# Az Európai Unió L 29/2018

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 29 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 61. évfolyam2018. február 1. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 29

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

61. évfolyam2018. február 1.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/153 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. október 23.) a bizonyos tengerfenéki fajoknak a Földközi-tengeren folytatott halászatára vonatkozó visszadobási terv létrehozásáról szóló (EU) 2017/86 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/154 végrehajtási rendelete (2018. január 30.) sovány tejpor felvásárlására vonatkozó pályázati eljárás 2018. március 1-jétőlszeptember 30-ig tartó intervenciós időszak tekintetében történő megnyitásáról | 6 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/155 végrehajtási rendelete (2018. január 31.) a hatóanyagok meghosszabbítási eljáráshoz végzendő értékelésének tagállamok közötti felosztásáról szóló 686/2012/EU végrehajtási rendelet módosításáról (
  1
  ) | 8 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2018/156 határozata (2018. január 22.) az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás által létrehozott Társulási Tanácsban e megállapodás IV. címének 1. fejezete I-A. mellékletének kiegészítése, és a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságban e megállapodás IV. címének 1. fejezete I-C. és I-D. mellékletben meghatározott kiviteli vámok eltörlésére vonatkozó ütemezés újraszámítása tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról | 13 |
| | * | A Tanács (EU) 2018/157 határozata (2018. január 29.) a Régiók Bizottságának az Olasz Köztársaság által javasolt egy tagja kinevezéséről | 35 |
| | * | A Tanács (EU) 2018/158 határozata (2018. január 29.) a Régiók Bizottságának a Finn Köztársaság által javasolt egy tagja kinevezéséről | 36 |
| | * | A Tanács (EU, Euratom) 2018/159 határozata (2018. január 29.) a Számvevőszék két tagjának kinevezéséről | 37 |
| | * | A Bizottság (EU) 2018/160 határozata (2017. június 30.) a Lengyelország által a kiskereskedelmi adó tekintetében nyújtott SA.44351. (2016/C, korábbi 2016/NN) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2017) 4449. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 38 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2018/153 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. október 23.) a bizonyos tengerfenéki fajoknak a Földközi-tengeren folytatott halászatára vonatkozó visszadobási terv létrehozásáról szóló (EU) 2017/86 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet módosításáról

1

*

A Bizottság (EU) 2018/154 végrehajtási rendelete (2018. január 30.) sovány tejpor felvásárlására vonatkozó pályázati eljárás 2018. március 1-jétőlszeptember 30-ig tartó intervenciós időszak tekintetében történő megnyitásáról

6

*

A Bizottság (EU) 2018/155 végrehajtási rendelete (2018. január 31.) a hatóanyagok meghosszabbítási eljáráshoz végzendő értékelésének tagállamok közötti felosztásáról szóló 686/2012/EU végrehajtási rendelet módosításáról (
  1
  )

1

8

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2018/156 határozata (2018. január 22.) az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás által létrehozott Társulási Tanácsban e megállapodás IV. címének 1. fejezete I-A. mellékletének kiegészítése, és a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságban e megállapodás IV. címének 1. fejezete I-C. és I-D. mellékletben meghatározott kiviteli vámok eltörlésére vonatkozó ütemezés újraszámítása tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

13

*

A Tanács (EU) 2018/157 határozata (2018. január 29.) a Régiók Bizottságának az Olasz Köztársaság által javasolt egy tagja kinevezéséről

35

*

A Tanács (EU) 2018/158 határozata (2018. január 29.) a Régiók Bizottságának a Finn Köztársaság által javasolt egy tagja kinevezéséről

36

*

A Tanács (EU, Euratom) 2018/159 határozata (2018. január 29.) a Számvevőszék két tagjának kinevezéséről

37

*

A Bizottság (EU) 2018/160 határozata (2017. június 30.) a Lengyelország által a kiskereskedelmi adó tekintetében nyújtott SA.44351. (2016/C, korábbi 2016/NN) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2017) 4449. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2017) 4449. számú dokumentummal történt)

1

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2018.2.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 29/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.2.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 29/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/153 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2017. október 23.)

a bizonyos tengerfenéki fajoknak a Földközi-tengeren folytatott halászatára vonatkozó visszadobási terv létrehozásáról szóló (EU) 2017/86 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1380/2013/EU rendelet célja, hogy a kirakodási kötelezettség bevezetése révén minden uniós halászati tevékenységben fokozatosan felszámolja a visszadobás gyakorlatát. |
| --- | --- |

(1)

Az 1380/2013/EU rendelet célja, hogy a kirakodási kötelezettség bevezetése révén minden uniós halászati tevékenységben fokozatosan felszámolja a visszadobás gyakorlatát.

| (2) | A kirakodási kötelezettség végrehajtása érdekében az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (6) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján legfeljebb hároméves időszakra szóló visszadobási terveket fogadjon el a tagállamok által az illetékes tanácsadó testületekkel folytatott konzultáció alapján kidolgozott közös ajánlások alapján. |
| --- | --- |

(2)

A kirakodási kötelezettség végrehajtása érdekében az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (6) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján legfeljebb hároméves időszakra szóló visszadobási terveket fogadjon el a tagállamok által az illetékes tanácsadó testületekkel folytatott konzultáció alapján kidolgozott közös ajánlások alapján.

| (3) | Az (EU) 2017/86 (2) felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet bizonyos tengerfenéki fajoknak a Földközi-tengeren folytatott halászata kapcsán 2017. január 1. és 2019. december 31. között alkalmazandó visszadobási tervet írt elő a Földközi-tengeren közvetlen gazdálkodási érdekkel bíró tagállamok (Görögország, Spanyolország, Franciaország, Horvátország, Olaszország, Ciprus, Málta és Szlovénia) által a Bizottsághoz 2016-ban benyújtott három közös ajánlás alapján. A közös ajánlások a Földközi-tenger nyugati részére, az Adriai-tengerre és a Földközi-tenger délkeleti részére vonatkoztak. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2017/86 (2) felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet bizonyos tengerfenéki fajoknak a Földközi-tengeren folytatott halászata kapcsán 2017. január 1. és 2019. december 31. között alkalmazandó visszadobási tervet írt elő a Földközi-tengeren közvetlen gazdálkodási érdekkel bíró tagállamok (Görögország, Spanyolország, Franciaország, Horvátország, Olaszország, Ciprus, Málta és Szlovénia) által a Bizottsághoz 2016-ban benyújtott három közös ajánlás alapján. A közös ajánlások a Földközi-tenger nyugati részére, az Adriai-tengerre és a Földközi-tenger délkeleti részére vonatkoztak.

| (4) | Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében a tengerfenéki fajok halászatában legkésőbb 2017. január 1-jétől kirakodási kötelezettséget kell alkalmazni a halászatot meghatározó fajokra. |
| --- | --- |

(4)

Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében a tengerfenéki fajok halászatában legkésőbb 2017. január 1-jétől kirakodási kötelezettséget kell alkalmazni a halászatot meghatározó fajokra.

| (5) | 2017. június 2-án Franciaország, Olaszország és Spanyolország benyújtották a Bizottsághoz a Földközi-tenger nyugati részén folytatott tengerfenéki halászatra vonatkozó 2018-as visszadobási tervre vonatkozó közös ajánlásukat. Az említett tagállamok a Bizottság kérésére kiegészítő adatokat nyújtottak be 2017. július 5-én. |
| --- | --- |

(5)

2017. június 2-án Franciaország, Olaszország és Spanyolország benyújtották a Bizottsághoz a Földközi-tenger nyugati részén folytatott tengerfenéki halászatra vonatkozó 2018-as visszadobási tervre vonatkozó közös ajánlásukat. Az említett tagállamok a Bizottság kérésére kiegészítő adatokat nyújtottak be 2017. július 5-én.

| (6) | A Franciaország, Olaszország és Spanyolország által készített, a Földközi-tenger nyugati részére vonatkozó új közös ajánlás azt javasolja, hogy az (EU) 2017/86 rendelet 3. cikkében előírt, túlélési arányon alapuló mentességet alkalmazzák a Földközi-tenger nyugati részén fenékhálókkal kifogott norvég homárra (Nephrops norvegicus) is. A közös ajánlás a gépesített kotróhálókkal (halászeszközkód: HMD) kifogott fésűkagyló (Pecten jacobeus), tapétakagylók (Venerupis spp.) és vénuszkagylók (Venus spp.) tekintetében biztosított túlélési arányon alapuló mentességet javasolja kiterjeszteni a Földközi-tenger nyugati részére. |
| --- | --- |

(6)

A Franciaország, Olaszország és Spanyolország által készített, a Földközi-tenger nyugati részére vonatkozó új közös ajánlás azt javasolja, hogy az (EU) 2017/86 rendelet 3. cikkében előírt, túlélési arányon alapuló mentességet alkalmazzák a Földközi-tenger nyugati részén fenékhálókkal kifogott norvég homárra (Nephrops norvegicus) is. A közös ajánlás a gépesített kotróhálókkal (halászeszközkód: HMD) kifogott fésűkagyló (Pecten jacobeus), tapétakagylók (Venerupis spp.) és vénuszkagylók (Venus spp.) tekintetében biztosított túlélési arányon alapuló mentességet javasolja kiterjeszteni a Földközi-tenger nyugati részére.

| (7) | A közös ajánlás ezenfelül javasolja, hogy a visszadobási terv céljaira a Földközi-tenger nyugati részének meghatározásába beletartozzon a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) 12 földrajzi alterülete. |
| --- | --- |

(7)

A közös ajánlás ezenfelül javasolja, hogy a visszadobási terv céljaira a Földközi-tenger nyugati részének meghatározásába beletartozzon a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) 12 földrajzi alterülete.

| (8) | Szintén szerepel a közös ajánlásban a márnafajok halászatának kiigazítása úgy, hogy a rendelkezések a vörösmárnák (Mullus spp.) valamennyi faját lefedjék, vagyis a vörösmárnát és a csíkos tengeri márnát egyaránt. |
| --- | --- |

(8)

Szintén szerepel a közös ajánlásban a márnafajok halászatának kiigazítása úgy, hogy a rendelkezések a vörösmárnák (Mullus spp.) valamennyi faját lefedjék, vagyis a vörösmárnát és a csíkos tengeri márnát egyaránt.

| (9) | A közös ajánlás szerint a kirakodási kötelezettség végrehajtása keretében a szürke tőkehal és a vörösmárnák hajónkénti kirakodásainak meghatározásához használt referenciaidőszakot 2015-re és 2016-ra kell módosítani. |
| --- | --- |

(9)

A közös ajánlás szerint a kirakodási kötelezettség végrehajtása keretében a szürke tőkehal és a vörösmárnák hajónkénti kirakodásainak meghatározásához használt referenciaidőszakot 2015-re és 2016-ra kell módosítani.

| (10) | Végül a fésűkagyló (Pecten jacobeus), a tapétakagylók (Venerupis spp.) és a vénuszkagylók (Venus spp.) tekintetében a Földközi-tenger nyugati részén biztosított túlélési arányon alapuló mentességet 2018 és 2019 tekintetében is javasolja fenntartani. |
| --- | --- |

(10)

Végül a fésűkagyló (Pecten jacobeus), a tapétakagylók (Venerupis spp.) és a vénuszkagylók (Venus spp.) tekintetében a Földközi-tenger nyugati részén biztosított túlélési arányon alapuló mentességet 2018 és 2019 tekintetében is javasolja fenntartani.

| (11) | 2017. június 28-án Horvátország, Olaszország és Szlovénia az ADRIATICA magas szintű csoport keretében folytatott konzultációkat követően benyújtották a Bizottsághoz az Adriai-tengerre vonatkozó új közös ajánlásukat, amely tartalmazza a közönséges nyelvhal (Solea solea) túlélési arányaira vonatkozó újabb, 2015-ös és 2016-os adatokat. |
| --- | --- |

(11)

2017. június 28-án Horvátország, Olaszország és Szlovénia az ADRIATICA magas szintű csoport keretében folytatott konzultációkat követően benyújtották a Bizottsághoz az Adriai-tengerre vonatkozó új közös ajánlásukat, amely tartalmazza a közönséges nyelvhal (Solea solea) túlélési arányaira vonatkozó újabb, 2015-ös és 2016-os adatokat.

| (12) | A Horvátország, Olaszország és Szlovénia által benyújtott új ajánlás értelmében az Adriai-tengeren a közönséges nyelvhalra vonatkozó túlélési arányon alapuló mentességet 2018-ban és 2019-ben is alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(12)

A Horvátország, Olaszország és Szlovénia által benyújtott új ajánlás értelmében az Adriai-tengeren a közönséges nyelvhalra vonatkozó túlélési arányon alapuló mentességet 2018-ban és 2019-ben is alkalmazni kell.

| (13) | A közös ajánlásokat a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) 2017. július 10–14-i plenáris ülésén értékelte. (3) A HTMGB értékelése szerint a tagállamok által a közönséges nyelvhal, a fésűkagyló, a tapétakagylók, a vénuszkagylók és a norvég homár túlélési arányairól szolgáltatott információk nem hiánytalanok. Mivel e fajok túlélési arányairól nincsenek meggyőző bizonyítékok, a Bizottság úgy véli, hogy az 1380/2013/EU rendelet 15. cikk (4) bekezdésének b) pontja szerinti, a magas túlélési arányon alapuló mentességet csak egy évre szabad engedélyezni ebben a rendeletben. Az érintett tagállamoknak az ezzel kapcsolatos adatokat időben be kell nyújtaniuk a Bizottsághoz, hogy a HTMGB teljeskörűen értékelhesse a mentességek indokoltságát, a Bizottság pedig felülvizsgálhassa azokat. |
| --- | --- |

(13)

A közös ajánlásokat a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) 2017. július 10–14-i plenáris ülésén értékelte. (3) A HTMGB értékelése szerint a tagállamok által a közönséges nyelvhal, a fésűkagyló, a tapétakagylók, a vénuszkagylók és a norvég homár túlélési arányairól szolgáltatott információk nem hiánytalanok. Mivel e fajok túlélési arányairól nincsenek meggyőző bizonyítékok, a Bizottság úgy véli, hogy az 1380/2013/EU rendelet 15. cikk (4) bekezdésének b) pontja szerinti, a magas túlélési arányon alapuló mentességet csak egy évre szabad engedélyezni ebben a rendeletben. Az érintett tagállamoknak az ezzel kapcsolatos adatokat időben be kell nyújtaniuk a Bizottsághoz, hogy a HTMGB teljeskörűen értékelhesse a mentességek indokoltságát, a Bizottság pedig felülvizsgálhassa azokat.

