind partajarea eforturilor (ESR) în ceea ce privește sectoarele neincluse în UE ETS actual, și anume sectorul transporturilor și cel al construcțiilor.
  Pachetul include, de asemenea, propuneri pentru o nouă legislație, în special pentru a sprijini utilizarea combustibililor mai nepoluanți în sectorul aviației și cel al transportului maritim, precum și pentru a stabili un mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon și pentru a institui un Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, care este direct legat de propunerea de introducere a unui sistem de comercializare a certificatelor de emisii pentru combustibilii utilizați în clădiri și în transportul rutier. Pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55”, combinat cu măsurile luate la nivelul Uniunii pentru a sprijini și a stimula investițiile publice și private necesare, este menit să contribuie la sprijinirea și accelerarea creșterii noilor piețe, de exemplu pentru combustibilii nepoluanți și vehiculele cu emisii scăzute, reducând astfel costurile tranziției durabile atât pentru întreprinderi, cât și pentru cetățeni. |
| --- | --- |

(5)

Trecerea la o economie și o societate neutre din punct de vedere climatic necesită politici cuprinzătoare și investiții substanțiale în numeroase domenii, cum ar fi acțiunile climatice, energia, transporturile, mediul, industria, cercetarea și inovarea (7). Pentru a îndeplini obiectivul obligatoriu la nivelul Uniunii pentru 2030, la 14 iulie 2021 Comisia a emis o Comunicare intitulată „«Pregătiți pentru 55»: îndeplinirea obiectivului climatic al UE pentru 2030 pe calea spre atingerea obiectivului de neutralitate climatică”, precum și o serie de propuneri legislative conexe”(denumit în continuare „pachetul legislativ «Pregătiți pentru 55»”). Pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55” include propuneri de actualizare a legislației relevante, inclusiv a sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii (UE ETS) (8), a Directivei privind impozitarea energiei, a Directivei privind eficiența energetică și a Directivei privind energia din surse regenerabile, a Regulamentului cu privire la standardele de performanță privind emisiile de CO2 pentru autoturisme și camionete, a Regulamentului cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură, a Directivei privind infrastructura pentru combustibili alternativi și a Regulamentului privind partajarea eforturilor (ESR) în ceea ce privește sectoarele neincluse în UE ETS actual, și anume sectorul transporturilor și cel al construcțiilor.

Pachetul include, de asemenea, propuneri pentru o nouă legislație, în special pentru a sprijini utilizarea combustibililor mai nepoluanți în sectorul aviației și cel al transportului maritim, precum și pentru a stabili un mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon și pentru a institui un Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, care este direct legat de propunerea de introducere a unui sistem de comercializare a certificatelor de emisii pentru combustibilii utilizați în clădiri și în transportul rutier. Pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55”, combinat cu măsurile luate la nivelul Uniunii pentru a sprijini și a stimula investițiile publice și private necesare, este menit să contribuie la sprijinirea și accelerarea creșterii noilor piețe, de exemplu pentru combustibilii nepoluanți și vehiculele cu emisii scăzute, reducând astfel costurile tranziției durabile atât pentru întreprinderi, cât și pentru cetățeni.

| (6) | În cadrul reuniunii sale din 20 iunie 2019, Consiliul European s-a angajat, prin „O nouă agendă strategică 2019-2024”, să asigure o tranziție echitabilă către neutralitatea climatică, care să fie favorabilă incluziunii și care să nu lase pe nimeni în urmă. La nivel internațional, statele membre au aprobat obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite și au ratificat Acordul de la Paris, care se referă la imperativele unei tranziții juste a forței de muncă și ale creării unor condiții de muncă decente și a unor locuri de muncă de calitate, precum și la necesitatea adaptării și a consolidării capacităților pentru a lua în considerare dimensiunea de gen. Orientările Organizației Internaționale a Muncii oferă un cadru de politici stabilit la nivel internațional pentru o tranziție justă către economii și societăți durabile din punctul de vedere al mediului pentru toți (9). În plus, 54 de semnatari (țări și parteneri sociali) au aprobat „Declarația din Silezia privind solidaritatea și tranziția echitabilă” (10), care a fost adoptată în cadrul celei de-a 24-a sesiuni a Conferinței părților (COP) la CCONUSC de la Katowice, inclusiv Comisia, în numele Uniunii, și 21 de state membre, individual. Uniunea și 10 state membre au semnat Declarația intitulată „Sprijinirea condițiilor pentru o tranziție justă la nivel internațional”, adoptată în cadrul celei de-a 26-a sesiuni a COP la CCONUSC de la Glasgow, angajându-se să includă informații privind tranziția justă în rapoartele bienale privind transparența în contextul raportării cu privire la politicile și măsurile lor pentru realizarea contribuțiilor lor stabilite la nivel național. |
| --- | --- |

(6)

În cadrul reuniunii sale din 20 iunie 2019, Consiliul European s-a angajat, prin „O nouă agendă strategică 2019-2024”, să asigure o tranziție echitabilă către neutralitatea climatică, care să fie favorabilă incluziunii și care să nu lase pe nimeni în urmă. La nivel internațional, statele membre au aprobat obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite și au ratificat Acordul de la Paris, care se referă la imperativele unei tranziții juste a forței de muncă și ale creării unor condiții de muncă decente și a unor locuri de muncă de calitate, precum și la necesitatea adaptării și a consolidării capacităților pentru a lua în considerare dimensiunea de gen. Orientările Organizației Internaționale a Muncii oferă un cadru de politici stabilit la nivel internațional pentru o tranziție justă către economii și societăți durabile din punctul de vedere al mediului pentru toți (9). În plus, 54 de semnatari (țări și parteneri sociali) au aprobat „Declarația din Silezia privind solidaritatea și tranziția echitabilă” (10), care a fost adoptată în cadrul celei de-a 24-a sesiuni a Conferinței părților (COP) la CCONUSC de la Katowice, inclusiv Comisia, în numele Uniunii, și 21 de state membre, individual. Uniunea și 10 state membre au semnat Declarația intitulată „Sprijinirea condițiilor pentru o tranziție justă la nivel internațional”, adoptată în cadrul celei de-a 26-a sesiuni a COP la CCONUSC de la Glasgow, angajându-se să includă informații privind tranziția justă în rapoartele bienale privind transparența în contextul raportării cu privire la politicile și măsurile lor pentru realizarea contribuțiilor lor stabilite la nivel național.

| (7) | Echitatea și solidaritatea sunt principii definitorii ale politicilor Uniunii în direcția tranziției verzi și o condiție pentru sprijinul său public larg și susținut. Pactul verde european subliniază că tranziția trebuie să fie echitabilă și favorabilă incluziunii, punând oamenii pe primul loc și acordând o atenție deosebită sprijinirii regiunilor, industriilor, lucrătorilor, gospodăriilor și consumatorilor care se vor confrunta cu cele mai mari provocări. În plus, Comunicarea Comisiei din 14 ianuarie 2020 intitulată „O Europă socială puternică pentru tranziții juste” subliniază faptul că punerea în aplicare a Pactului verde european va oferi Europei instrumentele necesare pentru a depune eforturi suplimentare în ceea ce privește convergența ascendentă, echitatea socială și prosperitatea comună. Comunicarea Comisiei din 23 februarie 2022 privind munca decentă la nivel mondial pentru o tranziție globală justă și o redresare durabilă plasează promovarea muncii decente la nivel mondial în centrul unei tranziții juste și al unei redresări favorabile incluziunii, durabile și reziliente în urma pandemiei. |
| --- | --- |

(7)

Echitatea și solidaritatea sunt principii definitorii ale politicilor Uniunii în direcția tranziției verzi și o condiție pentru sprijinul său public larg și susținut. Pactul verde european subliniază că tranziția trebuie să fie echitabilă și favorabilă incluziunii, punând oamenii pe primul loc și acordând o atenție deosebită sprijinirii regiunilor, industriilor, lucrătorilor, gospodăriilor și consumatorilor care se vor confrunta cu cele mai mari provocări. În plus, Comunicarea Comisiei din 14 ianuarie 2020 intitulată „O Europă socială puternică pentru tranziții juste” subliniază faptul că punerea în aplicare a Pactului verde european va oferi Europei instrumentele necesare pentru a depune eforturi suplimentare în ceea ce privește convergența ascendentă, echitatea socială și prosperitatea comună. Comunicarea Comisiei din 23 februarie 2022 privind munca decentă la nivel mondial pentru o tranziție globală justă și o redresare durabilă plasează promovarea muncii decente la nivel mondial în centrul unei tranziții juste și al unei redresări favorabile incluziunii, durabile și reziliente în urma pandemiei.

| (8) | Comunicarea Comisiei din 4 martie 2021 intitulată „Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale” (11) subliniază că unitatea, coordonarea și solidaritatea sunt necesare pentru a avansa către un deceniu mai verde și mai digital, în care europenii să poată prospera. Acesta a propus trei obiective principale ale UE pentru 2030, și anume: ca cel puțin 78 % din populația cu vârste cuprinse între 20 și 64 de ani să aibă un loc de muncă până în 2030 (12), ca cel puțin 60 % dintre adulți să participe anual la cursuri de formare (13), și ca numărul persoanelor expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială să fie redus cu cel puțin 15 milioane până în 2030 (14). Respectivele obiective principale pentru 2030 au fost salutate de liderii Uniunii în Declarația de la Porto din 8 mai 2021, în cadrul reuniunii informale a șefilor de stat sau de guvern de la Porto din 7-8 mai 2021, și de Consiliul European, în concluziile sale din 24-25 iunie 2021. |
| --- | --- |

(8)

Comunicarea Comisiei din 4 martie 2021 intitulată „Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale” (11) subliniază că unitatea, coordonarea și solidaritatea sunt necesare pentru a avansa către un deceniu mai verde și mai digital, în care europenii să poată prospera. Acesta a propus trei obiective principale ale UE pentru 2030, și anume: ca cel puțin 78 % din populația cu vârste cuprinse între 20 și 64 de ani să aibă un loc de muncă până în 2030 (12), ca cel puțin 60 % dintre adulți să participe anual la cursuri de formare (13), și ca numărul persoanelor expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială să fie redus cu cel puțin 15 milioane până în 2030 (14). Respectivele obiective principale pentru 2030 au fost salutate de liderii Uniunii în Declarația de la Porto din 8 mai 2021, în cadrul reuniunii informale a șefilor de stat sau de guvern de la Porto din 7-8 mai 2021, și de Consiliul European, în concluziile sale din 24-25 iunie 2021.

| (9) | Prin punerea în aplicare a unor politici însoțitoare adecvate (15), tranziția verde ar putea crea, în total, aproximativ 1 milion de locuri de muncă suplimentare de calitate (16) în Uniune până în 2030 și 2 milioane până în 2050 (17), în sectoare precum construcțiile, tehnologia informației și comunicațiilor („TIC”) sau energia din surse regenerabile, atenuând, în același timp, declinul prelungit al locurilor de muncă cu calificare medie ca urmare a automatizării și a digitalizării. Cu toate acestea, într-un scenariu pesimist, impactul tranziției verzi către neutralitatea climatică, dacă aceasta nu este susținută de un mix de politici adecvat, ar putea implica pierderi de PIB de până la 0,39 % în Uniune și pierderi de locuri de muncă de până la 0,26 % (18). |
| --- | --- |

(9)

Prin punerea în aplicare a unor politici însoțitoare adecvate (15), tranziția verde ar putea crea, în total, aproximativ 1 milion de locuri de muncă suplimentare de calitate (16) în Uniune până în 2030 și 2 milioane până în 2050 (17), în sectoare precum construcțiile, tehnologia informației și comunicațiilor („TIC”) sau energia din surse regenerabile, atenuând, în același timp, declinul prelungit al locurilor de muncă cu calificare medie ca urmare a automatizării și a digitalizării. Cu toate acestea, într-un scenariu pesimist, impactul tranziției verzi către neutralitatea climatică, dacă aceasta nu este susținută de un mix de politici adecvat, ar putea implica pierderi de PIB de până la 0,39 % în Uniune și pierderi de locuri de muncă de până la 0,26 % (18).

| (10) | Impactul tranziției verzi asupra întreprinderilor și a ocupării forței de muncă va varia în funcție de sector, ocupație, regiune și țară, ceea ce implică schimbări ale locurilor de muncă la nivelul sectoarelor și al ecosistemelor industriale, precum și realocări masive ale forței de muncă între acestea (19). Restructurarea și ajustarea întreprinderilor, sectoarelor și ecosistemelor în cauză necesită dezvoltarea unor noi modele de afaceri și realocări masive ale forței de muncă între sectoare și regiuni. De exemplu, se preconizează pierderi de locuri de muncă în anumite activități miniere sau în producția de energie pe bază de combustibili fosili, precum și în anumite părți ale sectorului autovehiculelor. Pe de altă parte, se anticipează crearea de noi oportunități de angajare în activitățile circulare de păstrare a valorii și în transportul durabil și producția de energie. Prin urmare, statele membre ar trebui să urmeze abordări detaliate, concentrându-se asupra regiunilor și ecosistemelor individuale în cauză, în colaborare cu partenerii sociali și/sau cu autoritățile locale și regionale și cu părțile interesate. |
| --- | --- |

(10)

Impactul tranziției verzi asupra întreprinderilor și a ocupării forței de muncă va varia în funcție de sector, ocupație, regiune și țară, ceea ce implică schimbări ale locurilor de muncă la nivelul sectoarelor și al ecosistemelor industriale, precum și realocări masive ale forței de muncă între acestea (19). Restructurarea și ajustarea întreprinderilor, sectoarelor și ecosistemelor în cauză necesită dezvoltarea unor noi modele de afaceri și realocări masive ale forței de muncă între sectoare și regiuni. De exemplu, se preconizează pierderi de locuri de muncă în anumite activități miniere sau în producția de energie pe bază de combustibili fosili, precum și în anumite părți ale sectorului autovehiculelor. Pe de altă parte, se anticipează crearea de noi oportunități de angajare în activitățile circulare de păstrare a valorii și în transportul durabil și producția de energie. Prin urmare, statele membre ar trebui să urmeze abordări detaliate, concentrându-se asupra regiunilor și ecosistemelor individuale în cauză, în colaborare cu partenerii sociali și/sau cu autoritățile locale și regionale și cu părțile interesate.

| (11) | Prin crearea de oportunități de locuri de muncă de calitate pentru toți, luând în același timp măsuri de atenuare și prevenire a sărăciei energetice și a sărăciei din perspectiva transporturilor, tranziția verde poate contribui la creșterea veniturilor și la reducerea inegalităților și a sărăciei în general (20). Astfel, aceasta poate contribui la combaterea inegalităților socioeconomice și a excluziunii sociale preexistente, îmbunătățind sănătatea și bunăstarea și promovând egalitatea, inclusiv egalitatea de gen. O atenție deosebită ar trebui acordată anumitor grupuri de populație, în special celor aflate deja în situații vulnerabile. Printre acestea se numără în special gospodăriile cu venituri mici și medii inferioare, care cheltuiesc o proporție ridicată din venitul lor pentru servicii esențiale, cum ar fi energia, transporturile și locuințele, precum și microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii. Rezultatele modelării arată că opțiunea ca taxele de mediu să fie progresive sau regresive va depinde în mare măsură de conceperea instrumentelor, inclusiv, de exemplu, de măsura în care reducerile impozitului pe venit sau alte opțiuni de redistribuire a veniturilor sunt orientate către persoanele cu venituri reduse (21). |
| --- | --- |

(11)

Prin crearea de oportunități de locuri de muncă de calitate pentru toți, luând în același timp măsuri de atenuare și prevenire a sărăciei energetice și a sărăciei din perspectiva transporturilor, tranziția verde poate contribui la creșterea veniturilor și la reducerea inegalităților și a sărăciei în general (20). Astfel, aceasta poate contribui la combaterea inegalităților socioeconomice și a excluziunii sociale preexistente, îmbunătățind sănătatea și bunăstarea și promovând egalitatea, inclusiv egalitatea de gen. O atenție deosebită ar trebui acordată anumitor grupuri de populație, în special celor aflate deja în situații vulnerabile. Printre acestea se numără în special gospodăriile cu venituri mici și medii inferioare, care cheltuiesc o proporție ridicată din venitul lor pentru servicii esențiale, cum ar fi energia, transporturile și locuințele, precum și microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii. Rezultatele modelării arată că opțiunea ca taxele de mediu să fie progresive sau regresive va depinde în mare măsură de conceperea instrumentelor, inclusiv, de exemplu, de măsura în care reducerile impozitului pe venit sau alte opțiuni de redistribuire a veniturilor sunt orientate către persoanele cu venituri reduse (21).

| (12) | Activitățile circulare de păstrare a valorii, inclusiv modelele economice care au la bază repararea, reutilizarea, refabricarea și servitizarea, pot promova accesul durabil și la prețuri convenabile la bunuri și servicii. Acestea generează, de asemenea, locuri de muncă și oportunități la diferite niveluri de calificare, inclusiv pentru femei, persoane cu handicap și grupuri aflate în situații vulnerabile, prin intermediul entităților din economia socială active în domeniile respective. Prin promovarea circularității produselor, acestea reduc considerabil emisiile de carbon, în timp ce locurile de muncă create se află în apropierea produselor care trebuie întreținute, recondiționate sau partajate. |
| --- | --- |

(12)

Activitățile circulare de păstrare a valorii, inclusiv modelele economice care au la bază repararea, reutilizarea, refabricarea și servitizarea, pot promova accesul durabil și la prețuri convenabile la bunuri și servicii. Acestea generează, de asemenea, locuri de muncă și oportunități la diferite niveluri de calificare, inclusiv pentru femei, persoane cu handicap și grupuri aflate în situații vulnerabile, prin intermediul entităților din economia socială active în domeniile respective. Prin promovarea circularității produselor, acestea reduc considerabil emisiile de carbon, în timp ce locurile de muncă create se află în apropierea produselor care trebuie întreținute, recondiționate sau partajate.

| (13) | Potrivit celor mai recente date disponibile în statisticile UE referitoare la venit și la condițiile de viață pentru 2019/2020, sărăcia energetică a afectat aproximativ 8 % din populația Uniunii, și anume peste 35 de milioane de persoane, care nu au putut să își încălzească în mod corespunzător locuințele, cu diferențe semnificative între statele membre și între diferitele categorii de venituri (22). Per ansamblu, Observatorul sărăciei energetice estimează, pe baza unei combinații de indicatori, că peste 50 de milioane de gospodării din Uniune se confruntă cu sărăcia energetică (23). Sărăcia energetică, cauzată de o combinație de venituri mici, o cotă ridicată din venitul net cheltuită pentru energie și o eficiență energetică scăzută, reprezintă o provocare majoră pentru Uniune de ceva timp. În plus, riscul de sărăcie energetică crește odată cu prețurile ridicate și volatile ale energiei, care sunt determinate de o serie de factori, inclusiv de cei legați de războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei și de răspunsul în materie de politici subsecvent al Uniunii. Această formă de sărăcie afectează nu numai gospodăriile cu venituri mici, ci și gospodăriile cu venituri medii inferioare din multe state membre.
  Gospodăriile cu nevoi energetice peste medie, care includ familiile cu copii, inclusiv cele monoparentale, persoanele cu handicap și persoanele în vârstă, sunt, de asemenea, mai expuse sărăciei energetice (24) și efectelor acesteia. Femeile, în special cele care sunt părinți unici și femeile în vârstă (25), sunt, de asemenea, afectate în mod deosebit de sărăcia energetică. Pe lângă sărăcia energetică, conceptul de sărăcie din perspectiva transporturilor este recunoscut din ce în ce mai mult: acesta se referă la anumite categorii de populație care nu pot atinge un nivel al serviciilor de transport necesar din punct de vedere social și material. În absența unor măsuri de însoțire adecvate pentru atenuarea și prevenirea sărăciei energetice și a sărăciei din perspectiva transporturilor, acestea riscă să fie exacerbate, în special din cauza internalizării costurilor emisiilor în formarea prețurilor sau din cauza costurilor de adaptare la alternative cu o eficiență mai mare, cu emisii mai scăzute. |
| --- | --- |

(13)

Potrivit celor mai recente date disponibile în statisticile UE referitoare la venit și la condițiile de viață pentru 2019/2020, sărăcia energetică a afectat aproximativ 8 % din populația Uniunii, și anume peste 35 de milioane de persoane, care nu au putut să își încălzească în mod corespunzător locuințele, cu diferențe semnificative între statele membre și între diferitele categorii de venituri (22). Per ansamblu, Observatorul sărăciei energetice estimează, pe baza unei combinații de indicatori, că peste 50 de milioane de gospodării din Uniune se confruntă cu sărăcia energetică (23). Sărăcia energetică, cauzată de o combinație de venituri mici, o cotă ridicată din venitul net cheltuită pentru energie și o eficiență energetică scăzută, reprezintă o provocare majoră pentru Uniune de ceva timp. În plus, riscul de sărăcie energetică crește odată cu prețurile ridicate și volatile ale energiei, care sunt determinate de o serie de factori, inclusiv de cei legați de războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei și de răspunsul în materie de politici subsecvent al Uniunii. Această formă de sărăcie afectează nu numai gospodăriile cu venituri mici, ci și gospodăriile cu venituri medii inferioare din multe state membre.