| (14) | E megfontolásokat figyelembe véve a bizonyos tengerfenéki fajoknak a Földközi-tengeren folytatott halászatára vonatkozó visszadobási terv javasolt módosításai összeegyeztethetők a területre vonatkozó állománymegőrzési intézkedésekkel. |
| --- | --- |

(14)

E megfontolásokat figyelembe véve a bizonyos tengerfenéki fajoknak a Földközi-tengeren folytatott halászatára vonatkozó visszadobási terv javasolt módosításai összeegyeztethetők a területre vonatkozó állománymegőrzési intézkedésekkel.

| (15) | Az új közös ajánlásban javasolt intézkedések összhangban vannak az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (4) bekezdésével és 18. cikkének (3) bekezdésével, ezért belefoglalhatók az (EU) 2017/86 felhatalmazáson alapuló rendelet által létrehozott visszadobási tervbe. |
| --- | --- |

(15)

Az új közös ajánlásban javasolt intézkedések összhangban vannak az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (4) bekezdésével és 18. cikkének (3) bekezdésével, ezért belefoglalhatók az (EU) 2017/86 felhatalmazáson alapuló rendelet által létrehozott visszadobási tervbe.

| (16) | Az (EU) 2017/86 felhatalmazáson alapuló rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(16)

Az (EU) 2017/86 felhatalmazáson alapuló rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (17) | mivel az e rendeletben előírt intézkedések közvetlenül érintik az uniós hajók halászati idényének tervezését és az ahhoz kapcsolódó gazdasági tevékenységeket, e rendeletnek a kihirdetése után azonnal hatályba kell lépnie. Ezt a rendeletet 2018. január 1-jétől indokolt alkalmazni, |
| --- | --- |

(17)

mivel az e rendeletben előírt intézkedések közvetlenül érintik az uniós hajók halászati idényének tervezését és az ahhoz kapcsolódó gazdasági tevékenységeket, e rendeletnek a kihirdetése után azonnal hatályba kell lépnie. Ezt a rendeletet 2018. január 1-jétől indokolt alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2017/86 felhatalmazáson alapuló rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | a 2. cikk c) pontjának helyébe az alábbi szöveg lép:

  „»a Földközi-tenger nyugati része«: a GFCM 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11.1, 11.2 és 12 földrajzi alterületek;”; |
| --- | --- |

1.

a 2. cikk c) pontjának helyébe az alábbi szöveg lép:

„»a Földközi-tenger nyugati része«: a GFCM 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11.1, 11.2 és 12 földrajzi alterületek;”;

| 2. | A 3. cikk a következőképpen módosul:
  a (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontja értelmében a kirakodási kötelezettség alól az olyan fajok esetében biztosított mentesség, amelyek vonatkozásában a tudományos bizonyítékok magas túlélési arányokat jeleznek, 2018-ban a következők esetében alkalmazható:






  a) | a 17 és 18 GFCM földrajzi alterületen a közönséges nyelvhal (Solea solea) »rapido« merevítőrudas vonóhálóval (TBB) (*1) ejtett fogásai; |
| --- | --- | --- |

2.

A 3. cikk a következőképpen módosul:

a (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontja értelmében a kirakodási kötelezettség alól az olyan fajok esetében biztosított mentesség, amelyek vonatkozásában a tudományos bizonyítékok magas túlélési arányokat jeleznek, 2018-ban a következők esetében alkalmazható:

a)

a 17 és 18 GFCM földrajzi alterületen a közönséges nyelvhal (Solea solea) »rapido« merevítőrudas vonóhálóval (TBB) (*1) ejtett fogásai;

| b) | a Földközi-tenger nyugati részén a fésűkagyló (Pecten jacobeus) gépesített kotróhálóval (HMD) ejtett fogásai; |
| --- | --- |

b)

a Földközi-tenger nyugati részén a fésűkagyló (Pecten jacobeus) gépesített kotróhálóval (HMD) ejtett fogásai;

| c) | a Földközi-tenger nyugati részén a tapétakagylók (Venerupis spp.) gépesített kotróhálóval (HMD) ejtett fogásai; |
| --- | --- |

c)

a Földközi-tenger nyugati részén a tapétakagylók (Venerupis spp.) gépesített kotróhálóval (HMD) ejtett fogásai;

| d) | a Földközi-tenger nyugati részén a vénuszkagylók (Venus spp.) gépesített kotróhálóval (HMD) ejtett fogásai; |
| --- | --- |

d)

a Földközi-tenger nyugati részén a vénuszkagylók (Venus spp.) gépesített kotróhálóval (HMD) ejtett fogásai;

| e) | a Földközi-tenger nyugati részén a norvég homár (Nephrops norvegicus) bármilyen fenékhálóval (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) ejtett fogásai. |
| --- | --- |

e)

a Földközi-tenger nyugati részén a norvég homár (Nephrops norvegicus) bármilyen fenékhálóval (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) ejtett fogásai.

(*1)  Az e rendeletben alkalmazott halászeszközkódok a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló 1224/2009/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2011. április 8-i 404/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet XI. mellékletében szereplő kódoknak felelnek meg (HL L 122., 2011.4.30., 1. o.). Azon hajók esetében, amelyek teljes hosszúsága 10 méternél rövidebb, az e táblázatban használt halászeszközkódok a FAO halászeszköz-osztályozási kódjainak felelnek meg.”;"

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A közönséges nyelvhal (Solea solea), a fésűkagyló (Pecten jacobeus), a tapétakagylók (Venerupis spp.), a vénuszkagylók (Venus spp.) és a norvég homár (Nephrops norvegicus) az (1) bekezdésben említett körülmények között ejtett fogásait haladéktalanul szabadon kell engedni azon a területen, ahol ejtették.”;

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A Földközi-tengeri halászatban közvetlen gazdálkodási érdekkel bíró tagállamok 2018. május 1-ig a 2017. június 2-i és 28-i, valamint július 6-i közös ajánlásokban előírtakon túl további visszadobási adatokat nyújtanak be a Bizottsághoz, valamint megosztanak bármely egyéb olyan releváns tudományos információt, amely alátámasztja az (1) bekezdés szerinti mentességet. A norvég homár (Nephrops norvegicus) tekintetében a tagállamok további olyan adatokat nyújtanak be, amelyekkel bizonyítható a nyári hónapokban a túlélési arány. A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) legkésőbb 2018 júliusáig értékeli ezeket az adatokat és információkat.”

| 3. | A 4. cikk a) pontjának i. és ii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  i. | a szürke tőkehal (Merluccius merluccius) és a vörösmárnák (Mullus spp.) esetében a fenékvonóhálót használó hajók által az e fajokból ejtett összes éves fogás legfeljebb 7 %-a 2017-ben és 2018-ban, és legfeljebb 6 %-a 2019-ben; valamint |
| --- | --- | --- |

3.

A 4. cikk a) pontjának i. és ii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

i.

a szürke tőkehal (Merluccius merluccius) és a vörösmárnák (Mullus spp.) esetében a fenékvonóhálót használó hajók által az e fajokból ejtett összes éves fogás legfeljebb 7 %-a 2017-ben és 2018-ban, és legfeljebb 6 %-a 2019-ben; valamint

| ii. | a szürke tőkehal (Merluccius merluccius) és a vörösmárnák (Mullus spp.) esetében a kopoltyúhálót és tükörhálót használó hajók által az e fajokból ejtett összes éves fogás legfeljebb 1 %-a;” |
| --- | --- |

ii.

a szürke tőkehal (Merluccius merluccius) és a vörösmárnák (Mullus spp.) esetében a kopoltyúhálót és tükörhálót használó hajók által az e fajokból ejtett összes éves fogás legfeljebb 1 %-a;”

| 4. | A melléklet 1. táblázatának helyébe az e rendelet mellékletében szereplő szöveg lép. |
| --- | --- |

4.

A melléklet 1. táblázatának helyébe az e rendelet mellékletében szereplő szöveg lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2018. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. október 23-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 354., 2013.1.28., 22. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/86 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. október 20.) bizonyos tengerfenéki fajoknak a Földközi-tengeren folytatott halászatára vonatkozó visszadobási terv létrehozásáról (HL L 14., 2017.1.18., 4. o.).

2

(3)  A HTMGB 55. plenáris ülésének jegyzőkönyve a https://stecf.jrc.ec.europa.eu/reports/plenary címen érhető el.

3

---

MELLÉKLET

1.   A Földközi-tenger nyugati része

| Halászat | Halászeszköz | Kirakodási kötelezettség |
| --- | --- | --- |
| Szürke tőkehal
  (Merluccius merluccius) (1) | Valamennyi fenékvonóháló
  (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) | Ha 2015-ben és 2016-ban egy hajó minden fajt magában foglaló teljes kirakodott mennyiségének több mint 25 %-át szürke tőkehal alkotta, akkor a kirakodási kötelezettség minden szürketőkehal-fogásra vonatkozik. |
| Valamennyi horogsor
  (LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM) |
| Valamennyi tükörháló és kopoltyúháló
  (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) |
| Vörösmárnák (Mullus spp.)
  FAO halfaj kód: MUT, MUR, MUX (1) | Valamennyi fenékvonóháló
  (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) | Ha 2015-ben és 2016-ban egy hajó minden fajt magában foglaló teljes kirakodott mennyiségének több mint 25 %-át vörösmárnák alkották, akkor a kirakodási kötelezettség minden vörösmárna-fogásra vonatkozik. |
| Valamennyi horogsor
  (LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM) |
| Valamennyi tükörháló és kopoltyúháló
  (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) |
| Fésűkagyló (Pecten jacobeus), tapétakagylók (Venerupis spp.) és vénuszkagylók (Venus spp.) | Valamennyi gépesített kotró
  HMD | |
| Norvég homár (Nephrops norvegicus) | Valamennyi fenékvonóháló
  OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX | A kirakodási kötelezettség a norvég homár valamennyi fogására vonatkozik. |

Halászat

Halászeszköz

Kirakodási kötelezettség

Szürke tőkehal

(Merluccius merluccius) (1)

Valamennyi fenékvonóháló

(OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX)

Ha 2015-ben és 2016-ban egy hajó minden fajt magában foglaló teljes kirakodott mennyiségének több mint 25 %-át szürke tőkehal alkotta, akkor a kirakodási kötelezettség minden szürketőkehal-fogásra vonatkozik.

Valamennyi horogsor

(LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM)

Valamennyi tükörháló és kopoltyúháló

(GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN)

Vörösmárnák (Mullus spp.)

FAO halfaj kód: MUT, MUR, MUX (1)

Valamennyi fenékvonóháló

(OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX)

Ha 2015-ben és 2016-ban egy hajó minden fajt magában foglaló teljes kirakodott mennyiségének több mint 25 %-át vörösmárnák alkották, akkor a kirakodási kötelezettség minden vörösmárna-fogásra vonatkozik.

Valamennyi horogsor

(LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM)

Valamennyi tükörháló és kopoltyúháló

(GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN)

Fésűkagyló (Pecten jacobeus), tapétakagylók (Venerupis spp.) és vénuszkagylók (Venus spp.)

Valamennyi gépesített kotró

HMD

Norvég homár (Nephrops norvegicus)

Valamennyi fenékvonóháló

OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX

A kirakodási kötelezettség a norvég homár valamennyi fogására vonatkozik.

---

(1)  Az e rendelet értelmében e halászat keretében kirakodási kötelezettség alá tartozóként felsorolt hajók akkor is e listán maradnak, ha az (EU) 2018/153 felhatalmazáson alapuló rendelet módosítja e rendeletet, és e halászat tekintetében továbbra is a kirakodási kötelezettség hatálya alá fognak tartozni.

---

| 2018.2.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 29/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.2.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 29/6

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/154 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. január 30.)

sovány tejpor felvásárlására vonatkozó pályázati eljárás 2018. március 1-jétől
  szeptember 30-ig tartó intervenciós időszak tekintetében történő megnyitásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésével kapcsolatos egyes támogatások és visszatérítések megállapítására vonatkozó intézkedések meghatározásáról szóló, 2013. december 16-i 1370/2013/EU tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 3. cikke (6) bekezdésére,

tekintettel az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az állami intervenció és a magántárolási támogatás tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2016. május 18-i (EU) 2016/1240 bizottsági végrehajtási rendeletre (3) és különösen annak 12. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1308/2013/EU rendelet 12. cikke értelmében állami intervencióra a sovány tejpor tekintetében március 1-jétől szeptember 30-ig van lehetőség. |
| --- | --- |

(1)

Az 1308/2013/EU rendelet 12. cikke értelmében állami intervencióra a sovány tejpor tekintetében március 1-jétől szeptember 30-ig van lehetőség.

| (2) | Az 1370/2013/EU rendelet előírja, hogy a sovány tejpor rögzített árú felvásárlására alkalmazandó mennyiségi korlátozást a 2018. évre nulla tonnában kell megállapítani. |
| --- | --- |

(2)

Az 1370/2013/EU rendelet előírja, hogy a sovány tejpor rögzített árú felvásárlására alkalmazandó mennyiségi korlátozást a 2018. évre nulla tonnában kell megállapítani.

| (3) | Az 1370/2013/EU rendelet 3. cikke (2) bekezdésének értelmében pályázati eljárást kell megnyitni a 2018. évi állami intervenciós időszak kezdő időpontjától. |
| --- | --- |

(3)

Az 1370/2013/EU rendelet 3. cikke (2) bekezdésének értelmében pályázati eljárást kell megnyitni a 2018. évi állami intervenciós időszak kezdő időpontjától.

| (4) | Az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet II. címe II. fejezetének 3. szakasza meghatározza a pályázati eljárás útján történő felvásárlás szabályait. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet II. címe II. fejezetének 3. szakasza meghatározza a pályázati eljárás útján történő felvásárlás szabályait.

| (5) | Az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet 9. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban meg kell jelölni azt a határidőt, amelyen belül a tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot az elfogadható pályázatokról. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet 9. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban meg kell jelölni azt a határidőt, amelyen belül a tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot az elfogadható pályázatokról.

| (6) | Az adminisztráció hatékonysága érdekében rendelkezni kell arról, hogy a tagállamok ezeket az értesítéseket az (EU) 2017/1183 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek (4) és az (EU) 2017/1185 bizottsági végrehajtási rendeletnek (5) megfelelő információs rendszereken keresztül juttassák el a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(6)

Az adminisztráció hatékonysága érdekében rendelkezni kell arról, hogy a tagállamok ezeket az értesítéseket az (EU) 2017/1183 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek (4) és az (EU) 2017/1185 bizottsági végrehajtási rendeletnek (5) megfelelő információs rendszereken keresztül juttassák el a Bizottsághoz.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A pályázati eljárás megnyitása

A sovány tejpor intervenciós felvásárlására pályázati eljárás kerül megnyitásra a 2018. március 1-jétőlszeptember 30-ig tartó időszakban az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet II. címe II. fejezetének 3. szakaszában és az e rendeletben meghatározott feltételek szerint.