Gospodăriile cu nevoi energetice peste medie, care includ familiile cu copii, inclusiv cele monoparentale, persoanele cu handicap și persoanele în vârstă, sunt, de asemenea, mai expuse sărăciei energetice (24) și efectelor acesteia. Femeile, în special cele care sunt părinți unici și femeile în vârstă (25), sunt, de asemenea, afectate în mod deosebit de sărăcia energetică. Pe lângă sărăcia energetică, conceptul de sărăcie din perspectiva transporturilor este recunoscut din ce în ce mai mult: acesta se referă la anumite categorii de populație care nu pot atinge un nivel al serviciilor de transport necesar din punct de vedere social și material. În absența unor măsuri de însoțire adecvate pentru atenuarea și prevenirea sărăciei energetice și a sărăciei din perspectiva transporturilor, acestea riscă să fie exacerbate, în special din cauza internalizării costurilor emisiilor în formarea prețurilor sau din cauza costurilor de adaptare la alternative cu o eficiență mai mare, cu emisii mai scăzute.

| (14) | Principiul echității sociale, principiul coeziunii și principiul solidarității sunt ferm integrate în elaborarea cadrelor relevante în materie de climă, energie și mediu la nivelul Uniunii, inclusiv prin intermediul principiului „poluatorul plătește” și prin partajarea eforturilor între statele membre, precum și într-o anumită redistribuire a certificatelor UE ETS în scopul solidarității, al creșterii economice și al interconectării în cadrul Uniunii, precum și în utilizarea acestora pentru Fondul pentru modernizare, ceea ce contribuie la nevoile semnificative de investiții ale statelor membre cu venituri mai mici în vederea modernizării propriilor sisteme energetice. În plus, cadrul legislației Uniunii în domeniul energiei oferă statelor membre instrumente pentru a asigura protecția consumatorilor casnici vulnerabili și afectați de sărăcia energetică, evitând în același timp denaturarea pieței. Deși instrumentele respective contribuie la facilitarea tranziției verzi, ele sunt menite să ofere mijloace pentru a asigura protecția necesară în general, astfel cum se arată, de exemplu, în Comunicarea Comisiei din 13 octombrie 2021 intitulată „Un set de măsuri de acțiune și de sprijin pentru abordarea creșterii prețurilor energiei” și planul REPowerEU. |
| --- | --- |

(14)

Principiul echității sociale, principiul coeziunii și principiul solidarității sunt ferm integrate în elaborarea cadrelor relevante în materie de climă, energie și mediu la nivelul Uniunii, inclusiv prin intermediul principiului „poluatorul plătește” și prin partajarea eforturilor între statele membre, precum și într-o anumită redistribuire a certificatelor UE ETS în scopul solidarității, al creșterii economice și al interconectării în cadrul Uniunii, precum și în utilizarea acestora pentru Fondul pentru modernizare, ceea ce contribuie la nevoile semnificative de investiții ale statelor membre cu venituri mai mici în vederea modernizării propriilor sisteme energetice. În plus, cadrul legislației Uniunii în domeniul energiei oferă statelor membre instrumente pentru a asigura protecția consumatorilor casnici vulnerabili și afectați de sărăcia energetică, evitând în același timp denaturarea pieței. Deși instrumentele respective contribuie la facilitarea tranziției verzi, ele sunt menite să ofere mijloace pentru a asigura protecția necesară în general, astfel cum se arată, de exemplu, în Comunicarea Comisiei din 13 octombrie 2021 intitulată „Un set de măsuri de acțiune și de sprijin pentru abordarea creșterii prețurilor energiei” și planul REPowerEU.

| (15) | Statele membre dispun de o serie de instrumente pentru a-și prezenta și coordona acțiunile în vederea unei tranziții echitabile. Planurile naționale privind energia și clima (PNEC) elaborate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/1056 al Parlamentului European și al Consiliului (26) ar trebui să evalueze numărul de gospodării afectate de sărăcie energetică și să prezinte măsurile necesare pentru a aborda implicațiile sociale și teritoriale ale tranziției energetice. Planurile teritoriale pentru o tranziție justă (PTTJ) elaborate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/1056 al Parlamentului European și al Consiliului (27) ar trebui să identifice teritoriile eligibile pentru sprijin în cadrul Fondului pentru o tranziție justă până în 2027. Finanțate prin NextGenerationEU, planurile naționale de redresare și reziliență (PNRR), elaborate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (28), stabilesc reforme și investiții pentru a promova tranziția verde, creșterea favorabilă incluziunii, coeziunea socială și teritorială, reziliența și perspectivele pentru generația următoare, cu un orizont de punere în aplicare până în 2026. Unele acțiuni pentru o tranziție echitabilă sunt, de asemenea, puse în aplicare în contextul altor programe și inițiative, în special al fondurilor aferente politicii de coeziune. |
| --- | --- |

(15)

Statele membre dispun de o serie de instrumente pentru a-și prezenta și coordona acțiunile în vederea unei tranziții echitabile. Planurile naționale privind energia și clima (PNEC) elaborate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/1056 al Parlamentului European și al Consiliului (26) ar trebui să evalueze numărul de gospodării afectate de sărăcie energetică și să prezinte măsurile necesare pentru a aborda implicațiile sociale și teritoriale ale tranziției energetice. Planurile teritoriale pentru o tranziție justă (PTTJ) elaborate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/1056 al Parlamentului European și al Consiliului (27) ar trebui să identifice teritoriile eligibile pentru sprijin în cadrul Fondului pentru o tranziție justă până în 2027. Finanțate prin NextGenerationEU, planurile naționale de redresare și reziliență (PNRR), elaborate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (28), stabilesc reforme și investiții pentru a promova tranziția verde, creșterea favorabilă incluziunii, coeziunea socială și teritorială, reziliența și perspectivele pentru generația următoare, cu un orizont de punere în aplicare până în 2026. Unele acțiuni pentru o tranziție echitabilă sunt, de asemenea, puse în aplicare în contextul altor programe și inițiative, în special al fondurilor aferente politicii de coeziune.

| (16) | Pornind în special de la principiile și politicile Pactului verde european și ale Pilonului european al drepturilor sociale, există posibilitatea de a îmbunătăți elaborarea politicilor într-un mod cuprinzător și transversal și de a asigura coerența eforturilor în materie de cheltuieli, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național. În Comunicarea Comisiei din 17 septembrie 2020 intitulată „Evaluarea la nivelul UE a Planurilor naționale în domeniul energiei și al climei – Stimularea tranziției verzi și promovarea redresării economice prin intermediul planificării energetice și climatice integrate” , Comisia, cu toate că recunoaște că PNEC finale furnizează anumiți indicatori și politici privind sărăcia energetică, a concluzionat că planurile nu furnizează întotdeauna o ierarhizare clară a nevoilor de finanțare pentru o tranziție echitabilă, nici pentru recalificare și perfecționare sau pentru sprijinirea ajustărilor pieței muncii. PTTJ ar trebui să se concentreze pe anumite teritorii și, prin urmare, nu se așteaptă ca ele să stabilească o strategie generală și politici pentru o tranziție echitabilă la nivel național. Deși reformele și investițiile pe care le sprijină și la a căror finanțare contribuie sunt concepute astfel încât să aibă un impact de durată, atât PPTJ, cât și PNRR sunt limitate în timp. |
| --- | --- |

(16)

Pornind în special de la principiile și politicile Pactului verde european și ale Pilonului european al drepturilor sociale, există posibilitatea de a îmbunătăți elaborarea politicilor într-un mod cuprinzător și transversal și de a asigura coerența eforturilor în materie de cheltuieli, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național. În Comunicarea Comisiei din 17 septembrie 2020 intitulată „Evaluarea la nivelul UE a Planurilor naționale în domeniul energiei și al climei – Stimularea tranziției verzi și promovarea redresării economice prin intermediul planificării energetice și climatice integrate” , Comisia, cu toate că recunoaște că PNEC finale furnizează anumiți indicatori și politici privind sărăcia energetică, a concluzionat că planurile nu furnizează întotdeauna o ierarhizare clară a nevoilor de finanțare pentru o tranziție echitabilă, nici pentru recalificare și perfecționare sau pentru sprijinirea ajustărilor pieței muncii. PTTJ ar trebui să se concentreze pe anumite teritorii și, prin urmare, nu se așteaptă ca ele să stabilească o strategie generală și politici pentru o tranziție echitabilă la nivel național. Deși reformele și investițiile pe care le sprijină și la a căror finanțare contribuie sunt concepute astfel încât să aibă un impact de durată, atât PPTJ, cât și PNRR sunt limitate în timp.

| (17) | O tranziție echitabilă către neutralitatea climatică în Uniune până în 2050 va garanta că nimeni nu este lăsat în urmă, în special lucrătorii și gospodăriile cele mai afectate de tranziția verde, mai ales cei aflați deja în situații vulnerabile. În acest scop, astfel cum se prevede în prezenta recomandare, statele membre ar trebui să aplice pachete de politici cuprinzătoare (29), să consolideze elementele transversale care promovează tranziția verde echitabilă și să utilizeze în mod optim finanțarea publică și privată. Pachetele de politici ar trebui să ia în considerare persoanele și gospodăriile cele mai afectate de tranziția verde, în special de pierderile de locuri de muncă, dar și de schimbarea condițiilor de muncă și/sau de noi cerințe privind sarcinile la locul de muncă, precum și cele ale căror venituri nete, cheltuieli și acces la servicii esențiale este afectat negativ. În ceea ce privește grupurile cele mai afectate, pachetele de politici ar trebui să ia în considerare în special, dar nu numai, persoanele și gospodăriile aflate în situații vulnerabile, în special persoanele cu acces minim la piața muncii, de exemplu din cauza competențelor lor, a condițiilor teritoriale de pe piața muncii sau a altor caracteristici, cum ar fi sexul, originea rasială sau etnică, religia sau convingerile, handicapul, vârsta sau orientarea sexuală. În plus, persoanele și gospodăriile aflate în situații vulnerabile pot include persoanele care trăiesc în sărăcie sau sunt expuse riscului de sărăcie și/sau de sărăcie energetică, care se confruntă cu obstacole în calea mobilității sau cu costuri excesive pentru locuințe, inclusiv gospodăriile monoparentale, constituite mai des din femei decât din bărbați. Pachetele de politici ar trebui adaptate la circumstanțele locale, ținând seama de nevoile celor mai vulnerabile și îndepărtate părți ale Uniunii, inclusiv ale regiunilor ultraperiferice și ale insulelor. |
| --- | --- |

(17)

O tranziție echitabilă către neutralitatea climatică în Uniune până în 2050 va garanta că nimeni nu este lăsat în urmă, în special lucrătorii și gospodăriile cele mai afectate de tranziția verde, mai ales cei aflați deja în situații vulnerabile. În acest scop, astfel cum se prevede în prezenta recomandare, statele membre ar trebui să aplice pachete de politici cuprinzătoare (29), să consolideze elementele transversale care promovează tranziția verde echitabilă și să utilizeze în mod optim finanțarea publică și privată. Pachetele de politici ar trebui să ia în considerare persoanele și gospodăriile cele mai afectate de tranziția verde, în special de pierderile de locuri de muncă, dar și de schimbarea condițiilor de muncă și/sau de noi cerințe privind sarcinile la locul de muncă, precum și cele ale căror venituri nete, cheltuieli și acces la servicii esențiale este afectat negativ. În ceea ce privește grupurile cele mai afectate, pachetele de politici ar trebui să ia în considerare în special, dar nu numai, persoanele și gospodăriile aflate în situații vulnerabile, în special persoanele cu acces minim la piața muncii, de exemplu din cauza competențelor lor, a condițiilor teritoriale de pe piața muncii sau a altor caracteristici, cum ar fi sexul, originea rasială sau etnică, religia sau convingerile, handicapul, vârsta sau orientarea sexuală. În plus, persoanele și gospodăriile aflate în situații vulnerabile pot include persoanele care trăiesc în sărăcie sau sunt expuse riscului de sărăcie și/sau de sărăcie energetică, care se confruntă cu obstacole în calea mobilității sau cu costuri excesive pentru locuințe, inclusiv gospodăriile monoparentale, constituite mai des din femei decât din bărbați. Pachetele de politici ar trebui adaptate la circumstanțele locale, ținând seama de nevoile celor mai vulnerabile și îndepărtate părți ale Uniunii, inclusiv ale regiunilor ultraperiferice și ale insulelor.

| (18) | Sprijinul activ pentru locuri de muncă de calitate ar trebui să se concentreze pe sprijinirea lucrătorilor, a persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă, a persoanelor care nu sunt încadrate profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET) și a persoanelor care desfășoară o activitate independentă, care sunt cele mai afectate de tranziția verde. În special, persoanele subreprezentate, cum ar fi femeile, lucrătorii cu un nivel scăzut de calificare, persoanele cu handicap, persoanele în vârstă sau persoanele cu capacități comparativ scăzute de adaptare la schimbările de pe piața muncii, au nevoie de sprijin pentru a-și îmbunătăți angajabilitatea și pentru a-și găsi un loc de muncă, în conformitate cu Recomandarea (UE) 2021/402 a Comisiei (30). Pornind de la orientările de politică anterioare, în special recomandarea respectivă și Deciziile (UE) 2020/1512 (31) și (UE) 2021/1868 (32) ale Consiliului, pachetele de politici ar trebui astfel să includă măsuri adaptate pentru a sprijini stimulentele pentru angajare și tranziție, sprijin pentru antreprenoriat, în special pentru femei sau persoanele cu handicap, și măsuri de creare de locuri de muncă de calitate, în special pentru microîntreprinderi, întreprinderile mici și mijlocii și în teritoriile cele mai afectate. Astfel de măsuri, combinate cu un sprijin adecvat din partea Uniunii, pot fi, de asemenea, esențiale pentru abordarea provocărilor cu care se confruntă piața forței de muncă, cum ar fi cele generate de afluxul de refugiați ucraineni, în special în statele membre cele mai afectate. Pachetele de politici ar trebui, de asemenea, să promoveze punerea în aplicare efectivă și asigurarea respectării normelor existente privind condițiile de muncă și sprijinul pentru restructurarea responsabilă din punct de vedere social, în conformitate cu normele și standardele existente. Partenerii sociali joacă un rol esențial în contribuția la abordarea, prin dialog, a consecințelor sociale și în materie de ocupare a forței de muncă ale provocărilor tranziției verzi. |
| --- | --- |

(18)

Sprijinul activ pentru locuri de muncă de calitate ar trebui să se concentreze pe sprijinirea lucrătorilor, a persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă, a persoanelor care nu sunt încadrate profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET) și a persoanelor care desfășoară o activitate independentă, care sunt cele mai afectate de tranziția verde. În special, persoanele subreprezentate, cum ar fi femeile, lucrătorii cu un nivel scăzut de calificare, persoanele cu handicap, persoanele în vârstă sau persoanele cu capacități comparativ scăzute de adaptare la schimbările de pe piața muncii, au nevoie de sprijin pentru a-și îmbunătăți angajabilitatea și pentru a-și găsi un loc de muncă, în conformitate cu Recomandarea (UE) 2021/402 a Comisiei (30). Pornind de la orientările de politică anterioare, în special recomandarea respectivă și Deciziile (UE) 2020/1512 (31) și (UE) 2021/1868 (32) ale Consiliului, pachetele de politici ar trebui astfel să includă măsuri adaptate pentru a sprijini stimulentele pentru angajare și tranziție, sprijin pentru antreprenoriat, în special pentru femei sau persoanele cu handicap, și măsuri de creare de locuri de muncă de calitate, în special pentru microîntreprinderi, întreprinderile mici și mijlocii și în teritoriile cele mai afectate. Astfel de măsuri, combinate cu un sprijin adecvat din partea Uniunii, pot fi, de asemenea, esențiale pentru abordarea provocărilor cu care se confruntă piața forței de muncă, cum ar fi cele generate de afluxul de refugiați ucraineni, în special în statele membre cele mai afectate. Pachetele de politici ar trebui, de asemenea, să promoveze punerea în aplicare efectivă și asigurarea respectării normelor existente privind condițiile de muncă și sprijinul pentru restructurarea responsabilă din punct de vedere social, în conformitate cu normele și standardele existente. Partenerii sociali joacă un rol esențial în contribuția la abordarea, prin dialog, a consecințelor sociale și în materie de ocupare a forței de muncă ale provocărilor tranziției verzi.

| (19) | Accesul tuturor la educație, formare și învățare pe tot parcursul vieții favorabile incluziunii și de calitate este esențial pentru a se asigura că forța de muncă deține competențele necesare pentru a realiza tranziția verde. Prin urmare, aspectele legate de tranziția echitabilă ar trebui integrate în elaborarea și punerea în aplicare a strategiilor naționale în materie de competențe, luând în considerare propunerile făcute de Comisie în „Agenda europeană pentru competențe” (33)) și în „Noua strategie industrială actualizată” (34). Parteneriatele în materie de competențe din cadrul Pactului privind competențele vor reprezenta, de asemenea, o pârghie importantă. Informațiile și perspectivele actualizate privind piața muncii și competențele, inclusiv la nivel regional, sectorial și profesional, permit identificarea și previzionarea nevoilor relevante în materie de competențe specifice ocupațiilor și transversale, inclusiv ca bază pentru adaptarea programelor de învățământ astfel încât să răspundă nevoilor în materie de competențe pentru tranziția verde. Educația și formarea profesională ar trebui să înzestreze tinerii și adulții, în special femeile și lucrătorii cu un nivel scăzut de calificare, cu competențele necesare pentru a gestiona tranziția verde, în conformitate cu Recomandarea 2020/C 417/01 a Consiliului (35).
  Uceniciile și stagiile remunerate, inclusiv componentele solide de formare, în special pentru tineri, contribuie la tranzițiile pe piața muncii, în special la activitățile care contribuie la obiectivele climatice și de mediu, precum și la sectoarele care se confruntă cu deficite deosebite de personal calificat. Creșterea participării adulților la învățarea pe tot parcursul vieții ar trebui să fie promovată pentru a răspunde nevoilor de perfecționare și recalificare, printre altele prin furnizarea mijloacelor necesare pentru a căuta o formare adaptată nevoilor și, după caz, prin cursuri de scurtă durată și de calitate pentru dezvoltarea competențelor cerute pentru tranziția verde, luând în considerare Recomandarea a Consiliului din 16 iunie 2022 (36), care urmărește să faciliteze valorificarea și recunoașterea rezultatelor unor astfel de cursuri. |
| --- | --- |

(19)

Accesul tuturor la educație, formare și învățare pe tot parcursul vieții favorabile incluziunii și de calitate este esențial pentru a se asigura că forța de muncă deține competențele necesare pentru a realiza tranziția verde. Prin urmare, aspectele legate de tranziția echitabilă ar trebui integrate în elaborarea și punerea în aplicare a strategiilor naționale în materie de competențe, luând în considerare propunerile făcute de Comisie în „Agenda europeană pentru competențe” (33)) și în „Noua strategie industrială actualizată” (34). Parteneriatele în materie de competențe din cadrul Pactului privind competențele vor reprezenta, de asemenea, o pârghie importantă. Informațiile și perspectivele actualizate privind piața muncii și competențele, inclusiv la nivel regional, sectorial și profesional, permit identificarea și previzionarea nevoilor relevante în materie de competențe specifice ocupațiilor și transversale, inclusiv ca bază pentru adaptarea programelor de învățământ astfel încât să răspundă nevoilor în materie de competențe pentru tranziția verde. Educația și formarea profesională ar trebui să înzestreze tinerii și adulții, în special femeile și lucrătorii cu un nivel scăzut de calificare, cu competențele necesare pentru a gestiona tranziția verde, în conformitate cu Recomandarea 2020/C 417/01 a Consiliului (35).