2. cikk

A pályázatok benyújtása

(1)   A benyújtási időszakok minden hónap harmadik keddjén, (brüsszeli idő szerint) délelőtt 11:00 órakor érnek véget. Augusztus hónapban azonban a pályázatokat a hónap negyedik keddjén, (brüsszeli idő szerint) délelőtt 11:00 óráig kell benyújtani.

Amennyiben kedd munkaszüneti napra esik, a határidő az előző munkanapon (brüsszeli idő szerint) 11:00 órakor jár le.

(2)   Az ajánlatokat a tagállamok által jóváhagyott kifizető ügynökségekhez kell benyújtani (6).

3. cikk

A Bizottság értesítése

Az (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelet 9. cikke (1) bekezdésének b) pontjában előírt értesítést (brüsszeli idő szerint) 16:00 óráig kell megtenni a pályázatok benyújtási határidejének az e rendelet 2. cikkében említett napján, az (EU) 2017/1183 felhatalmazáson alapuló rendeletnek és az (EU) 2017/1185 végrehajtási rendeletnek megfelelően.

4. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. január 30-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

főigazgató

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 346., 2013.12.20., 12. o.

2

(3)  
  HL L 206., 2016.7.30., 71. o.

3

(4)  A Bizottság (EU) 2017/1183 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. április 20.) az 1307/2013/EU és az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az információk és dokumentumok Bizottsághoz való eljuttatása tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 171., 2017.7.4., 100. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2017/1185 végrehajtási rendelete (2017. április 20.) az 1307/2013/EU és az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a Bizottsághoz eljuttatandó információk és dokumentumok továbbítása tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint számos bizottsági rendelet módosításáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 171., 2017.7.4., 113. o.).

5

(6)  A kifizető ügynökségek címe az Európai Bizottság alábbi weboldalán érhető el: http://ec.europa.eu/agriculture/milk/policy-instruments/index_hu.htm

6

---

| 2018.2.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 29/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.2.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 29/8

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/155 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2018. január 31.)

a hatóanyagok meghosszabbítási eljáráshoz végzendő értékelésének tagállamok közötti felosztásáról szóló 686/2012/EU végrehajtási rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 19. cikkére,

mivel:

| (1) | A 686/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) az egyes hatóanyagok meghosszabbítási eljárás céljából végzendő értékelésének feladatát egy jelentéstevő tagállam és egy társjelentéstevő tagállam között osztja fel. Mivel azon hatóanyagok esetében, amelyek jóváhagyása 2022. január 1-je és 2024. december 31-e között jár le, még nem jelöltek ki jelentéstevő és társjelentéstevő tagállamot, e kijelölést meg kell tenni. |
| --- | --- |

(1)

A 686/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) az egyes hatóanyagok meghosszabbítási eljárás céljából végzendő értékelésének feladatát egy jelentéstevő tagállam és egy társjelentéstevő tagállam között osztja fel. Mivel azon hatóanyagok esetében, amelyek jóváhagyása 2022. január 1-je és 2024. december 31-e között jár le, még nem jelöltek ki jelentéstevő és társjelentéstevő tagállamot, e kijelölést meg kell tenni.

| (2) | A hatóanyagok értékelési eljárásának hosszára, valamint az Egyesült Királyságnak az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke alapján tett kilépési értesítésére (3) tekintettel újra fel kell osztani a tagállamok között a 686/2012/EU végrehajtási rendelet mellékletének B. részében felsorolt olyan hatóanyagok értékelését, amelyek jelentéstevő vagy társjelentéstevő tagállama az Egyesült Királyság, amennyiben eddig nem nyújtottak be a vonatkozásukban kiegészítő dossziékat. Ezek a hatóanyagok az alumínium-ammónium-szulfát, az azoxistrobin, a bupirimát, a karbetamid, a klórmekvát, az etilén, a fenbukonazol, a fluopikolid, a flukinkonazol, a flutriafol, a fokhagymakivonat, a metazaklór, a miklobutanil, a paklobutrazol, a bors, a növényi olajok/citronellaolaj, a propakizafop, a kizalofop-p-etil, a kizalofop-p-tefuril, a triallát és a karbamid. |
| --- | --- |

(2)

A hatóanyagok értékelési eljárásának hosszára, valamint az Egyesült Királyságnak az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke alapján tett kilépési értesítésére (3) tekintettel újra fel kell osztani a tagállamok között a 686/2012/EU végrehajtási rendelet mellékletének B. részében felsorolt olyan hatóanyagok értékelését, amelyek jelentéstevő vagy társjelentéstevő tagállama az Egyesült Királyság, amennyiben eddig nem nyújtottak be a vonatkozásukban kiegészítő dossziékat. Ezek a hatóanyagok az alumínium-ammónium-szulfát, az azoxistrobin, a bupirimát, a karbetamid, a klórmekvát, az etilén, a fenbukonazol, a fluopikolid, a flukinkonazol, a flutriafol, a fokhagymakivonat, a metazaklór, a miklobutanil, a paklobutrazol, a bors, a növényi olajok/citronellaolaj, a propakizafop, a kizalofop-p-etil, a kizalofop-p-tefuril, a triallát és a karbamid.

| (3) | A felosztást úgy kell elvégezni, hogy a felelősségkörök és a munka megoszlása kiegyensúlyozott legyen a tagállamok között. |
| --- | --- |

(3)

A felosztást úgy kell elvégezni, hogy a felelősségkörök és a munka megoszlása kiegyensúlyozott legyen a tagállamok között.

| (4) | Ennek a rendeletnek a lehető leghamarabb hatályba kell lépnie, mivel némely hatóanyag esetében a kiegészítő dossziék benyújtásának határideje 2018. február 28. |
| --- | --- |

(4)

Ennek a rendeletnek a lehető leghamarabb hatályba kell lépnie, mivel némely hatóanyag esetében a kiegészítő dossziék benyújtásának határideje 2018. február 28.

| (5) | A 686/2012/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 686/2012/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 686/2012/EU végrehajtási rendelet e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2018. január 31-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 686/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. július 26.) a hatóanyagok meghosszabbítási eljáráshoz végzendő értékelésének tagállamok közötti felosztásáról (HL L 200., 2012.7.27., 5. o.).

2

(3)  
  HL C 326., 2012.10.26., 13. o.

3

---

MELLÉKLET

A 686/2012/EU végrehajtási rendelet melléklete az alábbiak szerint módosul:

| 1. | A B. részben az alumínium-ammónium-szulfát, az azoxistrobin, a bupirimát, a karbetamid, a klórmekvát, az etilén, a fenbukonazol, a fluopikolid, a flukinkonazol, a flutriafol, a fokhagymakivonat, a metazaklór, a miklobutanil, a paklobutrazol, a bors, a növényi olajok/citronellaolaj, a propakizafop, a kizalofop-p-etil, a kizalofop-p-tefuril, a triallát és a karbamid hatóanyagokra vonatkozó bejegyzések helyébe a következő az alábbi megfelelő bejegyzések lépnek:








  Hatóanyag | Jelentéstevő tagállam | Társjelentéstevő tagállam |
| --- | --- | --- | --- |
| „Alumínium-ammónium-szulfát | IE | PT” |
| „Azoxistrobin | AT | NO” |
| „Bupirimát | NL | PL” |
| „Karbetamid | SE | BE” |
| „Klórmekvát | AT | IT” |
| „Etilén | NL | ES” |
| „Fenbukonazol | SI | AT” |
| „Fluopikolid | AT | ES” |
| „Flukinkonazol | CZ | SK” |
| „Flutriafol | SK | CZ” |
| „Fokhagymakivonat | IE | DK” |
| „Metazaklór | NL | PT” |
| „Miklobutanil | AT | ES” |
| „Paklobutrazol | AT | RO” |
| „Bors | BE | IE” |
| „Növényi olajok/Citronellaolaj | FR | CZ” |
| „Propakizafop | AT | EE” |
| „Kizalofop-P-etil | FI | SE” |
| „Kizalofop-P-tefuril | HR | AT” |
| „Triallát | NL | CZ” |
| „Karbamid | EL | FI” |

1.

A B. részben az alumínium-ammónium-szulfát, az azoxistrobin, a bupirimát, a karbetamid, a klórmekvát, az etilén, a fenbukonazol, a fluopikolid, a flukinkonazol, a flutriafol, a fokhagymakivonat, a metazaklór, a miklobutanil, a paklobutrazol, a bors, a növényi olajok/citronellaolaj, a propakizafop, a kizalofop-p-etil, a kizalofop-p-tefuril, a triallát és a karbamid hatóanyagokra vonatkozó bejegyzések helyébe a következő az alábbi megfelelő bejegyzések lépnek:

Hatóanyag

Jelentéstevő tagállam

Társjelentéstevő tagállam

„Alumínium-ammónium-szulfát

IE

PT”

„Azoxistrobin

AT

NO”

„Bupirimát

NL

PL”

„Karbetamid

SE

BE”

„Klórmekvát

AT

IT”

„Etilén

NL

ES”

„Fenbukonazol

SI

AT”

„Fluopikolid

AT

ES”

„Flukinkonazol

CZ

SK”

„Flutriafol

SK

CZ”

„Fokhagymakivonat

IE

DK”

„Metazaklór

NL

PT”

„Miklobutanil

AT

ES”

„Paklobutrazol

AT

RO”

„Bors

BE

IE”

„Növényi olajok/Citronellaolaj

FR

CZ”

„Propakizafop

AT

EE”

„Kizalofop-P-etil

FI

SE”

„Kizalofop-P-tefuril

HR

AT”

„Triallát

NL

CZ”

„Karbamid

EL

FI”

| 2. | A melléklet a következő C. résszel egészül ki:

  „
  C. RÉSZ


  A 2021. DECEMBER 31. UTÁN ÉS LEGKÉSŐBB 2024. DECEMBER 31-ÉN LEJÁRÓ JÓVÁHAGYÁSÚ HATÓANYAGOK ÉRTÉKELÉSÉNEK FELOSZTÁSA









  Hatóanyag | Jelentéstevő tagállam | Társjelentéstevő tagállam |
| --- | --- | --- | --- |
| 1,4-Dimetil-naftalin | AT | PL |
| Acekinocil | DE | NL |
| Adoxophyes orana GV BV-0001 törzs | DE | FR |
| Ametoktradin | DE | NL |
| Aminopiralid | FI | DK |
| Amiszulbróm | EL | FI |
| Aszkorbinsav | NL | FR |
| Aureobasidium pullulans (DSM 14940 és DSM 14941 törzs) | AT | DE |
| Bacillus firmus I-1582 | FR | DK |
| Bacillus pumilus QST 2808 | IT | NL |
| Benalaxil-M | PT | IT |
| Benzovindiflupir | FR | AT |
| Bixafén | CZ | BE |
| Candida oleophila O törzs | SI | DE |
| Klorantraniliprol | IE | DE |
| Ciflumetofen | ES | AT |
| Dinátrium-foszfonát | FR | EL |
| Emamektin | NL | SI |
| Eszfenvalerát | AT | PT |
| Eugenol | ES | EL |
| Fenpirazamin | LV | LT |
| Flubendiamid | EL | AT |
| Flumetralin | HU | EL |
| Fluopiram | AT | HR |
| Fluxapiroxad | FR | EL |
| Geraniol | ES | EL |
| Haloszulfuron-metil | IT | PL |
| Helicoverpa armigera sejtmagpolihedrózis-vírus (HearNPV) | EE | FR |
| Ipkonazol | BE | FR |
| Izopirazam | NO | EL |
| lambda-Cihalotrin | SE | FR |
| Maltodextrin | IE | FR |
| Mandipropamid | AT | PT |
| Metaflumizon | SE | EL |
| Metam (-kálium és -nátrium is) | BE | ES |
| Metobromuron | FR | NO |
| Metszulfuron-metil | DK | SE |
| Narancsolaj | FR | CZ |
| Paecilomyces fumosoroseus Fe9901 törzs | PL | NL |
| Penflufén | PL | IE |
| Pentiopirad | SE | CZ |
| Foszfán | ES | DE |
| Kálium-foszfonát (korábban: kálium-foszfit) | FR | EL |
| Proszulfuron | FR | SK |
| Pseudomonas sp. DSMZ 13134 törzs | NL | BG |
| Piridalil | NL | BE |
| Piriofenon | LV | EL |
| Piroxsulam | DK | FI |
| S-abszcizinsav | NL | DK |
| Szedaxán | FR | AT |
| Nátrium-ezüst-tioszulfát | NL | LV |
| Spinetoram | HR | ES |
| Spiromezifen | IT | AT |
| Spirotetramát | AT | NO |
| Spodoptera littoralis nucleopolyhedrovirus | EE | FR |
| Streptomyces lydicus WYEC 108 | NL | DE |
| Tembotrion | AT | FR |
| Tienkarbazon | FR | EL |
| Timol | ES | EL |
| Trichoderma asperellum (T34 törzs) | SE | IT |
| Trichoderma atroviride I-1237 törzs | IT | SK |
| Valifenalát (korábban: valifenal) | HU | SI |
| Sárga mozaikbetegség (cukkini) vírusa, legyengített törzs | DK | AT” |

2.