Uceniciile și stagiile remunerate, inclusiv componentele solide de formare, în special pentru tineri, contribuie la tranzițiile pe piața muncii, în special la activitățile care contribuie la obiectivele climatice și de mediu, precum și la sectoarele care se confruntă cu deficite deosebite de personal calificat. Creșterea participării adulților la învățarea pe tot parcursul vieții ar trebui să fie promovată pentru a răspunde nevoilor de perfecționare și recalificare, printre altele prin furnizarea mijloacelor necesare pentru a căuta o formare adaptată nevoilor și, după caz, prin cursuri de scurtă durată și de calitate pentru dezvoltarea competențelor cerute pentru tranziția verde, luând în considerare Recomandarea a Consiliului din 16 iunie 2022 (36), care urmărește să faciliteze valorificarea și recunoașterea rezultatelor unor astfel de cursuri.

| (20) | Structura sistemelor de beneficii fiscale și de protecție socială ar trebui să fie examinată în raport cu nevoile specifice care decurg din tranziția verde, reflectând, în același timp, principiul „poluatorul plătește” și necesitatea ca politicile însoțitoare să nu introducă subvenții pentru consumul de combustibili fosili, să nu lege definitiv consumatorii de o tehnologie specifică, să nu reducă stimulentele pentru renovarea clădirilor și pentru înlocuirea sistemelor de energie termică și să nu reducă stimulentele din cadrul măsurilor de eficiență energetică. O combinație de diferite politici poate sprijini gospodăriile cele mai vulnerabile și lucrătorii cei mai afectați de tranziția verde. În funcție de situația națională și individuală, acest lucru ar putea implica, de exemplu, o reorientare a impozitării dinspre forța de muncă către obiective climatice și de mediu, astfel cum se prevede în propunerea de revizuire a Directivei privind impozitarea energiei (37), o revizuire a schemelor de șomaj și/sau sprijin direct pentru venit temporar și specific, dacă este necesar. Sistemele de protecție socială, inclusiv politicile de incluziune socială, pot fi reexaminate și, după caz, adaptate din perspectiva tranziției verzi, în special pentru a asigura securitatea veniturilor, mai ales în timpul tranziției de la un loc de muncă la altul, și pentru a furniza servicii sociale, de sănătate și de îngrijire corespunzătoare prin intermediul unei infrastructuri sociale adecvate, în special în teritoriile cele mai afectate, de exemplu zonele rurale și îndepărtate, cum ar fi regiunile ultraperiferice, cu scopul de a preveni excluziunea socială și de a combate riscurile la adresa sănătății. Pentru a preveni și a combate excluziunea socială a copiilor, investițiile în infrastructura socială pentru copii vizează asigurarea accesului copiilor aflați în dificultate la servicii esențiale, astfel cum se prevede în Recomandarea (UE) 2021/1004 a Consiliului (38). |
| --- | --- |

(20)

Structura sistemelor de beneficii fiscale și de protecție socială ar trebui să fie examinată în raport cu nevoile specifice care decurg din tranziția verde, reflectând, în același timp, principiul „poluatorul plătește” și necesitatea ca politicile însoțitoare să nu introducă subvenții pentru consumul de combustibili fosili, să nu lege definitiv consumatorii de o tehnologie specifică, să nu reducă stimulentele pentru renovarea clădirilor și pentru înlocuirea sistemelor de energie termică și să nu reducă stimulentele din cadrul măsurilor de eficiență energetică. O combinație de diferite politici poate sprijini gospodăriile cele mai vulnerabile și lucrătorii cei mai afectați de tranziția verde. În funcție de situația națională și individuală, acest lucru ar putea implica, de exemplu, o reorientare a impozitării dinspre forța de muncă către obiective climatice și de mediu, astfel cum se prevede în propunerea de revizuire a Directivei privind impozitarea energiei (37), o revizuire a schemelor de șomaj și/sau sprijin direct pentru venit temporar și specific, dacă este necesar. Sistemele de protecție socială, inclusiv politicile de incluziune socială, pot fi reexaminate și, după caz, adaptate din perspectiva tranziției verzi, în special pentru a asigura securitatea veniturilor, mai ales în timpul tranziției de la un loc de muncă la altul, și pentru a furniza servicii sociale, de sănătate și de îngrijire corespunzătoare prin intermediul unei infrastructuri sociale adecvate, în special în teritoriile cele mai afectate, de exemplu zonele rurale și îndepărtate, cum ar fi regiunile ultraperiferice, cu scopul de a preveni excluziunea socială și de a combate riscurile la adresa sănătății. Pentru a preveni și a combate excluziunea socială a copiilor, investițiile în infrastructura socială pentru copii vizează asigurarea accesului copiilor aflați în dificultate la servicii esențiale, astfel cum se prevede în Recomandarea (UE) 2021/1004 a Consiliului (38).

| (21) | Pentru a consolida reziliența fizică și financiară la efectele ireversibile ale schimbărilor climatice într-un mod favorabil incluziunii, trebuie promovate soluții de conștientizare a riscurilor, de reducere a riscurilor și de transfer al riscurilor, în special prin creșterea disponibilității soluțiilor în materie de asigurare și prin investiții în gestionarea riscurilor de dezastre și în adaptarea la acestea pentru a reduce impactul fizic al schimbărilor climatice pentru a reduce pierderile, precum și decalajul în materie de protecție a climei, luând în considerare microîntreprinderile, întreprinderile mici și mijlocii, precum și zonele rurale și îndepărtate, cum ar fi regiunile ultraperiferice și insulele. Ar trebui consolidată gestionarea riscurilor de dezastre, inclusiv sistemele de protecție civilă la nivel național și la nivelul Uniunii, pentru a preveni șocurile legate de climă și pentru a asigura o pregătire și o reacție mai eficiente în fața acestora. |
| --- | --- |

(21)

Pentru a consolida reziliența fizică și financiară la efectele ireversibile ale schimbărilor climatice într-un mod favorabil incluziunii, trebuie promovate soluții de conștientizare a riscurilor, de reducere a riscurilor și de transfer al riscurilor, în special prin creșterea disponibilității soluțiilor în materie de asigurare și prin investiții în gestionarea riscurilor de dezastre și în adaptarea la acestea pentru a reduce impactul fizic al schimbărilor climatice pentru a reduce pierderile, precum și decalajul în materie de protecție a climei, luând în considerare microîntreprinderile, întreprinderile mici și mijlocii, precum și zonele rurale și îndepărtate, cum ar fi regiunile ultraperiferice și insulele. Ar trebui consolidată gestionarea riscurilor de dezastre, inclusiv sistemele de protecție civilă la nivel național și la nivelul Uniunii, pentru a preveni șocurile legate de climă și pentru a asigura o pregătire și o reacție mai eficiente în fața acestora.

| (22) | Orice persoană are dreptul de a beneficia de acces la servicii esențiale de bună calitate, inclusiv la servicii de energie, transport, apă, salubritate, servicii financiare și comunicații digitale, iar persoanelor aflate în dificultate ar trebui să li se pună la dispoziție sprijin pentru accesul la astfel de servicii în condiții de egalitate (39). Mai mult decât atât, este necesar să se asigure accesul la locuințe sociale sau la asistență pentru locuințe de bună calitate pentru persoanele aflate într-o situație dificilă (40). În plus, gospodăriile cu venituri mici și medii, clienții vulnerabili, inclusiv utilizatori finali, persoanele care se confruntă cu sărăcie energetică sau cu riscul de sărăcie energetică și persoanele care trăiesc în locuințe sociale pot beneficia de aplicarea principiului „eficiența energetică înainte de toate”. Pe lângă protejarea și capacitarea consumatorilor de energie, sunt necesare măsuri specifice pentru a preîntâmpina sărăcia energetică și pentru a aborda cauzele profunde ale acesteia, în special prin promovarea investițiilor care vizează îmbunătățirea eficienței energetice, mai ales în sectorul locuințelor sociale. Actualizările propuse ale Directivei privind eficiența energetică (41), și ale Directivei privind performanța energetică a clădirilor (42) sunt, de asemenea, destinate să abordeze principalele obstacole neeconomice din calea renovării, cum ar fi motivațiile divergente, inclusiv structurile de tip proprietar/chiriaș și structurile de coproprietate. În acest context, ar trebui să se acorde o atenție specială femeilor și anumitor grupuri care prezintă un risc mai mare de a fi afectate de sărăcia energetică, cum ar fi persoanele cu handicap, părinții unici, persoanele în vârstă, copiii și persoanele cu origine rasială sau etnică minoritară.
  Provocările preexistente și emergente în materie de mobilitate pot fi abordate prin măsuri de sprijin și prin dezvoltarea infrastructurii necesare, cum ar fi transportul public. Prețurile convenabile, accesibilitatea și siguranța mobilității durabile și a diferitelor moduri de transport, inclusiv a transportului privat și public, sunt esențiale pentru a garanta că toată lumea beneficiază de pe urma tranziției verzi și face parte din aceasta. Mobilitatea urbană joacă un rol semnificativ în acest context, astfel cum se reflectă și în Comunicarea Comisiei din 14 decembrie 2021 intitulată „Noul cadru al UE pentru mobilitatea urbană”. |
| --- | --- |

(22)

Orice persoană are dreptul de a beneficia de acces la servicii esențiale de bună calitate, inclusiv la servicii de energie, transport, apă, salubritate, servicii financiare și comunicații digitale, iar persoanelor aflate în dificultate ar trebui să li se pună la dispoziție sprijin pentru accesul la astfel de servicii în condiții de egalitate (39). Mai mult decât atât, este necesar să se asigure accesul la locuințe sociale sau la asistență pentru locuințe de bună calitate pentru persoanele aflate într-o situație dificilă (40). În plus, gospodăriile cu venituri mici și medii, clienții vulnerabili, inclusiv utilizatori finali, persoanele care se confruntă cu sărăcie energetică sau cu riscul de sărăcie energetică și persoanele care trăiesc în locuințe sociale pot beneficia de aplicarea principiului „eficiența energetică înainte de toate”. Pe lângă protejarea și capacitarea consumatorilor de energie, sunt necesare măsuri specifice pentru a preîntâmpina sărăcia energetică și pentru a aborda cauzele profunde ale acesteia, în special prin promovarea investițiilor care vizează îmbunătățirea eficienței energetice, mai ales în sectorul locuințelor sociale. Actualizările propuse ale Directivei privind eficiența energetică (41), și ale Directivei privind performanța energetică a clădirilor (42) sunt, de asemenea, destinate să abordeze principalele obstacole neeconomice din calea renovării, cum ar fi motivațiile divergente, inclusiv structurile de tip proprietar/chiriaș și structurile de coproprietate. În acest context, ar trebui să se acorde o atenție specială femeilor și anumitor grupuri care prezintă un risc mai mare de a fi afectate de sărăcia energetică, cum ar fi persoanele cu handicap, părinții unici, persoanele în vârstă, copiii și persoanele cu origine rasială sau etnică minoritară.

Provocările preexistente și emergente în materie de mobilitate pot fi abordate prin măsuri de sprijin și prin dezvoltarea infrastructurii necesare, cum ar fi transportul public. Prețurile convenabile, accesibilitatea și siguranța mobilității durabile și a diferitelor moduri de transport, inclusiv a transportului privat și public, sunt esențiale pentru a garanta că toată lumea beneficiază de pe urma tranziției verzi și face parte din aceasta. Mobilitatea urbană joacă un rol semnificativ în acest context, astfel cum se reflectă și în Comunicarea Comisiei din 14 decembrie 2021 intitulată „Noul cadru al UE pentru mobilitatea urbană”.

| (23) | O abordare a tranziției echitabile la nivelul întregii societăți ar trebui să sprijine măsurile de politici, bazate pe coordonarea elaborării politicilor și pe consolidarea capacităților operaționale la toate nivelurile și în toate domeniile de politici relevante, acordând, de asemenea, un rol activ autorităților locale și regionale. Aceasta ar trebui să se bazeze și pe implicarea partenerilor sociali la toate nivelurile și în toate etapele, precum și pe participarea efectivă și cu impact a societății civile și a părților interesate. O astfel de coordonare și implicare ar putea garanta că principiile echității și solidarității din cadrul Pactului verde european sunt integrate încă de la început în elaborarea, punerea în aplicare și monitorizarea politicilor, oferind baza pentru un sprijin larg și pe termen lung pentru politicile favorabile incluziunii care promovează tranziția verde. |
| --- | --- |

(23)

O abordare a tranziției echitabile la nivelul întregii societăți ar trebui să sprijine măsurile de politici, bazate pe coordonarea elaborării politicilor și pe consolidarea capacităților operaționale la toate nivelurile și în toate domeniile de politici relevante, acordând, de asemenea, un rol activ autorităților locale și regionale. Aceasta ar trebui să se bazeze și pe implicarea partenerilor sociali la toate nivelurile și în toate etapele, precum și pe participarea efectivă și cu impact a societății civile și a părților interesate. O astfel de coordonare și implicare ar putea garanta că principiile echității și solidarității din cadrul Pactului verde european sunt integrate încă de la început în elaborarea, punerea în aplicare și monitorizarea politicilor, oferind baza pentru un sprijin larg și pe termen lung pentru politicile favorabile incluziunii care promovează tranziția verde.

| (24) | Este esențial să existe o bază temeinică de date concrete pentru instituirea unor politici sociale și privind piața muncii solide, care să asigure o tranziție echitabilă și favorabilă incluziunii. În acest scop, armonizarea treptată și coerența definițiilor, a conceptelor, a clasificărilor și a metodologiilor, în special pe baza Recomandării (UE) 2020/1563 a Comisiei (43), facilitează evaluările și comparabilitatea acestora. Noi acțiuni în domeniul cercetării și inovării pot contribui la baza de cunoștințe care poate fi utilizată pentru elaborarea politicilor și articularea discursului public. Pe de altă parte, schimburile de informații cu publicul în toată diversitatea sa și cu principalele părți interesate, de exemplu în ceea ce privește rezultatele evaluărilor, previziunile și exercițiile de monitorizare, pot contribui la elaborarea politicilor și la asumarea responsabilității. |
| --- | --- |

(24)

Este esențial să existe o bază temeinică de date concrete pentru instituirea unor politici sociale și privind piața muncii solide, care să asigure o tranziție echitabilă și favorabilă incluziunii. În acest scop, armonizarea treptată și coerența definițiilor, a conceptelor, a clasificărilor și a metodologiilor, în special pe baza Recomandării (UE) 2020/1563 a Comisiei (43), facilitează evaluările și comparabilitatea acestora. Noi acțiuni în domeniul cercetării și inovării pot contribui la baza de cunoștințe care poate fi utilizată pentru elaborarea politicilor și articularea discursului public. Pe de altă parte, schimburile de informații cu publicul în toată diversitatea sa și cu principalele părți interesate, de exemplu în ceea ce privește rezultatele evaluărilor, previziunile și exercițiile de monitorizare, pot contribui la elaborarea politicilor și la asumarea responsabilității.

| (25) | Sunt necesare date și indicatori detaliați și de înaltă calitate adecvați, defalcați pe sexe, în special pentru a evalua impactul social, distributiv și asupra ocupării forței de muncă al politicilor privind schimbările climatice. În prezent, astfel de date și indicatori nu sunt pe deplin disponibili. De exemplu, deși s-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește măsurarea sărăciei energetice, ar putea fi elaborați indicatori pentru evaluarea sărăciei din perspectiva transporturilor, în conformitate cu circumstanțele naționale. Monitorizarea și evaluarea pot fi consolidate printr-o serie de acțiuni, cu accent pe indicatori, tablouri de bord, precum și proiecte-pilot la scară mică și experimentare în materie de politici. Acțiunile ar trebui să se bazeze pe tablourile de bord existente, cum ar fi tabloul de bord social și tabloul de bord al Pactului verde european, care conțin informații relevante privind aspecte specifice ale politicilor privind tranziția echitabilă, sau să valorifice aceste tablouri de bord. |
| --- | --- |

(25)

Sunt necesare date și indicatori detaliați și de înaltă calitate adecvați, defalcați pe sexe, în special pentru a evalua impactul social, distributiv și asupra ocupării forței de muncă al politicilor privind schimbările climatice. În prezent, astfel de date și indicatori nu sunt pe deplin disponibili. De exemplu, deși s-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește măsurarea sărăciei energetice, ar putea fi elaborați indicatori pentru evaluarea sărăciei din perspectiva transporturilor, în conformitate cu circumstanțele naționale. Monitorizarea și evaluarea pot fi consolidate printr-o serie de acțiuni, cu accent pe indicatori, tablouri de bord, precum și proiecte-pilot la scară mică și experimentare în materie de politici. Acțiunile ar trebui să se bazeze pe tablourile de bord existente, cum ar fi tabloul de bord social și tabloul de bord al Pactului verde european, care conțin informații relevante privind aspecte specifice ale politicilor privind tranziția echitabilă, sau să valorifice aceste tablouri de bord.