A melléklet a következő C. résszel egészül ki:

„
  C. RÉSZ

A 2021. DECEMBER 31. UTÁN ÉS LEGKÉSŐBB 2024. DECEMBER 31-ÉN LEJÁRÓ JÓVÁHAGYÁSÚ HATÓANYAGOK ÉRTÉKELÉSÉNEK FELOSZTÁSA

Hatóanyag

Jelentéstevő tagállam

Társjelentéstevő tagállam

1,4-Dimetil-naftalin

AT

PL

Acekinocil

DE

NL

Adoxophyes orana GV BV-0001 törzs

DE

FR

Ametoktradin

DE

NL

Aminopiralid

FI

DK

Amiszulbróm

EL

FI

Aszkorbinsav

NL

FR

Aureobasidium pullulans (DSM 14940 és DSM 14941 törzs)

AT

DE

Bacillus firmus I-1582

FR

DK

Bacillus pumilus QST 2808

IT

NL

Benalaxil-M

PT

IT

Benzovindiflupir

FR

AT

Bixafén

CZ

BE

Candida oleophila O törzs

SI

DE

Klorantraniliprol

IE

DE

Ciflumetofen

ES

AT

Dinátrium-foszfonát

FR

EL

Emamektin

NL

SI

Eszfenvalerát

AT

PT

Eugenol

ES

EL

Fenpirazamin

LV

LT

Flubendiamid

EL

AT

Flumetralin

HU

EL

Fluopiram

AT

HR

Fluxapiroxad

FR

EL

Geraniol

ES

EL

Haloszulfuron-metil

IT

PL

Helicoverpa armigera sejtmagpolihedrózis-vírus (HearNPV)

EE

FR

Ipkonazol

BE

FR

Izopirazam

NO

EL

lambda-Cihalotrin

SE

FR

Maltodextrin

IE

FR

Mandipropamid

AT

PT

Metaflumizon

SE

EL

Metam (-kálium és -nátrium is)

BE

ES

Metobromuron

FR

NO

Metszulfuron-metil

DK

SE

Narancsolaj

FR

CZ

Paecilomyces fumosoroseus Fe9901 törzs

PL

NL

Penflufén

PL

IE

Pentiopirad

SE

CZ

Foszfán

ES

DE

Kálium-foszfonát (korábban: kálium-foszfit)

FR

EL

Proszulfuron

FR

SK

Pseudomonas sp. DSMZ 13134 törzs

NL

BG

Piridalil

NL

BE

Piriofenon

LV

EL

Piroxsulam

DK

FI

S-abszcizinsav

NL

DK

Szedaxán

FR

AT

Nátrium-ezüst-tioszulfát

NL

LV

Spinetoram

HR

ES

Spiromezifen

IT

AT

Spirotetramát

AT

NO

Spodoptera littoralis nucleopolyhedrovirus

EE

FR

Streptomyces lydicus WYEC 108

NL

DE

Tembotrion

AT

FR

Tienkarbazon

FR

EL

Timol

ES

EL

Trichoderma asperellum (T34 törzs)

SE

IT

Trichoderma atroviride I-1237 törzs

IT

SK

Valifenalát (korábban: valifenal)

HU

SI

Sárga mozaikbetegség (cukkini) vírusa, legyengített törzs

DK

AT”

---

HATÁROZATOK

| 2018.2.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 29/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.2.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 29/13

---

A TANÁCS (EU) 2018/156 HATÁROZATA

(2018. január 22.)

az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás által létrehozott Társulási Tanácsban e megállapodás IV. címének 1. fejezete I-A. mellékletének kiegészítése, és a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságban e megállapodás IV. címének 1. fejezete I-C. és I-D. mellékletben meghatározott kiviteli vámok eltörlésére vonatkozó ütemezés újraszámítása tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére és 218. cikke (9) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 2017. szeptember 1-jén hatályba lépett. A megállapodás 486. cikkének (3) és (4) bekezdése rendelkezik a megállapodás Unió által megállapított egyes részeinek ideiglenes alkalmazásáról. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 2017. szeptember 1-jén hatályba lépett. A megállapodás 486. cikkének (3) és (4) bekezdése rendelkezik a megállapodás Unió által megállapított egyes részeinek ideiglenes alkalmazásáról.

| (2) | A 2014/668/EU tanácsi határozat (2) 4. cikke meghatározza a megállapodás ideiglenesen alkalmazandó rendelkezéseit, ideértve a vámlebontásra vonatkozó, valamint a megállapodás IV. címének 1. fejezete I-A.–I-D. mellékleteivel kapcsolatos rendelkezéseket. E rendelkezések ideiglenes alkalmazása 2016. január 1-je óta hatályban van. |
| --- | --- |

(2)

A 2014/668/EU tanácsi határozat (2) 4. cikke meghatározza a megállapodás ideiglenesen alkalmazandó rendelkezéseit, ideértve a vámlebontásra vonatkozó, valamint a megállapodás IV. címének 1. fejezete I-A.–I-D. mellékleteivel kapcsolatos rendelkezéseket. E rendelkezések ideiglenes alkalmazása 2016. január 1-je óta hatályban van.

| (3) | Tekintve, hogy az Unió egyoldalúan megelőlegezte a megállapodás IV. címének 1. fejezete I-A. mellékletében meghatározott engedményes listának az Európai Parlament és a Tanács 374/2014/EU rendeletében (3) előírt autonóm kereskedelmi kedvezmények révén történő végrehajtását, már alkalmazta a lista végrehajtásának egyedi módozatait (a továbbiakban: szakaszolási kategóriák), amelyekről a Felek megállapodtak. |
| --- | --- |

(3)

Tekintve, hogy az Unió egyoldalúan megelőlegezte a megállapodás IV. címének 1. fejezete I-A. mellékletében meghatározott engedményes listának az Európai Parlament és a Tanács 374/2014/EU rendeletében (3) előírt autonóm kereskedelmi kedvezmények révén történő végrehajtását, már alkalmazta a lista végrehajtásának egyedi módozatait (a továbbiakban: szakaszolási kategóriák), amelyekről a Felek megállapodtak.

| (4) | Az autonóm kereskedelmi kedvezmények módosításával összefüggésben a vámleépítés módozatainak pontosítása az 1150/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) került elfogadásra abból a célból, hogy meghatározható legyen a 374/2014/EU rendelet I. mellékletében említett valamennyi szakaszolási kategóriában a vámok alapértékére alkalmazandó csökkentés. |
| --- | --- |

(4)

Az autonóm kereskedelmi kedvezmények módosításával összefüggésben a vámleépítés módozatainak pontosítása az 1150/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) került elfogadásra abból a célból, hogy meghatározható legyen a 374/2014/EU rendelet I. mellékletében említett valamennyi szakaszolási kategóriában a vámok alapértékére alkalmazandó csökkentés.

| (5) | Ezzel egyenértékű pontosításra van szükség annak biztosítása érdekében, hogy ugyanezen, a tárgyalások során a Felek között létrejött kölcsönös egyetértést tükröző módozatokat egyértelműen meghatározzák az engedményes lista optimális végrehajtása érdekében. E módozatokat a megállapodásban szereplő mindkét Félnek alkalmaznia kell, |
| --- | --- |

(5)

Ezzel egyenértékű pontosításra van szükség annak biztosítása érdekében, hogy ugyanezen, a tárgyalások során a Felek között létrejött kölcsönös egyetértést tükröző módozatokat egyértelműen meghatározzák az engedményes lista optimális végrehajtása érdekében. E módozatokat a megállapodásban szereplő mindkét Félnek alkalmaznia kell,

| (6) | A megállapodás IV. címének 1. fejezete az Ukrajnára vonatkozó kiviteli vámok eltörlésének ütemezését meghatározó IV. címének I-C. melléklete megállapítja, hogy a táblázatot újra kell számítani annak érdekében, hogy a WTO által meghatározott kiviteli vámok mértékével összevetve valamennyi időszakra vonatkozóan megmaradjon a relatív preferencia, azaz az azonos arány, amennyiben a megállapodás kereskedelemmel kapcsolatos rendelkezései 2014. május 15-ét követően lépnek hatályba. |
| --- | --- |

(6)

A megállapodás IV. címének 1. fejezete az Ukrajnára vonatkozó kiviteli vámok eltörlésének ütemezését meghatározó IV. címének I-C. melléklete megállapítja, hogy a táblázatot újra kell számítani annak érdekében, hogy a WTO által meghatározott kiviteli vámok mértékével összevetve valamennyi időszakra vonatkozóan megmaradjon a relatív preferencia, azaz az azonos arány, amennyiben a megállapodás kereskedelemmel kapcsolatos rendelkezései 2014. május 15-ét követően lépnek hatályba.

| (7) | A megállapodás IV. címe 1. fejezetének a bizonyos árukra vonatkozó kiviteli vámra alkalmazandó felár formájában megnyilvánuló védintézkedések meghatározásáról szóló I-D. melléklete azt is megállapítja, hogy a táblázatot újra kell számítani annak érdekében, hogy a WTO által meghatározott kiviteli vámok mértékével összevetve valamennyi időszakra vonatkozóan megmaradjon a relatív preferencia, azaz az azonos arány, amennyiben a megállapodás kereskedelemmel kapcsolatos rendelkezései 2014. május 15-ét követően hatályba lépnek. |
| --- | --- |

(7)

A megállapodás IV. címe 1. fejezetének a bizonyos árukra vonatkozó kiviteli vámra alkalmazandó felár formájában megnyilvánuló védintézkedések meghatározásáról szóló I-D. melléklete azt is megállapítja, hogy a táblázatot újra kell számítani annak érdekében, hogy a WTO által meghatározott kiviteli vámok mértékével összevetve valamennyi időszakra vonatkozóan megmaradjon a relatív preferencia, azaz az azonos arány, amennyiben a megállapodás kereskedelemmel kapcsolatos rendelkezései 2014. május 15-ét követően hatályba lépnek.

| (8) | A megállapodás IV. címének 1. fejezete I-C. mellékletében foglalt technikai módosítás a 1207 99 97 00 vámtarifaszámhoz szükséges, hogy tükrözze az Ukrajna Egységes Áruosztályozó Rendszere (UKTZED) szerinti helyes árumegnevezést. |
| --- | --- |

(8)

A megállapodás IV. címének 1. fejezete I-C. mellékletében foglalt technikai módosítás a 1207 99 97 00 vámtarifaszámhoz szükséges, hogy tükrözze az Ukrajna Egységes Áruosztályozó Rendszere (UKTZED) szerinti helyes árumegnevezést.

| (9) | A 3/2014 határozattal (5) az EU–Ukrajna Társulási Tanács felhatalmazta a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságot (a továbbiakban: kereskedelmi bizottság), hogy frissítsen vagy módosítson egyes kereskedelemmel kapcsolatos mellékletet, többek között a megállapodás IV. címének 1. fejezete I-C. és I-D. mellékletét. |
| --- | --- |

(9)

A 3/2014 határozattal (5) az EU–Ukrajna Társulási Tanács felhatalmazta a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságot (a továbbiakban: kereskedelmi bizottság), hogy frissítsen vagy módosítson egyes kereskedelemmel kapcsolatos mellékletet, többek között a megállapodás IV. címének 1. fejezete I-C. és I-D. mellékletét.

| (10) | A Társulási Tanácsban és a kereskedelmi formációban ülésező kereskedelmi bizottságban képviselt uniós álláspontnak ezért a csatolt határozattervezeteken kell alapulnia, |
| --- | --- |

(10)

A Társulási Tanácsban és a kereskedelmi formációban ülésező kereskedelmi bizottságban képviselt uniós álláspontnak ezért a csatolt határozattervezeteken kell alapulnia,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Társulási Tanácsban a megállapodás IV. címének 1. fejezete I-A. mellékletének kiegészítése tekintetében és a kereskedelmi formációban ülésező kereskedelmi bizottságban a megállapodás IV. címének 1. fejezete I-C. és I-D. mellékletében foglalt, a kiviteli vámok eltörlésének ütemezését meghatározó kiegészítése tekintetében képviselendő uniós álláspontnak az e határozathoz csatolt határozattervezeteken kell alapulnia.

2. cikk

Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Bizottság címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2018. január 22-én.

a Tanács részéről

az elnök

F. MOGHERINI

---

(1)  
  HL L 161., 2014.5.29., 3. o.

1

(2)  A Tanács 2014/668/EU határozata (2014. június 23.) az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásnak a megállapodás III. címe (a harmadik országoknak a másik fél területén jogszerűen, munkavállalóként foglalkoztatott állampolgáraival kapcsolatos bánásmódra vonatkozó rendelkezések kivételével), valamint IV., V., VI. és VII. címe és a vonatkozó mellékletek és jegyzőkönyvek tekintetében az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 278., 2014.9.20., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 374/2014/EU rendelete (2014. április 16.) az Ukrajnából származó árukra vonatkozó vámok csökkentéséről vagy eltörléséről (HL L 118., 2014.4.22., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1150/2014/EU rendelete (2014. október 29.) az Ukrajnából származó árukra vonatkozó vámok csökkentéséről vagy eltörléséről szóló 374/2014/EU rendelet módosításáról (HL L 313., 2014.10.31., 1. o.).

4

(5)  Az EU–Ukrajna Társulási Tanács 3/2014. sz. határozata (2014. december 15.) a Társulási Tanács egyes hatásköreinek a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságra történő átruházásáról (HL L 158., 2015.6.24., 4. o.).

5

---

TERVEZET

AZ EU–UKRAJNA TÁRSULÁSI TANÁCS .../2018 HATÁROZATA

(2018. ... ...)

az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti a társulási megállapodás IV. címének 1. fejezete I-A. mellékletének kiegészítéséről

AZ EU–UKRAJNA TÁRSULÁSI TANÁCS,

tekintettel az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamai, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásra (1), amelyet 2014. június 27-én Brüsszelben írtak alá,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) 486. cikke szerint a megállapodás egyes részeit – köztük a vámok eltörléséről szóló rendelkezéseket és a kapcsolódó, a megállapodás IV. címének 1. fejezete I-A. mellékletét – 2016. január 1-jétől kezdődően ideiglenesen alkalmazzák. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) 486. cikke szerint a megállapodás egyes részeit – köztük a vámok eltörléséről szóló rendelkezéseket és a kapcsolódó, a megállapodás IV. címének 1. fejezete I-A. mellékletét – 2016. január 1-jétől kezdődően ideiglenesen alkalmazzák.

| (2) | A 374/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) egyoldalúan létrehozott egy preferenciális rendszert, amely lehetővé tette az Ukrajnából származó árukra vonatkozó vámoknak az említett rendelet I. mellékletével összhangban történő csökkentését vagy eltörlését. |
| --- | --- |

(2)

A 374/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) egyoldalúan létrehozott egy preferenciális rendszert, amely lehetővé tette az Ukrajnából származó árukra vonatkozó vámoknak az említett rendelet I. mellékletével összhangban történő csökkentését vagy eltörlését.

| (3) | Az ilyen preferenciális rendszer megfelelt azon vámengedményeknek, amelyeket a megállapodás IV. címének 1. fejezete I-A. mellékletével összhangban a megállapodás végrehajtásának első éve folyamán alkalmaznának. |
| --- | --- |

(3)

Az ilyen preferenciális rendszer megfelelt azon vámengedményeknek, amelyeket a megállapodás IV. címének 1. fejezete I-A. mellékletével összhangban a megállapodás végrehajtásának első éve folyamán alkalmaznának.

| (4) | Az1150/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) többek között bevezette a szóban forgó rendelet I. mellékletében említett szakaszolási kategóriába tartozó vámok alapértékére alkalmazandó egyedi csökkentés pontosítását. |
| --- | --- |

(4)

Az1150/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) többek között bevezette a szóban forgó rendelet I. mellékletében említett szakaszolási kategóriába tartozó vámok alapértékére alkalmazandó egyedi csökkentés pontosítását.

| (5) | A megállapodás egyértelművé tétele érdekében hasonló pontosításra van szükség annak érdekében, hogy meghatározható legyen valamennyi egymást követő év tekintetében a megállapodás IV. címének 1. fejezete I-A. mellékletében említett valamennyi szakaszolási kategóriában a vámok alapértékére alkalmazandó csökkentés. A vámok leépítésének ilyen módozatai megfelelnek a tárgyalások során Ukrajnával létrejött kölcsönös egyetértésnek és azokat a megállapodás mindkét fele alkalmazza. |
| --- | --- |

(5)

A megállapodás egyértelművé tétele érdekében hasonló pontosításra van szükség annak érdekében, hogy meghatározható legyen valamennyi egymást követő év tekintetében a megállapodás IV. címének 1. fejezete I-A. mellékletében említett valamennyi szakaszolási kategóriában a vámok alapértékére alkalmazandó csökkentés. A vámok leépítésének ilyen módozatai megfelelnek a tárgyalások során Ukrajnával létrejött kölcsönös egyetértésnek és azokat a megállapodás mindkét fele alkalmazza.

| (6) | A megállapodás 463. cikkének (2) bekezdése értelmében a Társulási Tanács fórumot biztosít a végrehajtási és jogérvényesítési intézkedésekkel kapcsolatos információcserére. |
| --- | --- |

(6)

A megállapodás 463. cikkének (2) bekezdése értelmében a Társulási Tanács fórumot biztosít a végrehajtási és jogérvényesítési intézkedésekkel kapcsolatos információcserére.

| (7) | A megállapodás 463. cikkének (3) bekezdése értelmében a Társulási Tanács a megállapodás mellékleteit naprakésszé teheti vagy módosíthatja. |
| --- | --- |

(7)

A megállapodás 463. cikkének (3) bekezdése értelmében a Társulási Tanács a megállapodás mellékleteit naprakésszé teheti vagy módosíthatja.

| (8) | Ennélfogva helyénvaló, hogy az EU-Ukrajna Társulási Tanács a megállapodás IV. címének 1. fejezete I-A. mellékletének kiegészítéséről szóló határozatot fogadjon el, |
| --- | --- |

(8)

Ennélfogva helyénvaló, hogy az EU-Ukrajna Társulási Tanács a megállapodás IV. címének 1. fejezete I-A. mellékletének kiegészítéséről szóló határozatot fogadjon el,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A megállapodás IV. címének 1. fejezete I-A. mellékletét egy új C. függelékkel egészítik ki, mint ahogyan az e határozat mellékletében meghatározásra került annak érdekében, hogy a magállapodás IV. címének 1. fejezete I-A. mellékletben említett valamennyi szakaszolási kategóriában meghatározható legyen minden egymást követő év tekintetében a vámok alapértékére alkalmazandó csökkentés végrehajtása.

2. cikk

Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt ...,

a Társulási Tanács részéről

az elnök

---

(1)  
  HL L 161., 2014.5.29., 3. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 374/2014/EU rendelete (2014. április 16.) az Ukrajnából származó árukra vonatkozó vámok csökkentéséről vagy eltörléséről (HL L 118., 2014.4.22., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1150/2014/EU rendelete (2014. október 29.) az Ukrajnából származó árukra vonatkozó vámok csökkentéséről vagy eltörléséről szóló 374/2014/EU rendelet módosításáról (HL L 313., 2014.10.31., 1. o.).

3

MELLÉKLET

A MEGÁLLAPODÁS IV. CÍMÉNEK 1. FEJEZETE I-A. MELLÉKLETÉNEK C. FÜGGELÉKE

VÁMOK ELTÖRLÉSE

A FELEKNEK A MÁSIK FÉL TERÜLETÉRŐL SZÁRMAZÓ ÁRUKRA VONATKOZÓ VÁMLEBONTÁSI MENETRENDJE

E függelék pontosítja valamennyi szakaszolási kategóriában a vámok alapértékére alkalmazandó csökkentést.

| 1. | Kivéve, ha arról másként nem rendelkezik a megállapodás IV. címének 1. fejezete I-A. mellékletében foglalt, a Felek vámlebontási menetrendje (a továbbiakban: jegyzékek), a következő pontosítások az e megállapodás IV. címének (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) 29. cikke (Az importvámok eltörlése) értelmében a vámok Felek általi eltörlésére vonatkoznak:






  a) | a jegyzékek „0” szakaszolási kategóriájában szereplő vámtételekben előírt, Ukrajnából vagy az EU-ból származó árukra (a továbbiakban: származó áruk) vonatkozó vámok teljes mértékben lebontásra kerülnek, és ezen áruk e megállapodás hatálybalépése napján mentesülnek a vámfizetés alól; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

a jegyzékek „0” szakaszolási kategóriájában szereplő vámtételekben előírt, Ukrajnából vagy az EU-ból származó árukra (a továbbiakban: származó áruk) vonatkozó vámok teljes mértékben lebontásra kerülnek, és ezen áruk e megállapodás hatálybalépése napján mentesülnek a vámfizetés alól;

| b) | a jegyzékek „1” szakaszolási kategóriájában szereplő vámtételekben előírt származó árukra kivetett vámok e megállapodás hatálybalépésének napjától kezdődően két egyenlő terjedelmű szakaszban lebontásra kerülnek, és az ilyen áruk azt követően vámmentesek; |
| --- | --- |

b)

a jegyzékek „1” szakaszolási kategóriájában szereplő vámtételekben előírt származó árukra kivetett vámok e megállapodás hatálybalépésének napjától kezdődően két egyenlő terjedelmű szakaszban lebontásra kerülnek, és az ilyen áruk azt követően vámmentesek;

| c) | a jegyzékek „2” szakaszolási kategóriájában szereplő vámtételekben előírt származó árukra kivetett vámok e megállapodás hatálybalépésének napjától kezdődően három egyenlő terjedelmű szakaszban lebontásra kerülnek, és az ilyen áruk azt követően vámmentesek; |
| --- | --- |

c)

a jegyzékek „2” szakaszolási kategóriájában szereplő vámtételekben előírt származó árukra kivetett vámok e megállapodás hatálybalépésének napjától kezdődően három egyenlő terjedelmű szakaszban lebontásra kerülnek, és az ilyen áruk azt követően vámmentesek;

| d) | a jegyzékek „3” szakaszolási kategóriájában szereplő vámtételekben előírt származó árukra kivetett vámok e megállapodás hatálybalépésének napjától kezdődően négy egyenlő terjedelmű szakaszban lebontásra kerülnek, és az ilyen áruk azt követően vámmentesek; |
| --- | --- |

d)

a jegyzékek „3” szakaszolási kategóriájában szereplő vámtételekben előírt származó árukra kivetett vámok e megállapodás hatálybalépésének napjától kezdődően négy egyenlő terjedelmű szakaszban lebontásra kerülnek, és az ilyen áruk azt követően vámmentesek;

| e) | a jegyzékek „5” szakaszolási kategóriájában szereplő vámtételekben előírt származó árukra kivetett vámok e megállapodás hatálybalépésének napjától kezdődően hat egyenlő terjedelmű szakaszban lebontásra kerülnek, és az ilyen áruk azt követően vámmentesek; |
| --- | --- |

e)

a jegyzékek „5” szakaszolási kategóriájában szereplő vámtételekben előírt származó árukra kivetett vámok e megállapodás hatálybalépésének napjától kezdődően hat egyenlő terjedelmű szakaszban lebontásra kerülnek, és az ilyen áruk azt követően vámmentesek;

| f) | a jegyzékek „7” szakaszolási kategóriájában szereplő vámtételekben előírt származó árukra kivetett vámok e megállapodás hatálybalépésének napjától kezdődően nyolc egyenlő terjedelmű szakaszban lebontásra kerülnek, és az ilyen áruk azt követően vámmentesek; |
| --- | --- |

f)

a jegyzékek „7” szakaszolási kategóriájában szereplő vámtételekben előírt származó árukra kivetett vámok e megállapodás hatálybalépésének napjától kezdődően nyolc egyenlő terjedelmű szakaszban lebontásra kerülnek, és az ilyen áruk azt követően vámmentesek;

| g) | a jegyzékek „10” szakaszolási kategóriájában szereplő vámtételekben előírt származó árukra kivetett vámok e megállapodás hatálybalépésének napjától kezdődően tizenegy egyenlő terjedelmű szakaszban lebontásra kerülnek, és az ilyen áruk azt követően vámmentesek; |
| --- | --- |

g)

a jegyzékek „10” szakaszolási kategóriájában szereplő vámtételekben előírt származó árukra kivetett vámok e megállapodás hatálybalépésének napjától kezdődően tizenegy egyenlő terjedelmű szakaszban lebontásra kerülnek, és az ilyen áruk azt követően vámmentesek;

| h) | a jegyzékekben a „20 % 5 éven belül” megjegyzéssel ellátott vámtételekben előírt származó árukra kivetett vámok e megállapodás hatálybalépésének napjától kezdődően hat egyenlő terjedelmű szakaszban 20 %-kal csökkennek, és az ilyen árukra azt követően 20 %-kal csökkentett alapvámtétellel egyenértékű vám vonatkozik; |
| --- | --- |

h)

a jegyzékekben a „20 % 5 éven belül” megjegyzéssel ellátott vámtételekben előírt származó árukra kivetett vámok e megállapodás hatálybalépésének napjától kezdődően hat egyenlő terjedelmű szakaszban 20 %-kal csökkennek, és az ilyen árukra azt követően 20 %-kal csökkentett alapvámtétellel egyenértékű vám vonatkozik;

| i) | a jegyzékekben a „20 % 10 éven belül” megjegyzéssel ellátott vámtételekben előírt származó árukra kivetett vámok e megállapodás hatálybalépésének napjától kezdődően tizenegy egyenlő terjedelmű szakaszban 20 %-kal csökkennek, és az ilyen árukra azt követően 20 %-kal csökkentett alapvámtétellel egyenértékű vám vonatkozik; |
| --- | --- |

i)

a jegyzékekben a „20 % 10 éven belül” megjegyzéssel ellátott vámtételekben előírt származó árukra kivetett vámok e megállapodás hatálybalépésének napjától kezdődően tizenegy egyenlő terjedelmű szakaszban 20 %-kal csökkennek, és az ilyen árukra azt követően 20 %-kal csökkentett alapvámtétellel egyenértékű vám vonatkozik;

| j) | a jegyzékekben a „30 % 5 éven belül” megjegyzéssel ellátott vámtételekben előírt származó árukra kivetett vámok e megállapodás hatálybalépésének napjától kezdődően hat egyenlő terjedelmű szakaszban 30 %-kal csökkennek, és az ilyen árukra azt követően 30 %-kal csökkentett alapvámtétellel egyenértékű vám vonatkozik; |
| --- | --- |

j)

a jegyzékekben a „30 % 5 éven belül” megjegyzéssel ellátott vámtételekben előírt származó árukra kivetett vámok e megállapodás hatálybalépésének napjától kezdődően hat egyenlő terjedelmű szakaszban 30 %-kal csökkennek, és az ilyen árukra azt követően 30 %-kal csökkentett alapvámtétellel egyenértékű vám vonatkozik;

| k) | a jegyzékekben a „50 % 5 éven belül” megjegyzéssel ellátott vámtételekben előírt származó árukra kivetett vámok e megállapodás hatálybalépésének napjától kezdődően hat egyenlő terjedelmű szakaszban 50 %-kal csökkennek, és az ilyen árukra azt követően 50 %-kal csökkentett alapvámtétellel egyenértékű vám vonatkozik; |
| --- | --- |

k)

a jegyzékekben a „50 % 5 éven belül” megjegyzéssel ellátott vámtételekben előírt származó árukra kivetett vámok e megállapodás hatálybalépésének napjától kezdődően hat egyenlő terjedelmű szakaszban 50 %-kal csökkennek, és az ilyen árukra azt követően 50 %-kal csökkentett alapvámtétellel egyenértékű vám vonatkozik;

| l) | a jegyzékekben a „50 % 7 éven belül” megjegyzéssel ellátott vámtételekben előírt származó árukra kivetett vámok e megállapodás hatálybalépésének napjától kezdődően nyolc egyenlő terjedelmű szakaszban 50 %-kal csökkennek, és az ilyen árukra azt követően 50 %-kal csökkentett alapvámtétellel egyenértékű vám vonatkozik; |
| --- | --- |

l)

a jegyzékekben a „50 % 7 éven belül” megjegyzéssel ellátott vámtételekben előírt származó árukra kivetett vámok e megállapodás hatálybalépésének napjától kezdődően nyolc egyenlő terjedelmű szakaszban 50 %-kal csökkennek, és az ilyen árukra azt követően 50 %-kal csökkentett alapvámtétellel egyenértékű vám vonatkozik;