| (26) | Utilizarea optimă și eficientă a finanțării publice și private și mobilizarea tuturor resurselor disponibile și utilizarea lor efectivă sunt deosebit de importante, având în vedere nevoile de investiții semnificative care decurg din tranziția verde. La nivelul Uniunii, acțiunile relevante sunt sprijinite prin bugetul Uniunii și NextGenerationEU. Acestea vor fi puse în aplicare în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență (MRR), al Mecanismului pentru o tranziție justă (MTJ), inclusiv al Fondului pentru o tranziție justă (FTJ), al Fondului social european Plus (FSE+), al Fondului european de dezvoltare regională (FEDR), al Fondului de coeziune, al Asistenței de redresare pentru coeziune și teritoriile Europei (REACT-EU), al ERASMUS+ și al Fondului european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați (FEG), al programului LIFE, al programului Orizont Europa, al fondurilor pentru modernizare și inovare (44) și al fondurilor din cadrul politicii agricole comune (PAC). În plus, Comisia sprijină statele membre prin intermediul instrumentului de sprijin tehnic, oferind expertiză tehnică personalizată pentru elaborarea și punerea în aplicare a reformelor, inclusiv a celor care promovează o tranziție echitabilă către neutralitatea emisiilor de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

(26)

Utilizarea optimă și eficientă a finanțării publice și private și mobilizarea tuturor resurselor disponibile și utilizarea lor efectivă sunt deosebit de importante, având în vedere nevoile de investiții semnificative care decurg din tranziția verde. La nivelul Uniunii, acțiunile relevante sunt sprijinite prin bugetul Uniunii și NextGenerationEU. Acestea vor fi puse în aplicare în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență (MRR), al Mecanismului pentru o tranziție justă (MTJ), inclusiv al Fondului pentru o tranziție justă (FTJ), al Fondului social european Plus (FSE+), al Fondului european de dezvoltare regională (FEDR), al Fondului de coeziune, al Asistenței de redresare pentru coeziune și teritoriile Europei (REACT-EU), al ERASMUS+ și al Fondului european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați (FEG), al programului LIFE, al programului Orizont Europa, al fondurilor pentru modernizare și inovare (44) și al fondurilor din cadrul politicii agricole comune (PAC). În plus, Comisia sprijină statele membre prin intermediul instrumentului de sprijin tehnic, oferind expertiză tehnică personalizată pentru elaborarea și punerea în aplicare a reformelor, inclusiv a celor care promovează o tranziție echitabilă către neutralitatea emisiilor de dioxid de carbon.

| (27) | Semestrul european este cadrul de coordonare a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă ale Uniunii. Acesta va continua să joace acest rol în faza de redresare și în promovarea tranziției verzi și a celei digitale, structurate în jurul celor patru dimensiuni ale sustenabilității competitive, sprijinind realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă. În cadrul semestrului european, Comisia va monitoriza îndeaproape rezultatele și impacturile socioeconomice și, după caz, va propune recomandări specifice fiecărei țări pentru a se asigura că nimeni nu este lăsat în urmă. Complementaritatea cu măsurile care beneficiază de sprijin în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență va fi prioritară. Prin urmare, monitorizarea prezentei recomandări va avea loc astfel cum este necesar în contextul semestrului european, inclusiv în cadrul comitetelor relevante, în limitele domeniilor lor de competență respective, pe baza unor evaluări adecvate, a unor evaluări ale impactului politicilor și a stadiului punerii în aplicare a orientărilor prevăzute în prezenta recomandare. Mecanismul de monitorizare nu va adăuga sarcini administrative inutile pentru statele membre. |
| --- | --- |

(27)

Semestrul european este cadrul de coordonare a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă ale Uniunii. Acesta va continua să joace acest rol în faza de redresare și în promovarea tranziției verzi și a celei digitale, structurate în jurul celor patru dimensiuni ale sustenabilității competitive, sprijinind realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă. În cadrul semestrului european, Comisia va monitoriza îndeaproape rezultatele și impacturile socioeconomice și, după caz, va propune recomandări specifice fiecărei țări pentru a se asigura că nimeni nu este lăsat în urmă. Complementaritatea cu măsurile care beneficiază de sprijin în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență va fi prioritară. Prin urmare, monitorizarea prezentei recomandări va avea loc astfel cum este necesar în contextul semestrului european, inclusiv în cadrul comitetelor relevante, în limitele domeniilor lor de competență respective, pe baza unor evaluări adecvate, a unor evaluări ale impactului politicilor și a stadiului punerii în aplicare a orientărilor prevăzute în prezenta recomandare. Mecanismul de monitorizare nu va adăuga sarcini administrative inutile pentru statele membre.

| (28) | În plus, ca parte a proiectelor și a actualizărilor finale a PNEC în 2023 și, respectiv, în 2024, în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999 , statele membre ar trebui să se bazeze pe prezenta recomandare pentru a lua în considerare integrarea evaluărilor privind impactul social, distributiv și asupra ocupării forței de muncă și a aspectelor legate de tranziția echitabilă în cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice și pentru a consolida în continuare măsurile de politici pentru abordarea impacturilor respective, cu un accent deosebit pe sărăcia energetică. |
| --- | --- |

(28)

În plus, ca parte a proiectelor și a actualizărilor finale a PNEC în 2023 și, respectiv, în 2024, în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (UE) 2018/1999 , statele membre ar trebui să se bazeze pe prezenta recomandare pentru a lua în considerare integrarea evaluărilor privind impactul social, distributiv și asupra ocupării forței de muncă și a aspectelor legate de tranziția echitabilă în cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice și pentru a consolida în continuare măsurile de politici pentru abordarea impacturilor respective, cu un accent deosebit pe sărăcia energetică.

| (29) | În plus, monitorizarea punerii în aplicare a prezentei recomandări se poate baza pe datele concrete existente în contextul proceselor de supraveghere multilaterală instituite, cum ar fi semestrul european. Consiliul sau Comisia poate solicita Comitetului pentru ocuparea forței de muncă și Comitetului pentru protecție socială, în conformitate cu articolele 150 și, respectiv, 160 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și în cooperare cu alte comitete relevante, în special Comitetul pentru politică economică, să examineze, în domeniul lor de competență respectiv, punerea în aplicare a prezentei recomandări pe baza unei raportări adecvate din partea Comisiei și a altor instrumente de supraveghere multilaterală. De asemenea, în acest context, Comisia depune eforturi pentru a îmbunătăți disponibilitatea datelor, defalcate pe sexe, pentru a actualiza și a utiliza cadrele și orientările metodologice existente, inclusiv pentru măsurarea sărăciei energetice și a sărăciei din perspectiva transporturilor și a inegalităților de mediu, precum și pentru a evalua eficacitatea și impactul real al măsurilor de politici, |
| --- | --- |

(29)

În plus, monitorizarea punerii în aplicare a prezentei recomandări se poate baza pe datele concrete existente în contextul proceselor de supraveghere multilaterală instituite, cum ar fi semestrul european. Consiliul sau Comisia poate solicita Comitetului pentru ocuparea forței de muncă și Comitetului pentru protecție socială, în conformitate cu articolele 150 și, respectiv, 160 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și în cooperare cu alte comitete relevante, în special Comitetul pentru politică economică, să examineze, în domeniul lor de competență respectiv, punerea în aplicare a prezentei recomandări pe baza unei raportări adecvate din partea Comisiei și a altor instrumente de supraveghere multilaterală. De asemenea, în acest context, Comisia depune eforturi pentru a îmbunătăți disponibilitatea datelor, defalcate pe sexe, pentru a actualiza și a utiliza cadrele și orientările metodologice existente, inclusiv pentru măsurarea sărăciei energetice și a sărăciei din perspectiva transporturilor și a inegalităților de mediu, precum și pentru a evalua eficacitatea și impactul real al măsurilor de politici,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

OBIECTIV

| 1. | În conformitate cu principiile Pactului verde european și cu Pilonul european al drepturilor sociale, prezenta recomandare urmărește să asigure că tranziția Uniunii către o economie neutră din punct de vedere climatic și sustenabilă din punctul de vedere al mediului până în 2050 este echitabilă și nu lasă pe nimeni în urmă. |
| --- | --- |

1.

| 2. | În acest scop, statele membre sunt invitate să adopte și să pună în aplicare, în strânsă cooperare cu partenerii sociali, după caz, pachete de politici cuprinzătoare și coerente, care să abordeze aspectele sociale și de ocupare a forței de muncă, pentru a promova o tranziție echitabilă în cadrul tuturor politicilor, în special al politicilor privind clima, energia și mediul, precum și pentru a utiliza în mod optim finanțarea publică și privată. |
| --- | --- |

2.

DEFINIȚII

| 3. | În sensul prezentei recomandări, se aplică următoarele definiții:






  (a) | „tranziția verde” înseamnă tranziția economiei și a societății Uniunii către realizarea obiectivelor climatice și de mediu, în principal prin politici și investiții, în conformitate cu Legea europeană a climei care stabilește obligația de a atinge neutralitatea climatică până în 2050, cu Pactul verde european și cu angajamentele internaționale, inclusiv Acordul de la Paris, alte acorduri multilaterale de mediu și obiectivele de dezvoltare durabilă; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

„tranziția verde” înseamnă tranziția economiei și a societății Uniunii către realizarea obiectivelor climatice și de mediu, în principal prin politici și investiții, în conformitate cu Legea europeană a climei care stabilește obligația de a atinge neutralitatea climatică până în 2050, cu Pactul verde european și cu angajamentele internaționale, inclusiv Acordul de la Paris, alte acorduri multilaterale de mediu și obiectivele de dezvoltare durabilă;

| (b) | „obiective climatice și de mediu” înseamnă cele șase obiective prevăzute în Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului (45), și anume: atenuarea schimbărilor climatice; adaptarea la schimbările climatice; utilizarea durabilă și protecția resurselor de apă și a celor marine; tranziția către o economie circulară; prevenirea și controlul poluării, precum și protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor; |
| --- | --- |

(b)

„obiective climatice și de mediu” înseamnă cele șase obiective prevăzute în Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului (45), și anume: atenuarea schimbărilor climatice; adaptarea la schimbările climatice; utilizarea durabilă și protecția resurselor de apă și a celor marine; tranziția către o economie circulară; prevenirea și controlul poluării, precum și protecția și refacerea biodiversității și a ecosistemelor;

| (c) | „persoanele și gospodăriile cele mai afectate de tranziția verde” înseamnă persoanele al căror acces efectiv la locuri de muncă de calitate, inclusiv la activități independente, și/sau la educație și formare și/sau la un nivel de trai decent și la servicii esențiale este limitat în mod semnificativ sau riscă să fie limitat în mod semnificativ ca o consecință directă sau indirectă a tranziției verzi; |
| --- | --- |

(c)

„persoanele și gospodăriile cele mai afectate de tranziția verde” înseamnă persoanele al căror acces efectiv la locuri de muncă de calitate, inclusiv la activități independente, și/sau la educație și formare și/sau la un nivel de trai decent și la servicii esențiale este limitat în mod semnificativ sau riscă să fie limitat în mod semnificativ ca o consecință directă sau indirectă a tranziției verzi;

| (d) | „persoane și gospodării aflate în situații vulnerabile” înseamnă persoanele care, independent de tranziția verde, se confruntă sau riscă să se confrunte cu o situație de acces limitat la locuri de muncă de calitate, inclusiv la activități independente, și/sau la educație și formare și/sau la un nivel de trai decent și la servicii esențiale, ceea ce implică capacități reduse de adaptare la consecințele tranziției verzi; |
| --- | --- |

(d)

„persoane și gospodării aflate în situații vulnerabile” înseamnă persoanele care, independent de tranziția verde, se confruntă sau riscă să se confrunte cu o situație de acces limitat la locuri de muncă de calitate, inclusiv la activități independente, și/sau la educație și formare și/sau la un nivel de trai decent și la servicii esențiale, ceea ce implică capacități reduse de adaptare la consecințele tranziției verzi;

| (e) | „microîntreprinderi și întreprinderi mici și mijlocii” înseamnă întreprinderi care au mai puțin de 250 de angajați, inclusiv persoane care desfășoară o activitate independentă individuală, și a căror cifră de afaceri anuală nu depășește 50 de milioane EUR și/sau al căror bilanț anual total nu depășește 43 de milioane EUR, calculat în conformitate cu articolele 3-6 din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 651/2014 al Comisiei (46); |
| --- | --- |

(e)

„microîntreprinderi și întreprinderi mici și mijlocii” înseamnă întreprinderi care au mai puțin de 250 de angajați, inclusiv persoane care desfășoară o activitate independentă individuală, și a căror cifră de afaceri anuală nu depășește 50 de milioane EUR și/sau al căror bilanț anual total nu depășește 43 de milioane EUR, calculat în conformitate cu articolele 3-6 din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 651/2014 al Comisiei (46);

| (f) | „sărăcie energetică” înseamnă „lipsa accesului unei gospodării la serviciile energetice esențiale care garantează condiții decente de trai și de sănătate, inclusiv servicii adecvate de încălzire, răcire și iluminare, precum și energia necesară pentru funcționarea aparatelor electrice, în contextul național relevant, în contextul politicii sociale existente și al altor politici relevante” (47); se va aplica definiția „sărăciei energetice” din prezenta recomandare, cu excepția cazului în care Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (48), astfel cum ar putea fi modificată sau înlocuită ca urmare a propunerii Comisiei din 14 iulie 2021 (49), va conține o definiție diferită a conceptului respectiv, situație în care se va aplica această din urmă definiție în sensul prezentei recomandări. |
| --- | --- |

(f)

„sărăcie energetică” înseamnă „lipsa accesului unei gospodării la serviciile energetice esențiale care garantează condiții decente de trai și de sănătate, inclusiv servicii adecvate de încălzire, răcire și iluminare, precum și energia necesară pentru funcționarea aparatelor electrice, în contextul național relevant, în contextul politicii sociale existente și al altor politici relevante” (47); se va aplica definiția „sărăciei energetice” din prezenta recomandare, cu excepția cazului în care Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului (48), astfel cum ar putea fi modificată sau înlocuită ca urmare a propunerii Comisiei din 14 iulie 2021 (49), va conține o definiție diferită a conceptului respectiv, situație în care se va aplica această din urmă definiție în sensul prezentei recomandări.

| (g) | „servicii esențiale” înseamnă servicii de bună calitate, inclusiv apă, salubritate, energie, transporturi și mobilitate, servicii financiare și comunicații digitale; este necesar să se pună la dispoziția celor care au nevoie sprijin pentru accesul la astfel de servicii, în conformitate cu principiul 20 din Pilonul european al drepturilor sociale, precum și să se ofere oportunități de reducere a costurilor, inclusiv prin servicii de reutilizare, reparare, donare și partajare; |
| --- | --- |

(g)

„servicii esențiale” înseamnă servicii de bună calitate, inclusiv apă, salubritate, energie, transporturi și mobilitate, servicii financiare și comunicații digitale; este necesar să se pună la dispoziția celor care au nevoie sprijin pentru accesul la astfel de servicii, în conformitate cu principiul 20 din Pilonul european al drepturilor sociale, precum și să se ofere oportunități de reducere a costurilor, inclusiv prin servicii de reutilizare, reparare, donare și partajare;

| (h) | „pachet de politici” înseamnă un set cuprinzător și coerent de măsuri de politici care integrează politicile din domeniul forței de muncă, din domeniul competențelor și din domeniul social în politicile privind clima, energia, transporturile, mediul și în alte politici privind tranziția verde, printr-o abordare transsectorială bine coordonată, bazată pe una sau mai multe strategii și/sau planuri de acțiune naționale, și care beneficiază de mecanisme de coordonare și de guvernanță la nivelul Uniunii și la nivel național, după caz. |
| --- | --- |

(h)

„pachet de politici” înseamnă un set cuprinzător și coerent de măsuri de politici care integrează politicile din domeniul forței de muncă, din domeniul competențelor și din domeniul social în politicile privind clima, energia, transporturile, mediul și în alte politici privind tranziția verde, printr-o abordare transsectorială bine coordonată, bazată pe una sau mai multe strategii și/sau planuri de acțiune naționale, și care beneficiază de mecanisme de coordonare și de guvernanță la nivelul Uniunii și la nivel național, după caz.

PACHETE DE POLITICI PENTRU O TRANZIȚIE VERDE ECHITABILĂ

| 4. | Pentru a oferi un sprijin activ necesar creării unor locuri de muncă de calitate pentru o tranziție echitabilă și pentru a valorifica Recomandarea (UE) 2021/402, statele membre sunt încurajate să ia în considerare, în strânsă cooperare cu partenerii sociali, următoarele măsuri de sprijinire a persoanelor celor mai afectate de tranziția verde, în special a celor aflate în situații vulnerabile, și, dacă este cazul, să le ajute să treacă, prin intermediul unui loc de muncă sau al unei activități independente, la activități economice care contribuie la obiectivele climatice și de mediu:






  (a) | sprijinirea în mod eficace a accesului la locuri de muncă de calitate și păstrarea acestora, în special prin servicii de ocupare a forței de muncă, inclusiv asistență personalizată în căutarea unui loc de muncă și cursuri de învățare care vizează inclusiv competențele verzi și digitale, după caz; luarea în considerare, de asemenea, a unor programe de ocupare a forței de muncă bine concepute, bine orientate și corect încadrate în timp, care pregătesc beneficiarii prin formare, în special persoanele din grupurile subreprezentate și persoanele aflate în situații vulnerabile, pentru participarea continuă pe piața muncii; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

sprijinirea în mod eficace a accesului la locuri de muncă de calitate și păstrarea acestora, în special prin servicii de ocupare a forței de muncă, inclusiv asistență personalizată în căutarea unui loc de muncă și cursuri de învățare care vizează inclusiv competențele verzi și digitale, după caz; luarea în considerare, de asemenea, a unor programe de ocupare a forței de muncă bine concepute, bine orientate și corect încadrate în timp, care pregătesc beneficiarii prin formare, în special persoanele din grupurile subreprezentate și persoanele aflate în situații vulnerabile, pentru participarea continuă pe piața muncii;

| (b) | utilizarea în mod eficace a stimulentelor specifice și bine concepute pentru angajare și tranziție, inclusiv prin luarea în considerare a utilizării adecvate a subvențiilor salariale și de recrutare și a stimulentelor legate de contribuțiile la asigurările sociale, pentru a însoți tranzițiile intersectoriale pe piața muncii și mobilitatea forței de muncă între regiuni și țări, având în vedere oportunitățile și provocările tranziției verzi; |
| --- | --- |

(b)

utilizarea în mod eficace a stimulentelor specifice și bine concepute pentru angajare și tranziție, inclusiv prin luarea în considerare a utilizării adecvate a subvențiilor salariale și de recrutare și a stimulentelor legate de contribuțiile la asigurările sociale, pentru a însoți tranzițiile intersectoriale pe piața muncii și mobilitatea forței de muncă între regiuni și țări, având în vedere oportunitățile și provocările tranziției verzi;

| (c) | promovarea antreprenoriatului, inclusiv a întreprinderilor și a altor entități din economia socială (50), în special în regiunile care se confruntă cu provocări legate de tranziție și, după caz, în sectoarele care promovează obiective climatice și de mediu, cum ar fi economia circulară, acordând o atenție deosebită antreprenoriatului feminin; sprijinul ar trebui să combine măsuri financiare, inclusiv granturi, împrumuturi sau capitaluri proprii, și măsuri nefinanciare, inclusiv servicii de formare și de consiliere, cu o atenție deosebită pentru activitățile de sensibilizare, adaptate la fiecare etapă a ciclului de viață al întreprinderii; sprijinul ar trebui să fie favorabil incluziunii și accesibil grupurilor subreprezentate și dezavantajate; |
| --- | --- |

(c)

promovarea antreprenoriatului, inclusiv a întreprinderilor și a altor entități din economia socială (50), în special în regiunile care se confruntă cu provocări legate de tranziție și, după caz, în sectoarele care promovează obiective climatice și de mediu, cum ar fi economia circulară, acordând o atenție deosebită antreprenoriatului feminin; sprijinul ar trebui să combine măsuri financiare, inclusiv granturi, împrumuturi sau capitaluri proprii, și măsuri nefinanciare, inclusiv servicii de formare și de consiliere, cu o atenție deosebită pentru activitățile de sensibilizare, adaptate la fiecare etapă a ciclului de viață al întreprinderii; sprijinul ar trebui să fie favorabil incluziunii și accesibil grupurilor subreprezentate și dezavantajate;

| (d) | stimularea creării unor locuri de muncă de calitate, în special în teritoriile cele mai afectate de tranziția verde și, după caz, în sectoarele care promovează obiectivele climatice și de mediu, cum ar fi economia circulară, prin facilitarea accesului microîntreprinderilor și al întreprinderilor mici și mijlocii la finanțare și la piețe, în special al celor care contribuie la obiectivele climatice și de mediu, în vederea promovării competitivității, a inovării și a ocupării forței de muncă de calitate la nivelul întregii piețe unice, inclusiv în sectoarele și ecosistemele de importanță strategică în contexte naționale și locale; |
| --- | --- |

(d)

stimularea creării unor locuri de muncă de calitate, în special în teritoriile cele mai afectate de tranziția verde și, după caz, în sectoarele care promovează obiectivele climatice și de mediu, cum ar fi economia circulară, prin facilitarea accesului microîntreprinderilor și al întreprinderilor mici și mijlocii la finanțare și la piețe, în special al celor care contribuie la obiectivele climatice și de mediu, în vederea promovării competitivității, a inovării și a ocupării forței de muncă de calitate la nivelul întregii piețe unice, inclusiv în sectoarele și ecosistemele de importanță strategică în contexte naționale și locale;

| (e) | analizarea impactului tranziției verzi asupra securității și sănătății în muncă și, în consecință, promovarea unor măsuri de abordare a noilor riscuri sau a posibilei agravări a riscurilor existente, ținând seama de Comunicarea Comisiei din 28 iunie intitulată „Cadrul strategic al UE privind sănătatea și securitatea la locul de muncă 2021-2027 - Securitatea și sănătatea în muncă într-o lume a muncii în schimbare”; |
| --- | --- |

(e)

analizarea impactului tranziției verzi asupra securității și sănătății în muncă și, în consecință, promovarea unor măsuri de abordare a noilor riscuri sau a posibilei agravări a riscurilor existente, ținând seama de Comunicarea Comisiei din 28 iunie intitulată „Cadrul strategic al UE privind sănătatea și securitatea la locul de muncă 2021-2027 - Securitatea și sănătatea în muncă într-o lume a muncii în schimbare”;

| (f) | asigurarea punerii în aplicare și a respectării efective a normelor existente privind condițiile de muncă, în special în ceea ce privește securitatea și sănătatea în muncă, organizarea muncii și implicarea lucrătorilor, pentru a garanta condiții de muncă echitabile și calitatea locurilor de muncă în tranziție, inclusiv în activitățile economice care contribuie la obiectivele climatice și de mediu; |
| --- | --- |

(f)

asigurarea punerii în aplicare și a respectării efective a normelor existente privind condițiile de muncă, în special în ceea ce privește securitatea și sănătatea în muncă, organizarea muncii și implicarea lucrătorilor, pentru a garanta condiții de muncă echitabile și calitatea locurilor de muncă în tranziție, inclusiv în activitățile economice care contribuie la obiectivele climatice și de mediu;

| (g) | promovarea utilizării unor practici de achiziții publice responsabile social (51), inclusiv prin intermediul unor criterii de atribuire de natură socială care să creeze oportunități pentru persoanele cele mai afectate de tranziția verde, promovând totodată criteriile de atribuire verzi; |
| --- | --- |

(g)

promovarea utilizării unor practici de achiziții publice responsabile social (51), inclusiv prin intermediul unor criterii de atribuire de natură socială care să creeze oportunități pentru persoanele cele mai afectate de tranziția verde, promovând totodată criteriile de atribuire verzi;

| (h) | asigurarea implicării depline și semnificative, inclusiv a informării și a consultării, a lucrătorilor la toate nivelurile și a reprezentanților acestora în ceea ce privește anticiparea schimbărilor și gestionarea proceselor de restructurare, inclusiv a celor legate de tranziția verde, în conformitate cu Comunicarea Comisiei din 13 decembrie 2013 privind „Cadrul de calitate al UE pentru anticiparea schimbărilor și restructurare”. |
| --- | --- |

(h)

asigurarea implicării depline și semnificative, inclusiv a informării și a consultării, a lucrătorilor la toate nivelurile și a reprezentanților acestora în ceea ce privește anticiparea schimbărilor și gestionarea proceselor de restructurare, inclusiv a celor legate de tranziția verde, în conformitate cu Comunicarea Comisiei din 13 decembrie 2013 privind „Cadrul de calitate al UE pentru anticiparea schimbărilor și restructurare”.

| 5. | Pentru a asigura accesul egal la educație, formare și învățare pe tot parcursul vieții favorabile incluziunii, accesibile ca preț și de calitate, precum și egalitatea de șanse, inclusiv în vederea consolidării egalității de gen, statele membre sunt încurajate să ia în considerare următoarele măsuri, care urmează să fie puse în aplicare în strânsă cooperare cu partenerii sociali, cu respectarea autonomiei acestora, în special în sprijinul persoanelor și al gospodăriilor celor mai afectate de tranziția verde, mai ales al celor aflate în situații vulnerabile:






  (a) | integrarea aspectelor sociale și de ocupare a forței de muncă ale tranziției verzi, inclusiv a posibilelor deficite de forță de muncă, în dezvoltarea și punerea în aplicare a strategiilor naționale relevante care abordează provocările în materie de competențe, de exemplu în cadrul Agendei europene pentru competențe, precum și sprijinirea instituirii și coordonarea parteneriatelor cu părțile interesate, inclusiv în temeiul Pactului privind competențele, asigurându-se în special că în centrul parcursurilor de tranziție create în comun se află competențele pentru ecosistemele industriale relevante care contribuie la obiectivele climatice și de mediu; |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

integrarea aspectelor sociale și de ocupare a forței de muncă ale tranziției verzi, inclusiv a posibilelor deficite de forță de muncă, în dezvoltarea și punerea în aplicare a strategiilor naționale relevante care abordează provocările în materie de competențe, de exemplu în cadrul Agendei europene pentru competențe, precum și sprijinirea instituirii și coordonarea parteneriatelor cu părțile interesate, inclusiv în temeiul Pactului privind competențele, asigurându-se în special că în centrul parcursurilor de tranziție create în comun se află competențele pentru ecosistemele industriale relevante care contribuie la obiectivele climatice și de mediu;

| (b) | elaborarea de informații și perspective actualizate privind piața muncii și competențele, identificând și anticipând nevoile de competențe specifice ocupațiilor și transversale. Valorificarea instrumentelor și a inițiativelor existente, inclusiv expertiza și cooperarea cu partenerii sociali și cu părțile interesate relevante; luarea în considerare a adaptării programelor de învățământ și formare, ținând seama de circumstanțele naționale și regionale, la nevoile tranziției verzi și furnizarea de orientări școlare și profesionale în consecință; |
| --- | --- |

(b)

elaborarea de informații și perspective actualizate privind piața muncii și competențele, identificând și anticipând nevoile de competențe specifice ocupațiilor și transversale. Valorificarea instrumentelor și a inițiativelor existente, inclusiv expertiza și cooperarea cu partenerii sociali și cu părțile interesate relevante; luarea în considerare a adaptării programelor de învățământ și formare, ținând seama de circumstanțele naționale și regionale, la nevoile tranziției verzi și furnizarea de orientări școlare și profesionale în consecință;

| (c) | asigurarea unei educații și formări inițiale de înaltă calitate, accesibile ca preț și favorabile incluziunii, inclusiv a educației și formării profesionale, care să înzestreze cursanții cu aptitudini și competențe relevante pentru tranziția verde. Învățarea pentru durabilitate – incluzând științele, tehnologia, ingineria și matematica (STIM), abordările interdisciplinare și competențele digitale – ar trebui să fie luată în considerare și promovată, după caz, ca parte integrantă a programelor de învățământ și a programelor de educație și formare; adoptarea unor măsuri specifice pentru a atrage persoanele cu handicap, femeile, persoanele cu un nivel scăzut de calificare și alte grupuri care sunt în prezent subreprezentate în domeniile profesionale în cauză și pentru a promova carierele acestora; |
| --- | --- |

(c)

asigurarea unei educații și formări inițiale de înaltă calitate, accesibile ca preț și favorabile incluziunii, inclusiv a educației și formării profesionale, care să înzestreze cursanții cu aptitudini și competențe relevante pentru tranziția verde. Învățarea pentru durabilitate – incluzând științele, tehnologia, ingineria și matematica (STIM), abordările interdisciplinare și competențele digitale – ar trebui să fie luată în considerare și promovată, după caz, ca parte integrantă a programelor de învățământ și a programelor de educație și formare; adoptarea unor măsuri specifice pentru a atrage persoanele cu handicap, femeile, persoanele cu un nivel scăzut de calificare și alte grupuri care sunt în prezent subreprezentate în domeniile profesionale în cauză și pentru a promova carierele acestora;

| (d) | introducerea sau consolidarea schemelor de sprijin pentru ucenicii și, acolo unde este posibil, pentru stagii și scheme de observare directă la locul de muncă remunerate și de calitate, cu o componentă solidă de formare, în special în microîntreprinderi și în întreprinderile mici și mijlocii, inclusiv în cele care contribuie la obiectivele climatice și de mediu și în sectoarele care se confruntă cu deficite deosebite de personal calificat, cum ar fi construcțiile și TIC. Aceste scheme ar trebui să facă obiectul monitorizării și evaluării la nivel național sau regional și ar trebui să garanteze calitatea locurilor de muncă, luând în considerare Recomandările 2018/C 153/01 (52) și 2014/C 88/01 ale Consiliului (53); |
| --- | --- |

(d)

introducerea sau consolidarea schemelor de sprijin pentru ucenicii și, acolo unde este posibil, pentru stagii și scheme de observare directă la locul de muncă remunerate și de calitate, cu o componentă solidă de formare, în special în microîntreprinderi și în întreprinderile mici și mijlocii, inclusiv în cele care contribuie la obiectivele climatice și de mediu și în sectoarele care se confruntă cu deficite deosebite de personal calificat, cum ar fi construcțiile și TIC. Aceste scheme ar trebui să facă obiectul monitorizării și evaluării la nivel național sau regional și ar trebui să garanteze calitatea locurilor de muncă, luând în considerare Recomandările 2018/C 153/01 (52) și 2014/C 88/01 ale Consiliului (53);

| (e) | sporirea participării adulților la activități de formare pe tot parcursul vieții profesionale, în conformitate cu nevoile de perfecționare și recalificare pentru tranziția verde, prin asigurarea disponibilității sprijinului pentru formare la locul de muncă, în cadrul tranzițiilor profesionale și pentru competențe transversale, în special pentru a facilita reconversia către sectoarele și activitățile economice care se preconizează că se vor extinde; capacitarea persoanelor să solicite formare adaptată nevoilor lor, printre altele prin cursuri de scurtă durată și de calitate privind competențele pentru tranziția verde; în acest scop, luarea în considerare a asigurării accesului la concediu plătit pentru formare și la orientare profesională, precum și a posibilității de instituire a unor conturi personale de învățare, având în vedere Recomandarea din 16 iunie 2022 a Consiliului (54), și sprijinirea dezvoltării unor cursuri de scurtă durată, de calitate și recunoscute pe scară largă, ținând seama de Recomandarea din 16 iunie 2022 (55). |
| --- | --- |

(e)

sporirea participării adulților la activități de formare pe tot parcursul vieții profesionale, în conformitate cu nevoile de perfecționare și recalificare pentru tranziția verde, prin asigurarea disponibilității sprijinului pentru formare la locul de muncă, în cadrul tranzițiilor profesionale și pentru competențe transversale, în special pentru a facilita reconversia către sectoarele și activitățile economice care se preconizează că se vor extinde; capacitarea persoanelor să solicite formare adaptată nevoilor lor, printre altele prin cursuri de scurtă durată și de calitate privind competențele pentru tranziția verde; în acest scop, luarea în considerare a asigurării accesului la concediu plătit pentru formare și la orientare profesională, precum și a posibilității de instituire a unor conturi personale de învățare, având în vedere Recomandarea din 16 iunie 2022 a Consiliului (54), și sprijinirea dezvoltării unor cursuri de scurtă durată, de calitate și recunoscute pe scară largă, ținând seama de Recomandarea din 16 iunie 2022 (55).

| 6. | Pentru a asigura în permanență echitatea sistemelor de beneficii fiscale și a sistemelor de protecție socială, inclusiv a politicilor de incluziune socială, în contextul tranziției verzi, și ținând seama, după caz, de Recomandarea 2019/C 387/01 a Consiliului (56), statele membre sunt încurajate să ia în considerare următoarele măsuri pentru sprijinirea persoanelor și a gospodăriilor celor mai afectate de tranziția verde, în special a celor aflate în situații vulnerabile, pentru a sprijini tranzițiile pe piața muncii, inclusiv tranzițiile către activități economice care contribuie la obiectivele climatice și de mediu, pentru a preveni și a atenua sărăcia energetică și sărăcia din perspectiva transporturilor în conformitate cu circumstanțele naționale și pentru a diminua efectele regresive ale măsurilor de politici:






  (a) | evaluarea și, dacă este necesar, adaptarea sistemelor de impozitare având în vedere provocările care decurg din tranziția către neutralitatea climatică, în special prin deplasarea presiunii fiscale dinspre forța de muncă și prin reducerea sarcinii fiscale pentru grupurile cu venituri mici și medii către alte surse care contribuie la obiectivele climatice și de mediu, prevenind și atenuând efectele regresive, menținând caracterul progresiv al impozitării directe și garantând finanțarea unor măsuri adecvate de protecție socială și de investiții, în special a celor orientate către tranziția verde; |
| --- | --- | --- |

6.

(a)

evaluarea și, dacă este necesar, adaptarea sistemelor de impozitare având în vedere provocările care decurg din tranziția către neutralitatea climatică, în special prin deplasarea presiunii fiscale dinspre forța de muncă și prin reducerea sarcinii fiscale pentru grupurile cu venituri mici și medii către alte surse care contribuie la obiectivele climatice și de mediu, prevenind și atenuând efectele regresive, menținând caracterul progresiv al impozitării directe și garantând finanțarea unor măsuri adecvate de protecție socială și de investiții, în special a celor orientate către tranziția verde;

| (b) | reexaminarea și, după caz, adaptarea sistemelor de protecție socială, inclusiv a politicilor de incluziune socială, având în vedere provocările în materie de ocupare a forței de muncă, provocările sociale și în materie de sănătate generate de tranziția verde. În acest scop, analizarea modului în care securitatea adecvată a veniturilor, inclusiv prin intermediul unor sisteme inovatoare de tranziție de la un loc de muncă la altul, al indemnizațiilor de șomaj și al sistemelor de venit minim, poate fi cel mai bine asigurată și adaptată la nevoile generate de tranziția verde; de asemenea, asigurarea furnizării unor servicii sociale, de sănătate și de îngrijire pe termen lung de bună calitate, la prețuri convenabile și accesibile, în special pentru persoanele și gospodăriile cele mai afectate de tranziția verde, mai ales prin investiții în infrastructura socială pentru îngrijirea copiilor, îngrijirea pe termen lung și asistența medicală; |
| --- | --- |

(b)

reexaminarea și, după caz, adaptarea sistemelor de protecție socială, inclusiv a politicilor de incluziune socială, având în vedere provocările în materie de ocupare a forței de muncă, provocările sociale și în materie de sănătate generate de tranziția verde. În acest scop, analizarea modului în care securitatea adecvată a veniturilor, inclusiv prin intermediul unor sisteme inovatoare de tranziție de la un loc de muncă la altul, al indemnizațiilor de șomaj și al sistemelor de venit minim, poate fi cel mai bine asigurată și adaptată la nevoile generate de tranziția verde; de asemenea, asigurarea furnizării unor servicii sociale, de sănătate și de îngrijire pe termen lung de bună calitate, la prețuri convenabile și accesibile, în special pentru persoanele și gospodăriile cele mai afectate de tranziția verde, mai ales prin investiții în infrastructura socială pentru îngrijirea copiilor, îngrijirea pe termen lung și asistența medicală;

| (c) | asigurarea, dacă este necesar și în completarea măsurilor descrise la punctul 7 litera (a) pe durata implementării acestora, a unui sprijin direct specific și temporar pentru venit, în special pentru persoanele și gospodăriile aflate în situații vulnerabile, pentru a atenua evoluțiile negative ale veniturilor și ale prețurilor, legate, de asemenea, de îmbunătățirea stimulentelor pentru realizarea urgentă a obiectivelor climatice și de mediu necesare, menținând totodată semnalele de preț care sprijină tranziția verde; în acest scop, asigurarea disponibilității unei finanțări adecvate pentru aceste măsuri, inclusiv prin îmbunătățirea calității cheltuielilor publice, prin utilizarea optimă a fondurilor relevante ale Uniunii și prin utilizarea resurselor bugetare create de impozitele pe energie și de taxele de mediu și de UE ETS, printre altele; |
| --- | --- |

(c)

asigurarea, dacă este necesar și în completarea măsurilor descrise la punctul 7 litera (a) pe durata implementării acestora, a unui sprijin direct specific și temporar pentru venit, în special pentru persoanele și gospodăriile aflate în situații vulnerabile, pentru a atenua evoluțiile negative ale veniturilor și ale prețurilor, legate, de asemenea, de îmbunătățirea stimulentelor pentru realizarea urgentă a obiectivelor climatice și de mediu necesare, menținând totodată semnalele de preț care sprijină tranziția verde; în acest scop, asigurarea disponibilității unei finanțări adecvate pentru aceste măsuri, inclusiv prin îmbunătățirea calității cheltuielilor publice, prin utilizarea optimă a fondurilor relevante ale Uniunii și prin utilizarea resurselor bugetare create de impozitele pe energie și de taxele de mediu și de UE ETS, printre altele;

| (d) | îmbunătățirea soluțiilor privind conștientizarea riscurilor, reducerea riscurilor și transferul riscurilor în ceea ce privește gospodăriile și întreprinderile, în special microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii, mai ales prin asigurarea disponibilității și a prețurilor convenabile ale soluțiilor de asigurare, mai ales pentru persoanele și gospodăriile aflate în situații vulnerabile. |
| --- | --- |

(d)

îmbunătățirea soluțiilor privind conștientizarea riscurilor, reducerea riscurilor și transferul riscurilor în ceea ce privește gospodăriile și întreprinderile, în special microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii, mai ales prin asigurarea disponibilității și a prețurilor convenabile ale soluțiilor de asigurare, mai ales pentru persoanele și gospodăriile aflate în situații vulnerabile.

| 7. | Pentru a asigura accesul la servicii esențiale și locuințe la prețuri convenabile pentru persoanele și gospodăriile cele mai afectate de tranziția verde, în special pentru persoanele aflate în situații vulnerabile și cele din regiunile care se confruntă cu provocări legate de tranziție, statele membre sunt încurajate să ia în considerare următoarele măsuri:






  (a) | mobilizarea sprijinului financiar public și privat și oferirea de stimulente pentru investiții private în surse regenerabile de energie și în eficiența energetică, completate de consiliere pentru consumatori în vederea unei mai bune gestionări a consumului lor de energie și a luării unor decizii în cunoștință de cauză cu privire la economisirea energiei, pentru a-și reduce facturile la energie, vizând în special gospodăriile și comunitățile vulnerabile; în acest scop, asigurarea disponibilității unei finanțări adecvate pentru aceste măsuri, inclusiv prin îmbunătățirea calității cheltuielilor publice, prin utilizarea optimă a fondurilor relevante ale Uniunii și prin utilizarea resurselor bugetare create de impozitele pe energie și de taxele de mediu, precum și de veniturile generate de UE ETS, printre altele; |
| --- | --- | --- |

7.