| m) | a jegyzékekben a „50 % 10 éven belül” megjegyzéssel ellátott vámtételekben előírt származó árukra kivetett vámok e megállapodás hatálybalépésének napjától kezdődően tizenegy egyenlő terjedelmű szakaszban 50 %-kal csökkennek, és az ilyen árukra azt követően 50 %-kal csökkentett alapvámtétellel egyenértékű vám vonatkozik; |
| --- | --- |

m)

a jegyzékekben a „50 % 10 éven belül” megjegyzéssel ellátott vámtételekben előírt származó árukra kivetett vámok e megállapodás hatálybalépésének napjától kezdődően tizenegy egyenlő terjedelmű szakaszban 50 %-kal csökkennek, és az ilyen árukra azt követően 50 %-kal csökkentett alapvámtétellel egyenértékű vám vonatkozik;

| n) | a jegyzékekben a „60 % 5 éven belül” megjegyzéssel ellátott vámtételekben előírt származó árukra kivetett vámok e megállapodás hatálybalépésének napjától kezdődően hat egyenlő terjedelmű szakaszban 60 %-kal csökkennek, és az ilyen árukra azt követően 60 %-kal csökkentett alapvámtétellel egyenértékű vám vonatkozik; |
| --- | --- |

n)

a jegyzékekben a „60 % 5 éven belül” megjegyzéssel ellátott vámtételekben előírt származó árukra kivetett vámok e megállapodás hatálybalépésének napjától kezdődően hat egyenlő terjedelmű szakaszban 60 %-kal csökkennek, és az ilyen árukra azt követően 60 %-kal csökkentett alapvámtétellel egyenértékű vám vonatkozik;

| o) | a jegyzékek „értékvámmentes (belépési ár (1))” szakaszolási kategóriájában szereplő vámtételekben előírt származó árukra kivetett vámok e megállapodás hatálybalépésének napjától kezdődően lebontásra kerülnek; a liberalizáció csak az értékvámot érinti; az említett származó árukra alkalmazandó belépésiár-rendszerhez kapcsolódó specifikus vámot fenn kell tartani. |
| --- | --- |

o)

a jegyzékek „értékvámmentes (belépési ár (1))” szakaszolási kategóriájában szereplő vámtételekben előírt származó árukra kivetett vámok e megállapodás hatálybalépésének napjától kezdődően lebontásra kerülnek; a liberalizáció csak az értékvámot érinti; az említett származó árukra alkalmazandó belépésiár-rendszerhez kapcsolódó specifikus vámot fenn kell tartani.

| 2. | Az egyes vámtételek minden egyes csökkentési szakaszára alkalmazandó vámmérték meghatározására szolgáló alapmérték és szakaszolási kategória a jegyzékben szereplő megfelelő vámtételben került feltüntetésre. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A vámok eltörlése alkalmazásában az egyes szakaszokban alkalmazott vámmérték legalább a százalékpont legközelebbi tizedéig, vagy ha a vámmértéket pénzegységben fejezik ki, úgy a Fél hivatalos pénzegységének legalább a legközelebbi tizedéig kell lekerekíteni. |
| --- | --- |

3.

| 4. | E függelék alkalmazásában az első csökkentés e megállapodás hatálybalépésével lép érvénybe, és minden ezt követő csökkentés a kapcsolódó év január 1-jén lép hatályba. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Amennyiben e megállapodás hatálybalépése január 1-jét követően és ugyanazon év december 31-e előtti időpontra esik, a kvótamennyiséget a naptári év fennmaradó részével arányosan számítják ki. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Lásd a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének 2. mellékletét (EUHL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

---

TERVEZET

A KERESKEDELMI FORMÁCIÓBAN ÜLÉSEZŐ EU–UKRAJNA TÁRSULÁSI BIZOTTSÁG .../2018 HATÁROZATA

(2018. ...)

az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti a társulási megállapodás IV. címének 1. fejezete I-C. és I-D. mellékletében foglalt, a kiviteli vámok eltörlésére vonatkozó ütemezés újraszámításáról

A KERESKEDELMI FORMÁCIÓBAN ÜLÉSEZŐ TÁRSULÁSI BIZOTTSÁG,

tekintettel az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamai, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásra (1), amelyet 2014. június 27-én Brüsszelben írtak alá,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) 486. cikke szerint a megállapodás egyes részeit – köztük a vámok eltörléséről szóló rendelkezéseket és a kapcsolódó, a társulási megállapodás IV. címének 1. fejezete I-C. és I-D. mellékleteket – 2016. január 1-i kezdettel ideiglenesen alkalmazzák. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) 486. cikke szerint a megállapodás egyes részeit – köztük a vámok eltörléséről szóló rendelkezéseket és a kapcsolódó, a társulási megállapodás IV. címének 1. fejezete I-C. és I-D. mellékleteket – 2016. január 1-i kezdettel ideiglenesen alkalmazzák.

| (2) | A megállapodás IV. címének 1. fejezete az Ukrajnára vonatkozó kiviteli vámok eltörlésének ütemezését meghatározó I-C. melléklete megállapítja, hogy a táblázat újraszámítása szükséges annak érdekében, hogy a WTO által meghatározott kiviteli vámok mértékével összevetve valamennyi időszakra vonatkozóan megmaradjon a relatív preferencia, azaz az azonos arány, amennyiben a megállapodás kereskedelemmel kapcsolatos rendelkezései 2014. május 15-ét követően hatályba lépnek. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás IV. címének 1. fejezete az Ukrajnára vonatkozó kiviteli vámok eltörlésének ütemezését meghatározó I-C. melléklete megállapítja, hogy a táblázat újraszámítása szükséges annak érdekében, hogy a WTO által meghatározott kiviteli vámok mértékével összevetve valamennyi időszakra vonatkozóan megmaradjon a relatív preferencia, azaz az azonos arány, amennyiben a megállapodás kereskedelemmel kapcsolatos rendelkezései 2014. május 15-ét követően hatályba lépnek.

| (3) | A megállapodás IV. címének 1. fejezete a bizonyos árukra vonatkozó kiviteli vámra alkalmazandó felár formájában megnyilvánuló védintézkedések meghatározásáról szóló I-D. melléklete azt is megállapítja, hogy a táblázatot újra kell számítani annak érdekében, hogy a WTO által meghatározott kiviteli vámok mértékével összevetve valamennyi időszakra vonatkozóan megmaradjon a relatív preferencia, azaz az azonos arány, amennyiben a megállapodás kereskedelemmel kapcsolatos rendelkezései 2014. május 15-ét követően hatályba lépnek. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodás IV. címének 1. fejezete a bizonyos árukra vonatkozó kiviteli vámra alkalmazandó felár formájában megnyilvánuló védintézkedések meghatározásáról szóló I-D. melléklete azt is megállapítja, hogy a táblázatot újra kell számítani annak érdekében, hogy a WTO által meghatározott kiviteli vámok mértékével összevetve valamennyi időszakra vonatkozóan megmaradjon a relatív preferencia, azaz az azonos arány, amennyiben a megállapodás kereskedelemmel kapcsolatos rendelkezései 2014. május 15-ét követően hatályba lépnek.

| (4) | A megállapodás IV. címének 1. fejezete I-C. mellékletben foglalt technikai módosítás a 1207 99 97 00 vámtarifaszámhoz szükséges, hogy tükrözze az Ukrajna Egységes Áruosztályozó Rendszere (UKTZED) szerinti helyes árumegnevezést. |
| --- | --- |

(4)

A megállapodás IV. címének 1. fejezete I-C. mellékletben foglalt technikai módosítás a 1207 99 97 00 vámtarifaszámhoz szükséges, hogy tükrözze az Ukrajna Egységes Áruosztályozó Rendszere (UKTZED) szerinti helyes árumegnevezést.

| (5) | A megállapodás 463. cikkének (3) bekezdése értelmében a Társulási megállapodás mellékleteit naprakésszé teheti vagy módosíthatja. |
| --- | --- |

(5)

A megállapodás 463. cikkének (3) bekezdése értelmében a Társulási megállapodás mellékleteit naprakésszé teheti vagy módosíthatja.

| (6) | A megállapodás 465. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Társulási Tanács bármely jogkörét, beleértve a kötelező érvényű döntések meghozatalára vonatkozó jogkört átruházhatja a Társulási Bizottságra. A megállapodás 465. cikkének (4) bekezdése alapján ez a bizottság egyedi formációban ül össze a megállapodás IV. címével (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) összefüggő valamennyi kérdés kezelése érdekében. |
| --- | --- |

(6)

A megállapodás 465. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Társulási Tanács bármely jogkörét, beleértve a kötelező érvényű döntések meghozatalára vonatkozó jogkört átruházhatja a Társulási Bizottságra. A megállapodás 465. cikkének (4) bekezdése alapján ez a bizottság egyedi formációban ül össze a megállapodás IV. címével (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) összefüggő valamennyi kérdés kezelése érdekében.

| (7) | Az EU–Ukrajna Társulási Tanács 3/2014. sz. határozatában (2) felhatalmazta a kereskedelmi formációban ülésező EU–Ukrajna Társulási Bizottságot (a továbbiakban: kereskedelmi bizottság), hogy frissítsen vagy módosítson bizonyos kereskedelemmel kapcsolatos mellékleteket, többek között a megállapodás IV. címének 1. fejezete I-C. és I-D. mellékletét. |
| --- | --- |

(7)

Az EU–Ukrajna Társulási Tanács 3/2014. sz. határozatában (2) felhatalmazta a kereskedelmi formációban ülésező EU–Ukrajna Társulási Bizottságot (a továbbiakban: kereskedelmi bizottság), hogy frissítsen vagy módosítson bizonyos kereskedelemmel kapcsolatos mellékleteket, többek között a megállapodás IV. címének 1. fejezete I-C. és I-D. mellékletét.

| (8) | Ennélfogva helyénvaló, hogy a kereskedelmi bizottság határozatot fogadjon el a megállapodás IV. címének 1. fejezete I-C. és I-D. mellékletében meghatározott kiviteli vámok eltörlésére vonatkozó ütemezés újraszámításáról, |
| --- | --- |

(8)

Ennélfogva helyénvaló, hogy a kereskedelmi bizottság határozatot fogadjon el a megállapodás IV. címének 1. fejezete I-C. és I-D. mellékletében meghatározott kiviteli vámok eltörlésére vonatkozó ütemezés újraszámításáról,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti megállapodás IV. címének 1. fejezete I-C. melléklete helyébe az e határozat I. mellékletében foglalt szöveg lép.

2. cikk

Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti megállapodás IV. címének 1. fejezete I-D. melléklete helyébe az e határozat II. mellékletében foglalt szöveg lép.

3. cikk

Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt ...,

a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság részéről

az elnök

---

(1)  
  EUHL L 161., 2014.5.29., 3. o.

1

(2)  Az EU–Ukrajna Társulási Tanács 3/2014. sz. határozata (2014. december 15.) a Társulási Tanács egyes hatásköreinek a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságra történő átruházásáról (EUHL L 158., 2015.6.24., 4. o.).

2

I. MELLÉKLET

A MEGÁLLAPODÁS IV. CÍMÉNEK 1. FEJEZETE I-C. MELLÉKLETE

A KIVITELI VÁMOK ELTÖRLÉSÉNEK ÜTEMEZÉSE

Amennyiben nincs másként feltüntetve, a vámok %-ban vannak megadva.

| Haszonállatok és bőralapanyagok


















  HR-kód | Árumegnevezés | HL (2016 (1)) | HL+1 (2017) | HL+2 (2018) | HL+3 (2019) | HL+4 (2020) | HL+5 (2021) | HL+6 (2022) | HL+7 (2023) | HL+8 (2024) | HL+9 (2025) | HL+10 (2026) | Véd-intézkedések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Élő, háziasított szarvasmarhafélék, a fajtiszta tenyészállatok kivételével: | | | | | | | | | | | | |
| 0102 90 05 00 | Legfeljebb 80 kg tömegű háziasított fajták | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 21 00 | 80 kg-ot meghaladó, de legfeljebb 160 kg tömegű háziasított fajták vágásra | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 29 00 | 80 kg-ot meghaladó, de legfeljebb 160 kg tömegű háziasított fajták, nem vágásra | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 41 00 | 160 kg-ot meghaladó, de legfeljebb 300 kg tömegű háziasított fajták vágásra | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 49 00 | 160 kg-ot meghaladó, de legfeljebb 300 kg tömegű háziasított fajták, nem vágásra | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 51 00 | 300 kg-ot meghaladó tömegű üsző (még nem borjazott nőivarú) vágásra | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 59 00 | 300 kg-ot meghaladó tömegű üsző (még nem borjazott nőivarú), nem vágásra | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 61 00 | 300 kg-ot meghaladó tömegű tehén vágásra | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 69 00 | 300 kg-ot meghaladó tömegű tehén, nem vágásra | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 71 00 | 300 kg-ot meghaladó tömegű háziasított fajták üsző és tehén kivételével, vágásra | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 79 00 | 300 kg-ot meghaladó tömegű háziasított fajták üsző és tehén kivételével, nem vágásra | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 90 00 | Nem háziasított szarvasmarhafélék | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| | Élő juh: | | | | | | | | | | | | |
| 0104 10 10 00 | Fajtatiszta tenyészállat | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0104 10 30 00 | Bárány (1 éves korig) | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0104 10 80 00 | Más élő juh a fajtiszta tenyészállatok és bárányok (1 éves korig) kivételével | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 4101 | Szarvasmarhafélék (a bivalyt is beleértve) vagy lófélék nyers bőre (kezeletlenül vagy sózva, szárítva, meszezve, pácolva vagy másképpen tartósítva, a cserzett, pergamentált vagy tovább kikészített bőrök kivételével), szőrtelenítve vagy hasítva is: | 11 | 9,84 | 8,70 | 7,95 | 7,14 | 6,25 | 5,0 | 3,75 | 2,5 | 1,25 | 0,0 | Lásd az I-D. mellékletben |
| 4102 | Juh- vagy báránybőr nyersen (kezeletlenül vagy sózva, szárítva, meszezve, pácolva vagy másképp tartósítva, a cserzett, pergamentált vagy tovább kikészített bőrök kivételével), gyapjasan vagy hasítva is, az árucsoporthoz tartozó megjegyzések 1. c) pontjában felsoroltak kivételével | 11 | 9,84 | 8,70 | 7,95 | 7,14 | 6,25 | 5,0 | 3,75 | 2,5 | 1,25 | 0,0 | Lásd az I-D. mellékletben |
| 4103 90 | Más nyersbőr, kivéve a hüllőket és a sertéseket (kezeletlenül vagy sózva, szárítva, meszezve, pácolva vagy másképp tartósítva, a cserzett, pergamentált vagy tovább kikészített bőrök kivételével), szőrtelenítve vagy hasítva is, az árucsoporthoz tartozó Megjegyzések 1. b) és 1. c) pontjában felsoroltak kivételével | 11 | 9,84 | 8,70 | 7,95 | 7,14 | 6,25 | 5,0 | 3,75 | 2,5 | 1,25 | 0,0 | Lásd az I-D. mellékletben |