(a)

mobilizarea sprijinului financiar public și privat și oferirea de stimulente pentru investiții private în surse regenerabile de energie și în eficiența energetică, completate de consiliere pentru consumatori în vederea unei mai bune gestionări a consumului lor de energie și a luării unor decizii în cunoștință de cauză cu privire la economisirea energiei, pentru a-și reduce facturile la energie, vizând în special gospodăriile și comunitățile vulnerabile; în acest scop, asigurarea disponibilității unei finanțări adecvate pentru aceste măsuri, inclusiv prin îmbunătățirea calității cheltuielilor publice, prin utilizarea optimă a fondurilor relevante ale Uniunii și prin utilizarea resurselor bugetare create de impozitele pe energie și de taxele de mediu, precum și de veniturile generate de UE ETS, printre altele;

| (b) | prevenirea și atenuarea sărăciei energetice prin promovarea și punerea în aplicare a unor măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice, printre care investiții publice și private în locuințe pentru a stimula renovările, inclusiv în sectorul locuințelor sociale (57); în acest scop, oferirea de stimulente, granturi și împrumuturi bine concepute, împreună cu consilierea aferentă, inclusiv microîntreprinderilor și întreprinderilor mici și mijlocii, acordând în același timp atenția cuvenită stimulentelor, în special în rândul proprietarilor și chiriașilor, precum și evoluției costurilor cu locuința, mai ales pentru gospodăriile aflate în situații vulnerabile; |
| --- | --- |

(b)

prevenirea și atenuarea sărăciei energetice prin promovarea și punerea în aplicare a unor măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice, printre care investiții publice și private în locuințe pentru a stimula renovările, inclusiv în sectorul locuințelor sociale (57); în acest scop, oferirea de stimulente, granturi și împrumuturi bine concepute, împreună cu consilierea aferentă, inclusiv microîntreprinderilor și întreprinderilor mici și mijlocii, acordând în același timp atenția cuvenită stimulentelor, în special în rândul proprietarilor și chiriașilor, precum și evoluției costurilor cu locuința, mai ales pentru gospodăriile aflate în situații vulnerabile;

| (c) | capacitarea consumatorilor de energie, inclusiv a gospodăriilor aflate în situații vulnerabile, prin dezvoltarea în continuare a autoaprovizionării prin acorduri individuale privind energia din surse regenerabile, precum și prin alte servicii prin intermediul comunităților de energie ale cetățenilor și al comunităților de energie din surse regenerabile (58), însoțite de măsuri și campanii educaționale, acordându-se o atenție specială persoanelor aflate în situații vulnerabile și consumatorilor care locuiesc în zone rurale și îndepărtate, inclusiv regiuni ultraperiferice, și pe insule; |
| --- | --- |

(c)

capacitarea consumatorilor de energie, inclusiv a gospodăriilor aflate în situații vulnerabile, prin dezvoltarea în continuare a autoaprovizionării prin acorduri individuale privind energia din surse regenerabile, precum și prin alte servicii prin intermediul comunităților de energie ale cetățenilor și al comunităților de energie din surse regenerabile (58), însoțite de măsuri și campanii educaționale, acordându-se o atenție specială persoanelor aflate în situații vulnerabile și consumatorilor care locuiesc în zone rurale și îndepărtate, inclusiv regiuni ultraperiferice, și pe insule;

| (d) | prevenirea și soluționarea problemelor și obstacolelor în materie de mobilitate și transport pentru gospodăriile aflate în situații vulnerabile, în special în localitățile și regiunile îndepărtate, rurale și cu venituri mici, inclusiv insulele, orașele și regiunile ultraperiferice, prin măsuri de politici și de sprijin adecvate și prin dezvoltarea infrastructurii necesare, pentru a îmbunătăți conectivitatea esențială, permițând accesul la educație, formare, sănătate, locuri de muncă de calitate și participarea socială; în special, asigurarea disponibilității, inclusiv a frecvenței, transportului public cu emisii scăzute și, după caz, promovarea adoptării modurilor durabile de mobilitate privată (59), cu accent pe asigurarea prețurilor convenabile, a accesibilității și a siguranței; |
| --- | --- |

(d)

prevenirea și soluționarea problemelor și obstacolelor în materie de mobilitate și transport pentru gospodăriile aflate în situații vulnerabile, în special în localitățile și regiunile îndepărtate, rurale și cu venituri mici, inclusiv insulele, orașele și regiunile ultraperiferice, prin măsuri de politici și de sprijin adecvate și prin dezvoltarea infrastructurii necesare, pentru a îmbunătăți conectivitatea esențială, permițând accesul la educație, formare, sănătate, locuri de muncă de calitate și participarea socială; în special, asigurarea disponibilității, inclusiv a frecvenței, transportului public cu emisii scăzute și, după caz, promovarea adoptării modurilor durabile de mobilitate privată (59), cu accent pe asigurarea prețurilor convenabile, a accesibilității și a siguranței;

| (e) | facilitarea accesului la un consum durabil, inclusiv la alimentație, în special pentru persoanele și gospodăriile aflate în situații vulnerabile, mai ales pentru copii, și promovarea posibilităților de reducere a costurilor legate de economia circulară; în acest scop, oferirea de stimulente și instrumente eficace, precum acțiuni de inovare socială și inițiative locale, sprijinirea sistemelor de reutilizare, reparare, reciclare, donare și partajare, inclusiv prin intermediul entităților din economia socială, și promovarea educației și a sensibilizării cu privire la durabilitatea mediului pentru cursanții de toate vârstele și la toate nivelurile și tipurile de educație și formare. |
| --- | --- |

(e)

facilitarea accesului la un consum durabil, inclusiv la alimentație, în special pentru persoanele și gospodăriile aflate în situații vulnerabile, mai ales pentru copii, și promovarea posibilităților de reducere a costurilor legate de economia circulară; în acest scop, oferirea de stimulente și instrumente eficace, precum acțiuni de inovare socială și inițiative locale, sprijinirea sistemelor de reutilizare, reparare, reciclare, donare și partajare, inclusiv prin intermediul entităților din economia socială, și promovarea educației și a sensibilizării cu privire la durabilitatea mediului pentru cursanții de toate vârstele și la toate nivelurile și tipurile de educație și formare.

ELEMENTE TRANSVERSALE PENTRU MĂSURI DE POLITICI ÎN SPRIJINUL UNEI TRANZIȚII VERZI ECHITABILE

| 8. | Pentru a promova tranziția verde într-un mod favorabil incluziunii și democratic, integrând obiective de tranziție echitabilă încă de la început în procesul de elaborare a politicilor de la toate nivelurile și asigurând o abordare eficace la nivelul întregii societăți a politicilor de tranziție echitabilă, statele membre sunt invitate:






  (a) | să coordoneze elaborarea politicilor la toate nivelurile și în toate domeniile de politici relevante, inclusiv cercetarea și inovarea, în vederea creării unui cadru de politici integrat și favorabil care să acorde atenția cuvenită efectelor distributive, precum și efectelor de propagare pozitive și negative, inclusiv în regiunile transfrontaliere, și, acolo unde este posibil, să integreze strategii de evaluare adecvate și sistematice, inclusiv evaluări ex ante și ex post; |
| --- | --- | --- |

8.

(a)

să coordoneze elaborarea politicilor la toate nivelurile și în toate domeniile de politici relevante, inclusiv cercetarea și inovarea, în vederea creării unui cadru de politici integrat și favorabil care să acorde atenția cuvenită efectelor distributive, precum și efectelor de propagare pozitive și negative, inclusiv în regiunile transfrontaliere, și, acolo unde este posibil, să integreze strategii de evaluare adecvate și sistematice, inclusiv evaluări ex ante și ex post;

| (b) | să încurajeze autoritățile locale și regionale să joace un rol activ în dezvoltarea, punerea în aplicare și monitorizarea politicilor de tranziție echitabilă, având în vedere proximitatea acestora față de cetățeni și întreprinderile locale; |
| --- | --- |

(b)

să încurajeze autoritățile locale și regionale să joace un rol activ în dezvoltarea, punerea în aplicare și monitorizarea politicilor de tranziție echitabilă, având în vedere proximitatea acestora față de cetățeni și întreprinderile locale;

| (c) | să implice activ partenerii sociali de la nivel național, regional și local, cu respectarea autonomiei acestora, în toate etapele procesului de elaborare a politicilor și ale punerii în aplicare prevăzute în prezenta recomandare, inclusiv prin dialog social și negocieri colective, după caz; în plus, să promoveze în continuare implicarea deplină a partenerilor sociali în conceperea și implementarea parcursurilor de tranziție pentru ecosistemele industriale în cadrul noii Strategii industriale actualizate; |
| --- | --- |

(c)

să implice activ partenerii sociali de la nivel național, regional și local, cu respectarea autonomiei acestora, în toate etapele procesului de elaborare a politicilor și ale punerii în aplicare prevăzute în prezenta recomandare, inclusiv prin dialog social și negocieri colective, după caz; în plus, să promoveze în continuare implicarea deplină a partenerilor sociali în conceperea și implementarea parcursurilor de tranziție pentru ecosistemele industriale în cadrul noii Strategii industriale actualizate;

| (d) | să capaciteze și să abiliteze cetățenii, în special femeile, precum și societatea civilă și părțile interesate, inclusiv organizațiile care reprezintă persoane aflate în situații vulnerabile, inclusiv persoane cu handicap, tineri și copii, pentru care sunt necesare acțiuni urgente în domeniul climei, precum și actorii din economia socială, inclusiv prin „Pactul climatic european” (60), în vederea participării acestora la procesul de luare a deciziilor, la elaborarea și punerea în aplicare a politicilor, inclusiv prin utilizarea unor noi modele participative care implică persoane aflate în situații vulnerabile; |
| --- | --- |

(d)

să capaciteze și să abiliteze cetățenii, în special femeile, precum și societatea civilă și părțile interesate, inclusiv organizațiile care reprezintă persoane aflate în situații vulnerabile, inclusiv persoane cu handicap, tineri și copii, pentru care sunt necesare acțiuni urgente în domeniul climei, precum și actorii din economia socială, inclusiv prin „Pactul climatic european” (60), în vederea participării acestora la procesul de luare a deciziilor, la elaborarea și punerea în aplicare a politicilor, inclusiv prin utilizarea unor noi modele participative care implică persoane aflate în situații vulnerabile;

| (e) | să consolideze capacitățile operaționale ale serviciilor publice relevante de a oferi orientări și sprijin eficace pentru punerea în aplicare a unor politici de tranziție echitabilă; în special, să consolideze serviciile publice de ocupare a forței de muncă pentru a sprijini tranzițiile pe piața muncii și informațiile privind competențele, precum și inspectoratele de muncă pentru a garanta condițiile de muncă; în plus, să mobilizeze serviciile sociale și de sănătate, după caz, în special pentru a sprijini tranzițiile pe piața muncii și pentru a aborda sărăcia energetică; |
| --- | --- |

(e)

să consolideze capacitățile operaționale ale serviciilor publice relevante de a oferi orientări și sprijin eficace pentru punerea în aplicare a unor politici de tranziție echitabilă; în special, să consolideze serviciile publice de ocupare a forței de muncă pentru a sprijini tranzițiile pe piața muncii și informațiile privind competențele, precum și inspectoratele de muncă pentru a garanta condițiile de muncă; în plus, să mobilizeze serviciile sociale și de sănătate, după caz, în special pentru a sprijini tranzițiile pe piața muncii și pentru a aborda sărăcia energetică;

| (f) | să sprijine o tranziție verde echitabilă și în țările terțe, în contextul dezvoltării durabile și al eforturilor de eradicare a sărăciei, de exemplu prin adoptarea unor politici de tranziție care țin seama de impactul lor asupra țărilor terțe și prin urmărirea colaborării cu părțile interesate și a parteneriatelor globale. |
| --- | --- |

(f)

să sprijine o tranziție verde echitabilă și în țările terțe, în contextul dezvoltării durabile și al eforturilor de eradicare a sărăciei, de exemplu prin adoptarea unor politici de tranziție care țin seama de impactul lor asupra țărilor terțe și prin urmărirea colaborării cu părțile interesate și a parteneriatelor globale.

| 9. | Pentru a asigura disponibilitatea și calitatea datelor și a elementelor concrete, care sunt necesare pentru a pune în aplicare politici sociale și privind piața muncii solide pentru o tranziție echitabilă către neutralitatea climatică, statele membre sunt invitate:






  (a) | să consolideze baza de date concrete privind politicile de tranziție echitabilă, printre altele prin promovarea, după caz, a armonizării treptate și a coerenței definițiilor, conceptelor și metodologiilor, inclusiv pe baza Recomandării (UE) 2020/1563și a acțiunilor subsecvente în cadrul Grupului de coordonare privind sărăcia energetică și clienții vulnerabili, precum și prin utilizarea metodelor disponibile pentru evaluările impactului politicilor; să includă, de asemenea, strategii de evaluare și de colectare a datelor, în special în ceea ce privește competențele, sarcinile și locurile de muncă care contribuie la tranziția verde, utilizând date defalcate pe sexe, în pregătirea și elaborarea măsurilor de politici și a inițiativelor legislative relevante; |
| --- | --- | --- |

9.

(a)

să consolideze baza de date concrete privind politicile de tranziție echitabilă, printre altele prin promovarea, după caz, a armonizării treptate și a coerenței definițiilor, conceptelor și metodologiilor, inclusiv pe baza Recomandării (UE) 2020/1563și a acțiunilor subsecvente în cadrul Grupului de coordonare privind sărăcia energetică și clienții vulnerabili, precum și prin utilizarea metodelor disponibile pentru evaluările impactului politicilor; să includă, de asemenea, strategii de evaluare și de colectare a datelor, în special în ceea ce privește competențele, sarcinile și locurile de muncă care contribuie la tranziția verde, utilizând date defalcate pe sexe, în pregătirea și elaborarea măsurilor de politici și a inițiativelor legislative relevante;

| (b) | să elaboreze și să integreze utilizarea unor evaluări (ex ante) solide și transparente ale impactului social, distributiv și asupra ocupării forței de muncă, ca parte a reformelor și măsurilor naționale în domeniul climei, energiei și mediului; |
| --- | --- |

(b)

să elaboreze și să integreze utilizarea unor evaluări (ex ante) solide și transparente ale impactului social, distributiv și asupra ocupării forței de muncă, ca parte a reformelor și măsurilor naționale în domeniul climei, energiei și mediului;

| (c) | să asigure o monitorizare eficace și transparentă și o evaluare independentă (ex post) a efectelor sociale, distributive și asupra ocupării forței de muncă ale reformelor și măsurilor naționale care contribuie la obiectivele climatice și de mediu, implicând partenerii sociali și alte părți interesate în identificarea întrebărilor de evaluare și, după caz, în elaborarea și punerea în aplicare a strategiilor de evaluare și consultare; |
| --- | --- |

(c)

să asigure o monitorizare eficace și transparentă și o evaluare independentă (ex post) a efectelor sociale, distributive și asupra ocupării forței de muncă ale reformelor și măsurilor naționale care contribuie la obiectivele climatice și de mediu, implicând partenerii sociali și alte părți interesate în identificarea întrebărilor de evaluare și, după caz, în elaborarea și punerea în aplicare a strategiilor de evaluare și consultare;

| (d) | să consolideze acțiunile de cercetare și inovare la nivel regional, național și la nivelul Uniunii, inclusiv prin finanțare din programul Orizont Europa și prin acțiuni în cadrul agendei de politici a Spațiului european de cercetare (61), pentru a îmbunătăți modelarea și evaluarea dimensiunilor macroeconomică, socială și a ocupării forței de muncă ale politicilor privind schimbările climatice; să promoveze implicarea partenerilor sociali în realizarea acțiunilor relevante de cercetare și inovare, în special a misiunilor Orizont Europa denumite „Adaptarea la schimbările climatice” și „Orașe inteligente și neutre din punctul de vedere al impactului asupra climei”, care pot contribui la dezvoltarea unor soluții practice în sprijinul tranziției verzi la nivel regional și local; să utilizeze mai bine indicatorii existenți și cadrele de monitorizare existente și să promoveze la nivelul Uniunii, acolo unde este necesar, elaborarea unor indicatori pentru competențe, sarcini și locuri de muncă care contribuie la tranziția verde; |
| --- | --- |

(d)

să consolideze acțiunile de cercetare și inovare la nivel regional, național și la nivelul Uniunii, inclusiv prin finanțare din programul Orizont Europa și prin acțiuni în cadrul agendei de politici a Spațiului european de cercetare (61), pentru a îmbunătăți modelarea și evaluarea dimensiunilor macroeconomică, socială și a ocupării forței de muncă ale politicilor privind schimbările climatice; să promoveze implicarea partenerilor sociali în realizarea acțiunilor relevante de cercetare și inovare, în special a misiunilor Orizont Europa denumite „Adaptarea la schimbările climatice” și „Orașe inteligente și neutre din punctul de vedere al impactului asupra climei”, care pot contribui la dezvoltarea unor soluții practice în sprijinul tranziției verzi la nivel regional și local; să utilizeze mai bine indicatorii existenți și cadrele de monitorizare existente și să promoveze la nivelul Uniunii, acolo unde este necesar, elaborarea unor indicatori pentru competențe, sarcini și locuri de muncă care contribuie la tranziția verde;

| (e) | să prezinte publicului rezultatele evaluărilor, ale previziunilor și ale exercițiilor de monitorizare la intervale regulate și să organizeze schimburi cu partenerii sociali, cu societatea civilă și cu alte părți interesate cu privire la principalele rezultate și posibile ajustări. |
| --- | --- |

(e)

să prezinte publicului rezultatele evaluărilor, ale previziunilor și ale exercițiilor de monitorizare la intervale regulate și să organizeze schimburi cu partenerii sociali, cu societatea civilă și cu alte părți interesate cu privire la principalele rezultate și posibile ajustări.

UTILIZAREA OPTIMĂ A FINANȚĂRII PUBLICE ȘI PRIVATE

| 10. | Pentru a oferi sprijin financiar și investiții eficiente din punctul de vedere al costurilor, inclusiv IMM-urilor, în conformitate cu cadrul privind ajutoarele de stat, pentru a aborda aspectele sociale și referitoare la piața muncii ale unei tranziții verzi echitabile, exploatând totodată sinergiile dintre programele și instrumentele disponibile și concentrându-se pe regiunile și ecosistemele industriale cele mai afectate, statele membre sunt invitate:






  (a) | să pună pe deplin în aplicare reformele și investițiile relevante din cadrul planurilor de redresare și reziliență, asigurând complementaritatea cu alte fonduri; |
| --- | --- | --- |

10.

(a)

să pună pe deplin în aplicare reformele și investițiile relevante din cadrul planurilor de redresare și reziliență, asigurând complementaritatea cu alte fonduri;

| (b) | să mobilizeze și să asigure o utilizare coerentă și optimă a tuturor instrumentelor și opțiunilor de finanțare relevante, inclusiv a asistenței tehnice, la nivelul statelor membre și al Uniunii, pentru a sprijini acțiunile și investițiile relevante; instrumentele de finanțare ale Uniunii includ, în special, fondurile politicii de coeziune, Mecanismul pentru o tranziție justă, InvestEU, programul Orizont Europa, instrumentul de sprijin tehnic, ERASMUS+, Fondul european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați (FEG), programul LIFE, Fondul pentru inovare și Fondul pentru modernizare; |
| --- | --- |

(b)

să mobilizeze și să asigure o utilizare coerentă și optimă a tuturor instrumentelor și opțiunilor de finanțare relevante, inclusiv a asistenței tehnice, la nivelul statelor membre și al Uniunii, pentru a sprijini acțiunile și investițiile relevante; instrumentele de finanțare ale Uniunii includ, în special, fondurile politicii de coeziune, Mecanismul pentru o tranziție justă, InvestEU, programul Orizont Europa, instrumentul de sprijin tehnic, ERASMUS+, Fondul european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați (FEG), programul LIFE, Fondul pentru inovare și Fondul pentru modernizare;

| (c) | să angajeze și să aloce resurse naționale adecvate pentru a contribui la punerea în aplicare a unor seturi cuprinzătoare de măsuri care să asigure o tranziție verde echitabilă; măsurile respective ar trebui să fie finanțate în mod adecvat, inclusiv prin îmbunătățirea calității cheltuielilor publice, mobilizarea în continuare a finanțării private și/sau utilizarea veniturilor publice suplimentare; în special, veniturile generate de UE ETS ar putea fi utilizate, de asemenea, pentru a finanța măsuri care să atenueze impactul social negativ al tranziției verzi; să țină seama de aspectele legate de ocuparea forței de muncă, de aspectele sociale și distributive în dezvoltarea practicilor bugetare verzi; |
| --- | --- |

(c)

să angajeze și să aloce resurse naționale adecvate pentru a contribui la punerea în aplicare a unor seturi cuprinzătoare de măsuri care să asigure o tranziție verde echitabilă; măsurile respective ar trebui să fie finanțate în mod adecvat, inclusiv prin îmbunătățirea calității cheltuielilor publice, mobilizarea în continuare a finanțării private și/sau utilizarea veniturilor publice suplimentare; în special, veniturile generate de UE ETS ar putea fi utilizate, de asemenea, pentru a finanța măsuri care să atenueze impactul social negativ al tranziției verzi; să țină seama de aspectele legate de ocuparea forței de muncă, de aspectele sociale și distributive în dezvoltarea practicilor bugetare verzi;

| (d) | să facă schimb de bune practici cu alte state membre, de exemplu în ceea ce privește elaborarea de documente de programare pentru fonduri individuale ale Uniunii sau elaborarea de strategii și proiecte naționale relevante. |
| --- | --- |

(d)

să facă schimb de bune practici cu alte state membre, de exemplu în ceea ce privește elaborarea de documente de programare pentru fonduri individuale ale Uniunii sau elaborarea de strategii și proiecte naționale relevante.

ACȚIUNI VIITOARE PENTRU O TRANZIȚIE VERDE ECHITABILĂ

| 11. | Pentru a întreprinde acțiuni utile subsecvente prezentei recomandări , Consiliul salută intenția Comisiei de:






  (a) | a intensifica schimburile cu principalele părți interesate, cu persoanele și comunitățile vizate, precum și schimburile de bune practici, inclusiv în contextul parcursurilor de tranziție ale ecosistemelor industriale (62), în special într-un context transfrontalier și cu accent pe regiunile și sectoarele cele mai afectate; |
| --- | --- | --- |

11.

(a)

a intensifica schimburile cu principalele părți interesate, cu persoanele și comunitățile vizate, precum și schimburile de bune practici, inclusiv în contextul parcursurilor de tranziție ale ecosistemelor industriale (62), în special într-un context transfrontalier și cu accent pe regiunile și sectoarele cele mai afectate;

| (b) | a sprijini îmbunătățirea adecvării, a coerenței și a eficacității politicilor de tranziție echitabilă ale statelor membre, inclusiv în ceea ce privește aspectele legate de ocuparea forței de muncă, aspectele sociale și distributive care trebuie luate în considerare la elaborarea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea planurilor naționale și a strategiilor pe termen lung, eventual și în contextul viitoarei revizuiri a Regulamentului (UE) 2018/1999, după caz; |
| --- | --- |

(b)

a sprijini îmbunătățirea adecvării, a coerenței și a eficacității politicilor de tranziție echitabilă ale statelor membre, inclusiv în ceea ce privește aspectele legate de ocuparea forței de muncă, aspectele sociale și distributive care trebuie luate în considerare la elaborarea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea planurilor naționale și a strategiilor pe termen lung, eventual și în contextul viitoarei revizuiri a Regulamentului (UE) 2018/1999, după caz;

| (c) | a analiza, în cadrul revizuirii Regulamentului (UE) nr. 651/2014 al Comisiei (63) care va avea loc având în vedere expirarea sa la sfârșitul anului 2023, dacă datele concrete disponibile justifică relaxarea normelor în legătură cu ajutoarele pentru accesul la finanțare al întreprinderilor sociale și în ceea ce privește ajutoarele pentru angajarea de lucrători defavorizați sau extrem de defavorizați; (64) |
| --- | --- |

(c)

a analiza, în cadrul revizuirii Regulamentului (UE) nr. 651/2014 al Comisiei (63) care va avea loc având în vedere expirarea sa la sfârșitul anului 2023, dacă datele concrete disponibile justifică relaxarea normelor în legătură cu ajutoarele pentru accesul la finanțare al întreprinderilor sociale și în ceea ce privește ajutoarele pentru angajarea de lucrători defavorizați sau extrem de defavorizați; (64)

| (d) | a consolida baza de date, în special prin accesarea surselor de date administrative și, după caz, a datelor provenite de la partenerii sociali, industrii, societatea civilă (65) și sondajele de opinie publică, precum și de a actualiza orientările metodologice pentru evaluarea impactului social, distributiv și asupra ocupării forței de muncă al tranziției echitabile și al politicilor în domeniul climei și al energiei, inclusiv cu o perspectivă de gen și în contextul semestrului european, după caz; a consolida, de asemenea, cunoașterea și cuantificarea conceptelor-cheie ale economiei verzi, în special ale „locurilor de muncă verzi” și ale „locurilor de muncă durabile”, după caz, în strânsă cooperare cu statele membre și ținând seama de abordări și procese la toate nivelurile, inclusiv pentru a anticipa schimbările de pe piața forței de muncă și pentru a aborda în mod global procesele de restructurare care vor necesita politici specifice și eficace de perfecționare și recalificare profesională; |
| --- | --- |

(d)

a consolida baza de date, în special prin accesarea surselor de date administrative și, după caz, a datelor provenite de la partenerii sociali, industrii, societatea civilă (65) și sondajele de opinie publică, precum și de a actualiza orientările metodologice pentru evaluarea impactului social, distributiv și asupra ocupării forței de muncă al tranziției echitabile și al politicilor în domeniul climei și al energiei, inclusiv cu o perspectivă de gen și în contextul semestrului european, după caz; a consolida, de asemenea, cunoașterea și cuantificarea conceptelor-cheie ale economiei verzi, în special ale „locurilor de muncă verzi” și ale „locurilor de muncă durabile”, după caz, în strânsă cooperare cu statele membre și ținând seama de abordări și procese la toate nivelurile, inclusiv pentru a anticipa schimbările de pe piața forței de muncă și pentru a aborda în mod global procesele de restructurare care vor necesita politici specifice și eficace de perfecționare și recalificare profesională;

| (e) | a consolida, după caz, monitorizarea periodică și analiza prospectivă privind evoluțiile și riscurile legate de sărăcia energetică în Uniune, inclusiv aspectele sociale și distributive, pentru a contribui, de asemenea, la activitatea Grupului de coordonare privind sărăcia energetică și clienții vulnerabili și a altor grupuri de experți relevante; |
| --- | --- |

(e)

a consolida, după caz, monitorizarea periodică și analiza prospectivă privind evoluțiile și riscurile legate de sărăcia energetică în Uniune, inclusiv aspectele sociale și distributive, pentru a contribui, de asemenea, la activitatea Grupului de coordonare privind sărăcia energetică și clienții vulnerabili și a altor grupuri de experți relevante;

| (f) | a dezvolta în continuare cercetarea și de a consolida datele concrete privind definirea, monitorizarea și evaluarea progreselor înregistrate în direcția asigurării unui acces adecvat la servicii esențiale, în strânsă cooperare cu statele membre și luând în considerare abordările naționale, inclusiv prin dezvoltarea conceptului de „sărăcie din perspectiva transporturilor”, dacă este cazul, în special în contextul tranziției verzi către o economie durabilă a bunăstării; |
| --- | --- |

(f)

a dezvolta în continuare cercetarea și de a consolida datele concrete privind definirea, monitorizarea și evaluarea progreselor înregistrate în direcția asigurării unui acces adecvat la servicii esențiale, în strânsă cooperare cu statele membre și luând în considerare abordările naționale, inclusiv prin dezvoltarea conceptului de „sărăcie din perspectiva transporturilor”, dacă este cazul, în special în contextul tranziției verzi către o economie durabilă a bunăstării;

| (g) | a evalua progresele înregistrate în punerea în aplicare a prezentei recomandări, după caz, în contextul supravegherii multilaterale în cadrul semestrului european, inclusiv în cadrul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă și al Comitetului pentru protecție socială, în cooperare cu alte comitete relevante în domeniile lor de competență respective, în special Comitetul pentru politică economică, pe baza tablourilor de bord și a cadrelor de monitorizare existente, completate de indicatori suplimentari, după caz, în strânsă cooperare cu statele membre; a lua în considerare orientările furnizate prin prezenta recomandare privind Regulamentul (UE) 2018/1999, în special ca parte a evaluărilor sale din cadrul viitoarei actualizări a PNEC în perioada 2023-2024. |
| --- | --- |

(g)

a evalua progresele înregistrate în punerea în aplicare a prezentei recomandări, după caz, în contextul supravegherii multilaterale în cadrul semestrului european, inclusiv în cadrul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă și al Comitetului pentru protecție socială, în cooperare cu alte comitete relevante în domeniile lor de competență respective, în special Comitetul pentru politică economică, pe baza tablourilor de bord și a cadrelor de monitorizare existente, completate de indicatori suplimentari, după caz, în strânsă cooperare cu statele membre; a lua în considerare orientările furnizate prin prezenta recomandare privind Regulamentul (UE) 2018/1999, în special ca parte a evaluărilor sale din cadrul viitoarei actualizări a PNEC în perioada 2023-2024.

Adoptată la Luxemburg, 16 iunie 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

O. DUSSOPT

---

(1)  IPCC, 2021: Climate Change 2021: The Physical Science Basis (Schimbări climatice 2021: elementele științifice). Contribuția Grupului de lucru I la cel de al șaselea raport de evaluare al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice.

1

Climate Change 2021

The Physical Science Basis

(2)  Szewczyk, W., Feyen. L., Matei, A., Ciscar, J.C., Mulholland, E., Soria, A. (2020), Economic analysis of selected climate impacts (Analiza economică a anumitor impacturi asupra climei, Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, Luxemburg, doi: 10.2760/845605.

2

Economic analysis of selected climate impacts

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

(3)  JO L 282, 19.10.2016, p. 4.

3

(4)  Comisia Europeană (2021), studiul PESETA IV „Climate change impacts and adaptation in Europe” (Impactul schimbărilor climatice și adaptarea la acestea în Europa), Centrul Comun de Cercetare, Sevilla, http://ec.europa.eu/jrc/en/peseta-iv.

4

(5)  Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

5

(6)  Decizia (UE) 2022/591 a Parlamentului European și a Consiliului din 6 aprilie privind un Program general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2030 (JO L 114, 12.4.2022, p. 22).

6

(7)  De exemplu, în ceea ce privește infrastructura, Uniunea va avea nevoie de investiții suplimentare estimate la 350 de miliarde EUR anual pe parcursul acestui deceniu numai în sistemele energetice pentru a-și îndeplini obiectivul stabilit pentru 2030 privind reducerea emisiilor, la care se adaugă 130 de miliarde EUR necesare pentru alte obiective de mediu.

7

(8)  Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii, a Deciziei (UE) 2015/1814 privind înființarea și funcționarea unei rezerve pentru stabilitatea pieței aferentă schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră și a Regulamentului (UE) 2015/757, COM(2021) 551 final.

8

(9)  Orientările definesc conceptul de tranziție justă și fac apel la factorii de decizie politică și la partenerii sociali să promoveze o tranziție justă la nivel mondial.

9

(10)  A se vedea documentul ST 14545/2018 REV 1.

10

(11)  Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat și semnat de Consiliul Uniunii Europene, de Parlamentul European și de Comisie la Summitul de la Göteborg din noiembrie 2017, este busola care ghidează Uniunea către o Europă socială puternică.

11

(12)  În vederea îndeplinirii acestui obiectiv general, Europa trebuie să depună eforturi pentru reducerea disparității de gen în ceea ce privește ocuparea forței de muncă cel puțin la jumătate comparativ cu nivelul înregistrat în 2019, reducerea la 9 % a procentului de tineri (15-29 de ani) care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET) și dezvoltarea serviciilor de educație și îngrijire timpurie (ECEC) formală.

12

(13)  În special, cel puțin 80 % dintre persoanele cu vârsta cuprinsă între 16 și 74 de ani ar trebui să aibă competențe digitale de bază, părăsirea timpurie a școlii ar trebui redusă în continuare, iar participarea la învățământul secundar superior ar trebui sporită.

13

(14)  Din 15 milioane de persoane care urmează să nu mai fie expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială, cel puțin 5 milioane ar trebui să fie copii.

14

(15)  Comunicarea Comisiei „«Pregătiți pentru 55»: îndeplinirea obiectivului climatic al UE pentru 2030 pe calea spre atingerea obiectivului de neutralitate climatică”, COM(2021) 550 final.

15

(16)  Document de lucru al serviciilor Comisiei – Evaluarea impactului care însoțește comunicarea „Stabilirea unui obiectiv mai ambițios în materie de climă pentru Europa în perspectiva anului 2030 – Investirea într-un viitor neutru din punct de vedere climatic, în interesul cetățenilor”, SWD(2020) 176 final. Proiecții bazate pe E-QUEST care utilizează un scenariu bazat pe „o impozitare mai scăzută a forței de muncă slab calificate”.

16

(17)  Comisia Europeană (2019), „Sustainable growth for all: choices for the future of Social Europe, Employment and Social Developments in Europe 2019” (Creștere durabilă pentru toți: opțiuni pentru viitorul Europei sociale, evoluții privind ocuparea forței de muncă și evoluții sociale în Europa – ediția 2019), 4 iulie 2019. Pe baza analizei aprofundate care însoțește Comunicarea Comisiei COM(2018) 773.

17

(18)  SWD(2020) 176 final.

18

(19)  SWD(2020) 176 final.

19

(20)  Comisia Europeană (2019), „Sustainable growth for all: choices for the future of Social Europe, Employment and Social Developments in Europe 2019” (Creștere durabilă pentru toți: opțiuni pentru viitorul Europei sociale, evoluții privind ocuparea forței de muncă și evoluții sociale în Europa – ediția 2019), capitolul 5, 4 iulie 2019, și Comisia Europeană (2020), „Leaving no one behind and striving for more: fairness and solidarity in the European social market economy” (Eforturi suplimentare fără a lăsa pe nimeni în urmă: echitate și solidaritate în economia socială de piață europeană), Employment and Social Developments in Europe 2020 (Evoluții privind ocuparea forței de muncă și evoluții sociale în Europa - ediția 2020), capitolul 4.2.2, 15 septembrie 2020. În acest context, sărăcia globală este măsurată utilizând indicatorul convenit pentru rata riscului de sărăcie, în conformitate cu indicatorii tabloului de bord social și cu obiectivul principal aferent pentru 2030 din cadrul Planului de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale.

20

(21)  IEEP (2021), Green taxation and other economic instruments: internalising environmental costs to make the polluter pay (Taxarea verde și alte instrumente economice: internalizarea costurilor de mediu astfel încât poluatorii să plătească).

21

Green taxation and other economic instruments: internalising environmental costs to make the polluter pay

(22)  În plus, până la 6,2 % dintre cetățenii Uniunii, și anume peste 27 de milioane de persoane, înregistrează întârzieri la plata facturilor de utilități.

22

(23)  Comisia Europeană, Raportul anual al EPOV: Combaterea sărăciei energetice în Uniunea Europeană: situația actuală și măsuri, 2019, p. 6.

23

(24)  A se vedea raportul atelierului pe tema „Sărăcia energetică”, organizat la 9 noiembrie 2016 pentru Comisia pentru industrie, cercetare și energie (ITRE) a Parlamentului European.

24

(25)  A se vedea Gender perspective on access to energy in the EU (Perspectiva de gen privind accesul la energie în UE) (europa.eu), Gender and energy (Genul și energia)| Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (europa.eu), GFE-Gender-Issues-Note-Session-6.2.pdf (oecd.org).

25

Gender perspective on access to energy in the EU

Gender and energy

(26)  Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 328, 21.12.2018, p. 1).

26

(27)  Regulamentul (UE) 2021/1056 al Parlamentului European și al Consiliului din24 iunie 2021 de instituire a Fondului pentru o tranziție justă (JO L 231, 30.6.2021, p. 1).

27

(28)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

28

(29)  În special strategiile anuale privind creșterea durabilă (SACD) pentru 2021 și 2022, recomandările pentru zona euro pentru 2021 și recomandările specifice fiecărei țări.

29

(30)  Recomandarea (UE) 2021/402 a Comisiei din 4 martie 2021 referitoare la un sprijin activ eficace pentru ocuparea forței de muncă în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19 (EASE) (JO L 80, 8.3.2021, p. 1).

30

(31)  Decizia (UE) 2020/1512 a Consiliului din 13 octombrie 2020 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 344, 19.10.2020, p. 22).

31

(32)  Decizia (UE) 2021/1868 a Consiliului din 15 octombrie 2021 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 379, 26.10.2021, p. 1).

32

(33)  Comunicarea Comisiei din 1 iulie 2020 intitulată „Agenda europeană pentru competențe în scopul promovării competitivității durabile, a echității sociale și a rezilienței”

33

(34)  Comunicarea Comisiei din 5 mai 2021 intitulată „Actualizarea noii Strategii industriale 2020: Construirea unei piețe unice mai puternice pentru redresarea Europei”.