Haszonállatok és bőralapanyagok

HR-kód

Árumegnevezés

HL (2016 (1))

HL+1 (2017)

HL+2 (2018)

HL+3 (2019)

HL+4 (2020)

HL+5 (2021)

HL+6 (2022)

HL+7 (2023)

HL+8 (2024)

HL+9 (2025)

HL+10 (2026)

Véd-intézkedések

Élő, háziasított szarvasmarhafélék, a fajtiszta tenyészállatok kivételével:

0102 90 05 00

Legfeljebb 80 kg tömegű háziasított fajták

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 21 00

80 kg-ot meghaladó, de legfeljebb 160 kg tömegű háziasított fajták vágásra

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 29 00

80 kg-ot meghaladó, de legfeljebb 160 kg tömegű háziasított fajták, nem vágásra

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 41 00

160 kg-ot meghaladó, de legfeljebb 300 kg tömegű háziasított fajták vágásra

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 49 00

160 kg-ot meghaladó, de legfeljebb 300 kg tömegű háziasított fajták, nem vágásra

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 51 00

300 kg-ot meghaladó tömegű üsző (még nem borjazott nőivarú) vágásra

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 59 00

300 kg-ot meghaladó tömegű üsző (még nem borjazott nőivarú), nem vágásra

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 61 00

300 kg-ot meghaladó tömegű tehén vágásra

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 69 00

300 kg-ot meghaladó tömegű tehén, nem vágásra

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 71 00

300 kg-ot meghaladó tömegű háziasított fajták üsző és tehén kivételével, vágásra

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 79 00

300 kg-ot meghaladó tömegű háziasított fajták üsző és tehén kivételével, nem vágásra

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 90 00

Nem háziasított szarvasmarhafélék

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

Élő juh:

0104 10 10 00

Fajtatiszta tenyészállat

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0104 10 30 00

Bárány (1 éves korig)

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0104 10 80 00

Más élő juh a fajtiszta tenyészállatok és bárányok (1 éves korig) kivételével

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

4101

Szarvasmarhafélék (a bivalyt is beleértve) vagy lófélék nyers bőre (kezeletlenül vagy sózva, szárítva, meszezve, pácolva vagy másképpen tartósítva, a cserzett, pergamentált vagy tovább kikészített bőrök kivételével), szőrtelenítve vagy hasítva is:

11

9,84

8,70

7,95

7,14

6,25

5,0

3,75

2,5

1,25

0,0

Lásd az I-D. mellékletben

4102

Juh- vagy báránybőr nyersen (kezeletlenül vagy sózva, szárítva, meszezve, pácolva vagy másképp tartósítva, a cserzett, pergamentált vagy tovább kikészített bőrök kivételével), gyapjasan vagy hasítva is, az árucsoporthoz tartozó megjegyzések 1. c) pontjában felsoroltak kivételével

11

9,84

8,70

7,95

7,14

6,25

5,0

3,75

2,5

1,25

0,0

Lásd az I-D. mellékletben

4103 90

Más nyersbőr, kivéve a hüllőket és a sertéseket (kezeletlenül vagy sózva, szárítva, meszezve, pácolva vagy másképp tartósítva, a cserzett, pergamentált vagy tovább kikészített bőrök kivételével), szőrtelenítve vagy hasítva is, az árucsoporthoz tartozó Megjegyzések 1. b) és 1. c) pontjában felsoroltak kivételével

11

9,84

8,70

7,95

7,14

6,25

5,0

3,75

2,5

1,25

0,0

Lásd az I-D. mellékletben

| Egyes olajtartalmú növények magvai


















  HR-kód | Árumegnevezés | HL (2016) | HL+1 (2017) | HL+2 (2018) | HL+3 (2019) | HL+4 (2020) | HL+5 (2021) | HL+6 (2022) | HL+7 (2023) | HL+8 (2024) | HL+9 (2025) | HL+10 (2026) | Védintézkedések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1204 00 | Lenmag, törve is | 9,1 | 8,2 | 7,3 | 6,4 | 5,5 | 4,5 | 3,6 | 2,7 | 1,8 | 0,9 | 0,0 | |
| 1206 00 | Napraforgómag, törve is | 9,1 | 8,2 | 7,3 | 6,4 | 5,5 | 4,5 | 3,6 | 2,7 | 1,8 | 0,9 | 0,0 | Lásd az I-D. mellékletben |
| 1207 99 97 00 | Gomborkamag (Camelina spp.) | 9,1 | 8,2 | 7,3 | 6,4 | 5,5 | 4,5 | 3,6 | 2,7 | 1,8 | 0,9 | 0,0 | |

Egyes olajtartalmú növények magvai

HR-kód

Árumegnevezés

HL (2016)

HL+1 (2017)

HL+2 (2018)

HL+3 (2019)

HL+4 (2020)

HL+5 (2021)

HL+6 (2022)

HL+7 (2023)

HL+8 (2024)

HL+9 (2025)

HL+10 (2026)

Védintézkedések

1204 00

Lenmag, törve is

9,1

8,2

7,3

6,4

5,5

4,5

3,6

2,7

1,8

0,9

0,0

1206 00

Napraforgómag, törve is

9,1

8,2

7,3

6,4

5,5

4,5

3,6

2,7

1,8

0,9

0,0

Lásd az I-D. mellékletben

1207 99 97 00

Gomborkamag (Camelina spp.)

9,1

8,2

7,3

6,4

5,5

4,5

3,6

2,7

1,8

0,9

0,0

| Ötvözöttvas-hulladék, nemvasfém-hulladék és ezek félkész termékei


















  HR-kód | Árumegnevezés | HL (2016) | HL+1 (2017) | HL+2 (2018) | HL+3 (2019) | HL+4 (2020) | HL+5 (2021) | HL+6 (2022) | HL+7 (2023) | HL+8 (2024) | HL+9 (2025) | HL+10 (2026) | Védintézkedések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7202 99 80 00 | Ferrokróm-nikkel és más vasötvözet | 13,64 | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 0,0 | |
| 7204 21 | Rozsdamentes acéltörmelék és -hulladék | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Lásd az I-D. mellékletben |
| 7204 29 00 00 | Más ötvözöttacél-törmelék és -hulladék | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Lásd az I-D. mellékletben |
| 7204 50 00 00 | Ingothulladék újraolvasztásra ötvözött acélból | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Lásd az I-D. mellékletben |
| 7218 10 00 00 | Rozsdamentes acél, ingot és más elsődleges formában | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Lásd az I-D. mellékletben |
| 7401 00 00 00 | Nyers réz (szulfid-fémkeverék); cementréz (kicsapott réz) | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Lásd az I-D. mellékletben |
| 7402 00 00 00 | Finomítatlan réz; rézanód elektrolízises finomításhoz | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Lásd az I-D. mellékletben |
| 7403 12 00 00 | Öntött rudak finomított rézből készült huzalok (rúdbugák) gyártásához | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Lásd az I-D. mellékletben |
| 7403 13 00 00 | Hengertuskó finomított rézből | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Lásd az I-D. mellékletben |
| 7403 19 00 00 | Más finomított réz | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Lásd az I-D. mellékletben |
| 7403 21 00 00 | Réz-cink alapötvözet (sárgaréz) | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Lásd az I-D. mellékletben |
| 7403 22 00 00 | Réz-ón alapötvözet (bronz) | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Lásd az I-D. mellékletben |
| 7403 29 00 00 | Más rézötvözet (a 7405 vtsz. alá tartozó segédötvözet [mesterötvözet] kivételével), réz-nikkel ötvözet (kupronikkel), vagy réz,-nikkel-cink ötvözet (nikkelezüst) | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Lásd az I-D. mellékletben |
| 7404 00 | Rézhulladék és -törmelék | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Lásd az I-D. mellékletben |
| 7405 00 00 00 | Segédötvözet (mesterötvözet) | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Lásd az I-D. mellékletben |
| 7406 | Rézpor és -pehely | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Lásd az I-D. mellékletben |
| 7419 99 10 00 | Hálószem és rostély rézhuzalból | 13,64 | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 0,0 | |
| 7415 29 00 00 | Más nem csavarmentes áru rézből, a csavaralátét (rugós alátét is) kivételével | 13,64 | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 0,0 | |
| 7415 39 00 00 | Más csavarmentes rézáru (fába való csavar vagy más csavar, fejescsavar és csavaranya kivételével) | 13,64 | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 0,0 | |
| 7418 19 90 00 | Asztali, konyhai és más háztartási cikk, valamint ezek részei rézből (kivéve edénysúroló párna, kesztyű és hasonló súrolásra, csiszolásra, valamint háztartási főző- vagy melegítőkészülék, nem elektromos, és ezek részei) | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Lásd az I-D. mellékletben |
| 7419 | Más rézgyártmányok | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Lásd az I-D. mellékletben |
| 7503 00 | nikkelhulladék és -törmelék | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Lásd az I-D. mellékletben |
| 7602 00 | Alumíniumhulladék és -törmelék | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Lásd az I-D. mellékletben |
| 7802 00 00 00 | Ólomhulladék és -törmelék | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Lásd az I-D. mellékletben |
| 7902 00 00 00 | Cinkhulladék és -törmelék | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Lásd az I-D. mellékletben |
| 8002 00 00 00 | Ónhulladék és -törmelék | 13,64 | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 0,0 | |
| 8101 97 00 00 | Volfrámhulladék és -törmelék | 13,64 | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 0,0 | |
| 8105 30 00 00 | Kobalt és ebb készült áru hulladéka és törmeléke | 13,64 | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 0,0 | |
| 8108 30 00 00 | Titán és ebből készült áru hulladéka és törmeléke | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Lásd az I-D. mellékletben |
| 8113 00 40 00 | Cermet és ebből készült áru hulladéka és törmeléke | 13,64 | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 0,0 | |

Ötvözöttvas-hulladék, nemvasfém-hulladék és ezek félkész termékei

HR-kód

Árumegnevezés

HL (2016)

HL+1 (2017)

HL+2 (2018)

HL+3 (2019)

HL+4 (2020)

HL+5 (2021)

HL+6 (2022)

HL+7 (2023)

HL+8 (2024)

HL+9 (2025)

HL+10 (2026)

Védintézkedések

7202 99 80 00

Ferrokróm-nikkel és más vasötvözet

13,64

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

0,0

7204 21

Rozsdamentes acéltörmelék és -hulladék

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Lásd az I-D. mellékletben

7204 29 00 00

Más ötvözöttacél-törmelék és -hulladék

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Lásd az I-D. mellékletben

7204 50 00 00

Ingothulladék újraolvasztásra ötvözött acélból

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Lásd az I-D. mellékletben

7218 10 00 00

Rozsdamentes acél, ingot és más elsődleges formában

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Lásd az I-D. mellékletben

7401 00 00 00

Nyers réz (szulfid-fémkeverék); cementréz (kicsapott réz)

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Lásd az I-D. mellékletben

7402 00 00 00

Finomítatlan réz; rézanód elektrolízises finomításhoz

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Lásd az I-D. mellékletben

7403 12 00 00

Öntött rudak finomított rézből készült huzalok (rúdbugák) gyártásához

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Lásd az I-D. mellékletben

7403 13 00 00

Hengertuskó finomított rézből

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Lásd az I-D. mellékletben

7403 19 00 00

Más finomított réz

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Lásd az I-D. mellékletben

7403 21 00 00

Réz-cink alapötvözet (sárgaréz)

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Lásd az I-D. mellékletben

7403 22 00 00

Réz-ón alapötvözet (bronz)

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Lásd az I-D. mellékletben

7403 29 00 00

Más rézötvözet (a 7405 vtsz. alá tartozó segédötvözet [mesterötvözet] kivételével), réz-nikkel ötvözet (kupronikkel), vagy réz,-nikkel-cink ötvözet (nikkelezüst)

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Lásd az I-D. mellékletben

7404 00

Rézhulladék és -törmelék

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Lásd az I-D. mellékletben

7405 00 00 00

Segédötvözet (mesterötvözet)

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Lásd az I-D. mellékletben

7406

Rézpor és -pehely

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Lásd az I-D. mellékletben

7419 99 10 00

Hálószem és rostély rézhuzalból

13,64

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

0,0

7415 29 00 00

Más nem csavarmentes áru rézből, a csavaralátét (rugós alátét is) kivételével

13,64

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

0,0

7415 39 00 00

Más csavarmentes rézáru (fába való csavar vagy más csavar, fejescsavar és csavaranya kivételével)

13,64

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

0,0

7418 19 90 00

Asztali, konyhai és más háztartási cikk, valamint ezek részei rézből (kivéve edénysúroló párna, kesztyű és hasonló súrolásra, csiszolásra, valamint háztartási főző- vagy melegítőkészülék, nem elektromos, és ezek részei)