34

(35)  Recomandarea 2020/C 417/01 a Consiliului din 24 noiembrie 2020 privind educația și formarea profesională (EFP) pentru competitivitate durabilă, echitate socială și reziliență (JO C 417, 2.12.2020, p. 1).

35

(36)  Recomandarea a Consiliului din 16 iunie 2022 privind o abordare europeană a micro-certificatelor pentru învățarea pe tot parcursul vieții și capacitatea de inserție profesională (A se vedea pagina 10 din prezentul Jurnal Oficial)

36

(37)  Propunerea de directivă a Consiliului privind restructurarea cadrului Uniunii de impozitare a produselor energetice și a energiei electrice (reformare), COM(2021) 563 final, prevede o astfel de reorientare a impozitării produselor energetice și a energiei electrice în scopul atingerii obiectivelor climatice și de mediu.

37

(38)  Recomandarea (UE) 2021/1004 a Consiliului din 14 iunie 2021 de instituire a unei Garanții europene pentru copii (JO L 223, 22.6.2021, p. 14).

38

(39)  „Pilonul european al drepturilor sociale”, proclamat în mod solemn de către Parlamentul European, Consiliu și Comisie, 17 noiembrie 2017, principiul 20.

39

(40)  „Pilonul european al drepturilor sociale”, proclamat în mod solemn de către Parlamentul European, Consiliu și Comisie, 17 noiembrie 2017, principiul 19 litera (a).

40

(41)  Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind eficiența energetică (reformare), COM(2021) 558 final.

41

(42)  Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind performanța energetică a clădirilor (reformare), COM(2021) 802 final.

42

(43)  Recomandarea (UE) 2020/1563 a Comisiei din 14 octombrie 2020 privind sărăcia energetică (JO L 357, 27.10.2020, p. 35).

43

(44)  În afara bugetului Uniunii și a NextGenerationEU.

44

(45)  Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (JO L 198, 22.6.2020, p. 13) („Regulamentul privind taxonomia”) prevede un sistem de clasificare comun pentru activitățile economice durabile.

45

(46)  Regulamentul (UE) nr. 651/2014 al Comisiei din 17 iunie 2014 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața internă în aplicarea articolelor 107 și 108 din tratat (JO L 187, 26.6.2014, p. 1).

46

(47)  Deși definirea conceptului de „clienți vulnerabili” este lăsată la latitudinea statelor membre, aceasta include gospodăriile care nu pot să își încălzească sau să își răcească locuințele în mod adecvat și/sau care au restanțe la plata facturilor la utilități, în conformitate cu Recomandarea Comisiei privind sărăcia energetică, C/2020/9600 final (JO L 357, 27.10.2020, p. 35).

47

(48)  Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (JO L 315, 14.11.2012, p. 1).

48

(49)  Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind eficiența energetică (reformare), COM(2021) 558 final.

49

(50)  Comunicarea Comisiei din 9 decembrie 2021 intitulată „Construirea unei economii în serviciul cetățenilor: un plan de acțiune pentru economia socială”.

50

(51)  În conformitate cu Directiva (UE) 2019/882 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 privind cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor (JO L 151, 7.6.2019, p. 70) și cu Comunicarea Comisiei „Achiziții responsabile social – un ghid al aspectelor sociale care trebuie luate în considerare în procedurile de achiziții publice (ediția a doua)” (JO C 237, 18.6.2021, p. 1).

51

(52)  Recomandarea 2018/C 153/01 a Consiliului din 15 martie 2018 privind un cadru european pentru ucenicii de calitate și eficace (JO C 153, 2.5.2018, p. 1).

52

(53)  Recomandarea 2014/C 88/01 a Consiliului din 10 martie 2014 privind un cadru de calitate pentru stagii (JO C 88, 27.3.2014, p. 1).

53

(54)  Recomandarea din 16 iunie 2022 a Consiliului privind conturile personale de învățare (A se vedea pagina 26 din prezentul Jurnal Oficial)

54

(55)  Recomandarea din 16 iunie 2022 a Consiliului privind o abordare europeană a micro-certificatelor pentru învățarea pe tot parcursul vieții și capacitatea de inserție profesională (A se vedea pagina 10 din prezentul Jurnal Oficial).

55

(56)  Recomandarea 2019/C 387/01 a Consiliului din 8 noiembrie 2019 privind accesul la protecție socială pentru lucrători și pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă (JO C 387, 15.11.2019, p. 1).

56

(57)  În conformitate cu Comunicarea Comisiei din 18 februarie 2022 intitulată „Orientări privind ajutoarele de stat pentru climă, protecția mediului și energie pentru 2022”, după caz.

57

(58)  „Comunitatea de energie a cetățenilor” este definită la articolul 2 punctul 11 din Directiva (UE) 2019/944 a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iunie 2019 privind normele comune pentru piața internă de energie electrică și de modificare a Directivei 2012/27/UE (JO L 158, 14.6.2019, p. 125).

58

(59)  Comunicarea Comisiei din 9 decembrie 2020„Strategia pentru o mobilitate durabilă și inteligentă – înscrierea transporturilor europene pe calea viitorului”.

59

(60)  Comunicarea Comisiei din 9 decembrie 2020 intitulată „Pactul climatic european”.

60

(61)  A se vedea Concluziile Consiliului din 26 noiembrie 2021 privind viitoarea guvernanță a Spațiului european de cercetare (SEC), adoptate la 26 noiembrie 2021, care prezintă agenda de politici privind SEC pentru perioada 2022-2024, inclusiv acțiunea 4 privind cariere atractive și durabile în cercetare, acțiunea 7 privind o mai bună valorificare a cunoștințelor, acțiunea 12 privind accelerarea tranziției verzi/digitale, precum și acțiunea 20 privind investiții și reforme din domeniul C&I.

61

(62)  Astfel cum s-a anunțat în Strategia industrială actualizată, de exemplu construcțiile, industriile mari consumatoare de energie sau mobilitatea.

62

(63)  Regulamentul (UE) nr. 651/2014 al Comisiei din 17 iunie 2014 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața internă în aplicarea articolelor 107 și 108 din tratat (JO L 187, 26.6.2014, p. 1 ) („Regulamentul general de exceptare pe categorii”).

63

(64)  În conformitate cu Comunicarea Comisiei din 9 decembrie 2021 intitulată „Construirea unei economii în serviciul cetățenilor: un plan de acțiune pentru economia socială”.

64

(65)  Realizată în conformitate cu legislația Uniunii privind protecția datelor și accesul la informații publice, cum ar fi Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1) și Directiva (UE) 2019/1024 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind datele deschise și reutilizarea informațiilor din sectorul public (JO L 172, 26.6.2019, p. 56).

65

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 27.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 243/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 243/52

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.10251 – INVIVO GROUP / ETABLISSEMENTS J SOUFFLET)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2022/C 243/05)

La 19 noiembrie 2021, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba franceză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32021M10251. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32021M10251. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 27.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 243/53 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 243/53

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

24 iunie 2022

(2022/C 243/06)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,0524 |
| JPY | yen japonez | 142,19 |
| DKK | coroana daneză | 7,4398 |
| GBP | lira sterlină | 0,85773 |
| SEK | coroana suedeză | 10,6940 |
| CHF | franc elvețian | 1,0072 |
| ISK | coroana islandeză | 139,70 |
| NOK | coroana norvegiană | 10,4345 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 24,731 |
| HUF | forint maghiar | 401,34 |
| PLN | zlot polonez | 4,7023 |
| RON | leu românesc nou | 4,9463 |
| TRY | lira turcească | 18,2856 |
| AUD | dolar australian | 1,5248 |
| CAD | dolar canadian | 1,3657 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,2609 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6731 |
| SGD | dolar Singapore | 1,4620 |
| KRW | won sud-coreean | 1 364,09 |
| ZAR | rand sud-african | 16,7137 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,0478 |
| HRK | kuna croată | 7,5295 |
| IDR | rupia indoneziană | 15 633,96 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,6327 |
| PHP | peso Filipine | 57,830 |
| RUB | rubla rusească | |
| THB | baht thailandez | 37,360 |
| BRL | real brazilian | 5,4851 |
| MXN | peso mexican | 20,9901 |
| INR | rupie indiană | 82,3985 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,0524

JPY

yen japonez

142,19

DKK

coroana daneză

7,4398

GBP

lira sterlină

0,85773

SEK

coroana suedeză

10,6940

CHF

franc elvețian

1,0072

ISK

coroana islandeză

139,70

NOK

coroana norvegiană

10,4345

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

24,731

HUF

forint maghiar

401,34

PLN

zlot polonez

4,7023

RON

leu românesc nou

4,9463

TRY

lira turcească

18,2856

AUD

dolar australian

1,5248

CAD

dolar canadian

1,3657

HKD

dolar Hong Kong

8,2609

NZD

dolar neozeelandez

1,6731

SGD

dolar Singapore

1,4620

KRW

won sud-coreean

1 364,09

ZAR

rand sud-african

16,7137

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,0478

HRK

kuna croată

7,5295

IDR

rupia indoneziană

15 633,96

MYR

ringgit Malaiezia

4,6327

PHP

peso Filipine

57,830

RUB

rubla rusească

THB

baht thailandez

37,360

BRL

real brazilian

5,4851

MXN

peso mexican

20,9901

INR

rupie indiană

82,3985

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 27.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 243/54 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 243/54

---

Rezumatul deciziilor Uniunii Europene privind autorizațiile de introducere pe piață pentru medicamentele de la 24 iunie 2022 până la 24 iunie 2022

(Publicat în temeiul articolului 13 sau al articolului 38 din Regulamentul (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (1)
  sau al Articolul 5 din Regulamentul (UE) 2019/6 al Parlamentului European și al Consiliului (2))

(2022/C 243/07)

| — | Emiterea unei autorizații de introducere pe piață (articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului): Acceptat













  Data deciziei | | Denumirea medicamentului |
| --- | --- | --- | --- |

—

Emiterea unei autorizații de introducere pe piață (articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului): Acceptat

Data deciziei

Denumirea medicamentului

DCI (Denumirea Comună Internațională)

Titularul autorizației de introducere pe piață

Numărul de înregistrare în Registrul comunitar

Formă farmaceutică

Codul ATC (Codul Anatomic-Terapeutic-Chimic)

Data notificării

24.6.2022

COVID-19 Vaccine (inactivated, adjuvanted) Valneva

Vaccin împotriva COVID-19 (inactivat, cu adjuvant, adsorbit)

Valneva Austria GmbH Campus Vienna Biocenter 3, 1030 Wien, Österreich

EU/1/21/1624

Suspensie injectabilă

J07BX03

24.6.2022

---

(1)  JO L 136, 30.4.2004, p. 1.

(2)  JO L 4, 7.1.2019, p. 43.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 27.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 243/55 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 243/55

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.10764 – SAGARD / BPIFRANCE / ADIT JV)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2022/C 243/08)

1.

Prezenta notificare vizează următoarele întreprinderi:

| — | Sagard SAS („Sagard”, Franța); |
| --- | --- |

—

Sagard SAS („Sagard”, Franța);

| — | Bpifrance Investissement („Bpifrance”, Franța); |
| --- | --- |

—

Bpifrance Investissement („Bpifrance”, Franța);

| — | Grupul ADIT (Franța). |
| --- | --- |

—

Grupul ADIT (Franța).

Sagard și Bpifrance dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) și al articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra Grupului ADIT.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

2.

| — | Sagard: societate de administrare de fonduri de investiții, activă în principal în Franța. Sagard este controlată de Power Corporation Group din Canada, o societate internațională de administrare și de portofoliu axată pe serviciile financiare, activă în America de Nord, Europa și Asia; |
| --- | --- |

—

Sagard: societate de administrare de fonduri de investiții, activă în principal în Franța. Sagard este controlată de Power Corporation Group din Canada, o societate internațională de administrare și de portofoliu axată pe serviciile financiare, activă în America de Nord, Europa și Asia;

| — | Bpifrance: societate de administrare de fonduri de investiții activă în Franța. Bpifrance este controlată în ultimă instanță în comun de statul francez și de Caisse des Dépôts et des Consignations, o instituție publică activă în domeniul gestionării fondurilor private. |
| --- | --- |

—

Bpifrance: societate de administrare de fonduri de investiții activă în Franța. Bpifrance este controlată în ultimă instanță în comun de statul francez și de Caisse des Dépôts et des Consignations, o instituție publică activă în domeniul gestionării fondurilor private.

| — | Grupul ADIT este activ în sectoarele consilierii strategice și securității întreprinderilor, în principal în Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

—

Grupul ADIT este activ în sectoarele consilierii strategice și securității întreprinderilor, în principal în Uniunea Europeană.

3.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

4.

Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.10764 – SAGARD / BPIFRANCE / ADIT JV

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---

| 27.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 243/57 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 243/57

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.10785 – ICG / KONECTA / COMDATA)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2022/C 243/09)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | Intermediate Capital Group, plc („ICG”, Regatul Unit), |
| --- | --- |

—

Intermediate Capital Group, plc („ICG”, Regatul Unit),

| — | Grupo Konectanet, S.L.U („Konecta”, Spania), |
| --- | --- |

—

Grupo Konectanet, S.L.U („Konecta”, Spania),

| — | Comdata, S.p.A („Comdata”, Italia). |
| --- | --- |

—

Comdata, S.p.A („Comdata”, Italia).

ICG va dobândi, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra Konecta și Comdata.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

2.

| — | ICG este o firmă de investiții care este totodată și un administrator de active și care este prezentă în Europa, Asia Pacific și SUA; |
| --- | --- |

—

ICG este o firmă de investiții care este totodată și un administrator de active și care este prezentă în Europa, Asia Pacific și SUA;

| — | Konecta este un furnizor de servicii de externalizare a proceselor operaționale care desfășoară activități în Europa și America Latină. Konecta este în prezent controlată în comun de ICG, |
| --- | --- |

—

Konecta este un furnizor de servicii de externalizare a proceselor operaționale care desfășoară activități în Europa și America Latină. Konecta este în prezent controlată în comun de ICG,

| — | Comdata este un furnizor de servicii de externalizare a proceselor operaționale care desfășoară activități în Africa, Europa și America Latină. |
| --- | --- |

—

Comdata este un furnizor de servicii de externalizare a proceselor operaționale care desfășoară activități în Africa, Europa și America Latină.

3.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.10785 – ICG / KONECTA / COMDATA

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Numărul de Fax +32 22964301

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---

| 27.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 243/59 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 243/59

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.10749 – PAI PARTNERS / THE CARLYLE GROUP / THERAMEX)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2022/C 243/10)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | PAI Partners SAS („PAI Partners”, Franța), |
| --- | --- |

—

PAI Partners SAS („PAI Partners”, Franța),

| — | The Carlyle Group, Inc. („Carlyle”, SUA), |
| --- | --- |

—

The Carlyle Group, Inc. („Carlyle”, SUA),

| — | Theramex Healthcare Topco Limited („Theramex”, Regatul Unit). |
| --- | --- |

—

Theramex Healthcare Topco Limited („Theramex”, Regatul Unit).

PAI Partners și Carlyle dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întregii întreprinderi Theramex.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

2.

| — | PAI Partners este o firmă de investiții în societăți necotate care gestionează o serie de fonduri ce investesc în sectoare de activitate precum servicii pentru întreprinderi, alimente și bunuri de consum, produse industriale generale și asistență medicală; |
| --- | --- |

—

PAI Partners este o firmă de investiții în societăți necotate care gestionează o serie de fonduri ce investesc în sectoare de activitate precum servicii pentru întreprinderi, alimente și bunuri de consum, produse industriale generale și asistență medicală;

| — | Carlyle este un administrator de active alternative la nivel mondial care gestionează fonduri ce investesc la nivel mondial în trei domenii de investiții: (i) investiții în societăți necotate la nivel global (inclusiv fonduri de investiții în societăți necotate, fonduri imobiliare și fonduri pentru resurse naturale); (ii) credite globale (inclusiv credite lichide, credite nelichide și credite pentru active reale) și (iii) soluții de investiții (program de fond de fonduri pentru investiții în societăți necotate, care include fonduri primare, activități secundare și activități conexe de coinvestiții); |
| --- | --- |

—

Carlyle este un administrator de active alternative la nivel mondial care gestionează fonduri ce investesc la nivel mondial în trei domenii de investiții: (i) investiții în societăți necotate la nivel global (inclusiv fonduri de investiții în societăți necotate, fonduri imobiliare și fonduri pentru resurse naturale); (ii) credite globale (inclusiv credite lichide, credite nelichide și credite pentru active reale) și (iii) soluții de investiții (program de fond de fonduri pentru investiții în societăți necotate, care include fonduri primare, activități secundare și activități conexe de coinvestiții);

| — | Theramex este o companie farmaceutică specializată la nivel mondial care își desfășoară activitatea în domeniul sănătății femeilor și care se axează pe contracepție, fertilitate, menopauză și osteoporoză. Societatea comercializează o gamă largă de produse generice și de marcă în numeroase țări din SEE și la nivel mondial. |
| --- | --- |

—

Theramex este o companie farmaceutică specializată la nivel mondial care își desfășoară activitatea în domeniul sănătății femeilor și care se axează pe contracepție, fertilitate, menopauză și osteoporoză. Societatea comercializează o gamă largă de produse generice și de marcă în numeroase țări din SEE și la nivel mondial.

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.10749 – PAI PARTNERS / THE CARLYLE GROUP / THERAMEX

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

---

| 27.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 243/61 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 243/61

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.10758 – EIM / BROOKFIELD / NIELSEN)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2022/C 243/11)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | Elliott Investment Management L.P. („EIM”, SUA); |
| --- | --- |

—

Elliott Investment Management L.P. („EIM”, SUA);

| — | Brookfield Private Equity Holdings LLC („BPEH”), controlată de Brookfield Asset Management Inc. („Brookfield”, ambele din Canada); |
| --- | --- |

—

Brookfield Private Equity Holdings LLC („BPEH”), controlată de Brookfield Asset Management Inc. („Brookfield”, ambele din Canada);

| — | Nielsen Holdings Plc („Nielsen”, SUA). |
| --- | --- |

—

Nielsen Holdings Plc („Nielsen”, SUA).

Întreprinderile EIM și BPEH vor dobândi, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întregii întreprinderi Nielsen.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de active sau prin alte mijloace.

2.

| — | BPEH: filială a întreprinderii Brookfield, care furnizează servicii de administrare a activelor axate pe bunurile imobile, infrastructură, energia din surse regenerabile și capitalul privat; |
| --- | --- |

—

BPEH: filială a întreprinderii Brookfield, care furnizează servicii de administrare a activelor axate pe bunurile imobile, infrastructură, energia din surse regenerabile și capitalul privat;

| — | EIM: firmă de investiții specializată în activități de investiții și de gestionare a riscurilor; |
| --- | --- |

—

EIM: firmă de investiții specializată în activități de investiții și de gestionare a riscurilor;

| — | Nielsen: societate mondială de informații, date și analize privind audiența, care oferă soluții de măsurare a audienței, de planificare mediatică, de optimizare a strategiei de marketing și de metadate privind conținutul. |
| --- | --- |

—

Nielsen: societate mondială de informații, date și analize privind audiența, care oferă soluții de măsurare a audienței, de planificare mediatică, de optimizare a strategiei de marketing și de metadate privind conținutul.

3.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.10758 – EIM / BROOKFIELD / NIELSEN

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---