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Lásd az I-D. mellékletben

7419

Más rézgyártmányok

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Lásd az I-D. mellékletben

7503 00

nikkelhulladék és -törmelék

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Lásd az I-D. mellékletben

7602 00

Alumíniumhulladék és -törmelék

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Lásd az I-D. mellékletben

7802 00 00 00

Ólomhulladék és -törmelék

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Lásd az I-D. mellékletben

7902 00 00 00

Cinkhulladék és -törmelék

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Lásd az I-D. mellékletben

8002 00 00 00

Ónhulladék és -törmelék

13,64

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

0,0

8101 97 00 00

Volfrámhulladék és -törmelék

13,64

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

0,0

8105 30 00 00

Kobalt és ebb készült áru hulladéka és törmeléke

13,64

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

0,0

8108 30 00 00

Titán és ebből készült áru hulladéka és törmeléke

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Lásd az I-D. mellékletben

8113 00 40 00

Cermet és ebből készült áru hulladéka és törmeléke

13,64

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

0,0

| Vasfémek tömeléktermékei és hulladékai


















  HR-kód | Árumegnevezés | HL (2016) | HL+1 (2017) | HL+2 (2018) | HL+3 (2019) | HL+4 (2020) | HL+5 (2021) | HL+6 (2022) | HL+7 (2023) | HL+8 (2024) | HL+9 (2025) | HL+10 (2026) | Védintézkedések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7204 10 00 00 | Öntöttvas-törmelék és -hulladék | 9,5 EUR/tonna | 9,5 EUR/tonna | 7,5 EUR/tonna | 7,5 EUR/tonna | 5 EUR/tonna | 5 EUR/tonna | 3 EUR/tonna | 3 EUR/tonna | 0,0 | 0,0 | 0,0 | |
| 7204 30 00 00 | Ónozott vas- vagy acéltörmelék és -hulladék | 9,5 EUR/tonna | 9,5 EUR/tonna | 7,5 EUR/tonna | 7,5 EUR/tonna | 5 EUR/tonna | 5 EUR/tonna | 3 EUR/tonna | 3 EUR/tonna | 0,0 | 0,0 | 0,0 | |
| 7204 41 10 00 | Esztergaforgács, gyaluforgács, forgácsapríték, marási hulladék, fűrészpor és reszelék | 9,5 EUR/tonna | 9,5 EUR/tonna | 7,5 EUR/tonna | 7,5 EUR/tonna | 5 EUR/tonna | 5 EUR/tonna | 3 EUR/tonna | 3 EUR/tonna | 0,0 | 0,0 | 0,0 | |
| 7204 41 91 00 | Kovácsolási és csákolási hulladék összepréselve | 9,5 EUR/tonna | 9,5 EUR/tonna | 7,5 EUR/tonna | 7,5 EUR/tonna | 5 EUR/tonna | 5 EUR/tonna | 3 EUR/tonna | 3 EUR/tonna | 0,0 | 0,0 | 0,0 | |
| 7204 41 99 00 | Kovácsolási és csákolási hulladék nem összepréselve | 9,5 EUR/tonna | 9,5 EUR/tonna | 7,5 EUR/tonna | 7,5 EUR/tonna | 5 EUR/tonna | 5 EUR/tonna | 3 EUR/tonna | 3 EUR/tonna | 0,0 | 0,0 | 0,0 | |
| 7204 49 10 00 | Vasfémtörmelék és –hulladék darabokra törve (feldarabolva) | 9,5 EUR/tonna | 9,5 EUR/tonna | 7,5 EUR/tonna | 7,5 EUR/tonna | 5 EUR/tonna | 5 EUR/tonna | 3 EUR/tonna | 3 EUR/tonna | 0,0 | 0,0 | 0,0 | |
| 7204 49 30 00 | Vasfémtörmelék és –hulladék (összepréselve) | 9,5 EUR/tonna | 9,5 EUR/tonna | 7,5 EUR/tonna | 7,5 EUR/tonna | 5 EUR/tonna | 5 EUR/tonna | 3 EUR/tonna | 3 EUR/tonna | 0,0 | 0,0 | 0,0 | |
| 7204 49 90 00 | Vasfémtörmelék és –hulladék szétválogatva vagy ömlesztve) | 9,5 EUR/tonna | 9,5 EUR/tonna | 7,5 EUR/tonna | 7,5 EUR/tonna | 5 EUR/tonna | 5 EUR/tonna | 3 EUR/tonna | 3 EUR/tonna | 0,0 | 0,0 | 0,0 | |
| 7204 50 00 00 | Törmelék rúdban vasfém olvasztására az ötvözött acél kivételével | 9,5 EUR/tonna | 9,5 EUR/tonna | 7,5 EUR/tonna | 7,5 EUR/tonna | 5 EUR/tonna | 5 EUR/tonna | 3 EUR/tonna | 3 EUR/tonna | 0,0 | 0,0 | 0,0 | |

Vasfémek tömeléktermékei és hulladékai

HR-kód

Árumegnevezés

HL (2016)

HL+1 (2017)

HL+2 (2018)

HL+3 (2019)

HL+4 (2020)

HL+5 (2021)

HL+6 (2022)

HL+7 (2023)

HL+8 (2024)

HL+9 (2025)

HL+10 (2026)

Védintézkedések

7204 10 00 00

Öntöttvas-törmelék és -hulladék

9,5 EUR/tonna

9,5 EUR/tonna

7,5 EUR/tonna

7,5 EUR/tonna

5 EUR/tonna

5 EUR/tonna

3 EUR/tonna

3 EUR/tonna

0,0

0,0

0,0

7204 30 00 00

Ónozott vas- vagy acéltörmelék és -hulladék

9,5 EUR/tonna

9,5 EUR/tonna

7,5 EUR/tonna

7,5 EUR/tonna

5 EUR/tonna

5 EUR/tonna

3 EUR/tonna

3 EUR/tonna

0,0

0,0

0,0

7204 41 10 00

Esztergaforgács, gyaluforgács, forgácsapríték, marási hulladék, fűrészpor és reszelék

9,5 EUR/tonna

9,5 EUR/tonna

7,5 EUR/tonna

7,5 EUR/tonna

5 EUR/tonna

5 EUR/tonna

3 EUR/tonna

3 EUR/tonna

0,0

0,0

0,0

7204 41 91 00

Kovácsolási és csákolási hulladék összepréselve

9,5 EUR/tonna

9,5 EUR/tonna

7,5 EUR/tonna

7,5 EUR/tonna

5 EUR/tonna

5 EUR/tonna

3 EUR/tonna

3 EUR/tonna

0,0

0,0

0,0

7204 41 99 00

Kovácsolási és csákolási hulladék nem összepréselve

9,5 EUR/tonna

9,5 EUR/tonna

7,5 EUR/tonna

7,5 EUR/tonna

5 EUR/tonna

5 EUR/tonna

3 EUR/tonna

3 EUR/tonna

0,0

0,0

0,0

7204 49 10 00

Vasfémtörmelék és –hulladék darabokra törve (feldarabolva)

9,5 EUR/tonna

9,5 EUR/tonna

7,5 EUR/tonna

7,5 EUR/tonna

5 EUR/tonna

5 EUR/tonna

3 EUR/tonna

3 EUR/tonna

0,0

0,0

0,0

7204 49 30 00

Vasfémtörmelék és –hulladék (összepréselve)

9,5 EUR/tonna

9,5 EUR/tonna

7,5 EUR/tonna

7,5 EUR/tonna

5 EUR/tonna

5 EUR/tonna

3 EUR/tonna

3 EUR/tonna

0,0

0,0

0,0

7204 49 90 00

Vasfémtörmelék és –hulladék szétválogatva vagy ömlesztve)

9,5 EUR/tonna

9,5 EUR/tonna

7,5 EUR/tonna

7,5 EUR/tonna

5 EUR/tonna

5 EUR/tonna

3 EUR/tonna

3 EUR/tonna

0,0

0,0

0,0

7204 50 00 00

Törmelék rúdban vasfém olvasztására az ötvözött acél kivételével

9,5 EUR/tonna

9,5 EUR/tonna

7,5 EUR/tonna

7,5 EUR/tonna

5 EUR/tonna

5 EUR/tonna

3 EUR/tonna

3 EUR/tonna

0,0

0,0

0,0

---

(1)  A továbbiakban a 2016. év információs célt szolgál, és kizárólag a megállapodás hatálybalépésének időpontját és azt jelzi, hogy a táblázatban szereplő adatok megfelelnek a kiviteli vámok megállapodás szerinti szintjének.

II. MELLÉKLET

A MEGÁLLAPODÁS IV. CÍMÉNEK 1. FEJEZETE I-D. MELLÉKLETE

VÉDINTÉZKEDÉSEK A KIVITELI VÁMOKRA

| 1. | A megállapodás hatálybalépését követő 15 év folyamán Ukrajna az (1)–(11) bekezdésekkel összhangban védintézkedésként felárat alkalmazhat a megállapodás IV. címének 1. fejezete I-D. mellékletben felsorolt áruk kiviteli vámjára, amennyiben a hatálybalépést követő bármely egyéves időszak során az Ukrajnából az EU-ba történő kivitel összesített értéke minden egyes felsorolt ukrán vámtarifaszám esetében meghaladja a megállapodás IV. címének 1. fejezete I-D. mellékletben foglalt menetrendben megállapított küszöbszintet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az Ukrajna által az (1) bekezdés szerint alkalmazható felárat a megállapodás IV. címének 1. fejezete I-D. mellékletben található ütemterv alapján állapítják meg, és az (1) bekezdésben meghatározottakkal összhangban csak az időszak hátralévő részére alkalmazható. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ukrajna védintézkedéseit átlátható módon alkalmazza. Ebből a célból Ukrajna a lehető leghamarabb írásban értesíti az EU-t az említett intézkedés alkalmazásának szándékáról, és valamennyi vonatkozó információt rendelkezésre bocsát, ideértve a belföldi termelés vagy anyagok gyűjtésének (tonnában megadott) mennyiségét, és az Unióba, valamint az Unión kívülre irányuló kivitel mennyiségét. Ukrajna a szóban forgó intézkedés alkalmazását megelőzően a lehető leghamarabb konzultációra hívja az Uniót annak érdekében, hogy az említett információkat megvitassák. A konzultációra történő felkéréstől számított 30 munkanapon belül nem kerül sor intézkedésekre. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ukrajna biztosítja, hogy az intézkedéseket alátámasztó statisztikák megbízhatóak, megfelelőek és nyilvánosan, valamint időben hozzáférhetőek. Ukrajna késedelem nélkül negyedéves statisztikai adatokat bocsát rendelkezésre az Unióba és az Unión kívülre irányuló kivitel (tonnában megadott) mennyiségéről. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A Megállapodás 31. cikke és a kapcsolódó mellékletek végrehajtása és alkalmazása tekintetében a Megállapodás 465. cikkében említett kereskedelmi bizottság megbeszéléseket folytathat és felülvizsgálatot végezhet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A szóban forgó áruk termékszállítmányai, amelyek az (1), (2) és (3) bekezdés alapján megállapított felár kivetése előtt kötött szerződésnek megfelelően úton voltak, mentesülnek az említett felár alól. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ez a melléklet a következőket állapítja meg: azon származó árukat, amelyekre a megállapodás 31. cikke alapján védintézkedések alkalmazhatók, az ezen intézkedések alkalmazásához szükséges, valamennyi felsorolt ukrán vámtarifaszámra megállapított küszöbszinteket, valamint a kiviteli vámokra az azokon felül valamennyi egyéves időszakban és valamennyi árura vonatkozóan maximálisan alkalmazható felárat. Mindegyik vám %-ban szerepel, amennyiben nincs másként feltüntetve; a „HL” jelölés a megállapodás hatálybalépésének dátumát követő 12 hónapos időszakra vonatkozik; a „HL+1” a megállapodás hatálybalépése első évfordulójától számított 12 hónapos időszakra; és így tovább „HL+15”-ig. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A bőralapanyagokra az alábbiak szerint:
  Hatály: a következő ukrán vámtarifaszámok alá tartozó bőralapanyagokra: 4101, 4102, 4103 90.











  Év (WTO) | 2016 (1) | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása | 22,0 | 21,0 | 20,0 | 20,0 | 20,0 | 20,0 |
| Év (Megállapodás) | HL | HL+1 | HL+2 | HL+3 | HL+4 | HL+5 |
| EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja | 11,00 | 9,84 | 8,70 | 7,95 | 7,14 | 6,25 |
| Küszöbszint (tonna) | 300,0 | 315,0 | 330,0 | 345,0 | 360,0 | 375,0 |
| Maximális felár | 0,00 | 0,66 | 1,30 | 2,05 | 2,86 | 3,75 |

8.

Hatály: a következő ukrán vámtarifaszámok alá tartozó bőralapanyagokra: 4101, 4102, 4103 90.

Év (WTO)

2016 (1)

2017

2018

2019

2020

2021

Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása

22,0

21,0

20,0

20,0

20,0

20,0

Év (Megállapodás)

HL

HL+1

HL+2

HL+3

HL+4

HL+5

EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja

11,00

9,84

8,70

7,95

7,14

6,25

Küszöbszint (tonna)

300,0

315,0

330,0

345,0

360,0

375,0

Maximális felár

0,00

0,66

1,30

2,05

2,86

3,75

| Év (WTO) | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása | 20,0 | 20,0 | 20,0 | 20,0 | 20,0 |
| Év (Megállapodás) | HL+6 | HL+7 | HL+8 | HL+9 | HL+10 |
| EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja | 5,0 | 3,75 | 2,50 | 1,25 | 0,0 |
| Küszöbszint (tonna) | 390,0 | 405,0 | 420,0 | 435,0 | 450,0 |
| Maximális felár | 5,0 | 6,25 | 7,5 | 8,75 | 10,0 |

Év (WTO)

2022

2023

2024

2025

2026

Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása

20,0

20,0

20,0

20,0

20,0

Év (Megállapodás)

HL+6

HL+7

HL+8

HL+9

HL+10

EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja

5,0

3,75

2,50

1,25

0,0

Küszöbszint (tonna)

390,0

405,0

420,0

435,0

450,0

Maximális felár

5,0

6,25

7,5

8,75

10,0

| Év (WTO) | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása | 20,0 | 20,0 | 20,0 | 20,0 | 20,0 |
| Év (Megállapodás) | HL+11 | HL+12 | HL+13 | HL+14 | HL+15 |
| EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Küszöbszint (tonna) | 450,0 | 450,0 | 450,0 | 450,0 | 450,0 |
| Maximális felár | 8,0 | 6,0 | 4,0 | 2,0 | 0,0 |

Év (WTO)

2027

2028

2029

2030

2031

Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása

20,0

20,0

20,0

20,0

20,0

Év (Megállapodás)

HL+11

HL+12

HL+13

HL+14

HL+15

EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Küszöbszint (tonna)

450,0

450,0

450,0

450,0

450,0

Maximális felár

8,0

6,0

4,0

2,0

0,0

| 9. | Napraforgómagra, törve is, az alábbiak szerint:
  Hatály: a következő ukrán vámtarifaszám alá tartozó napraforgómag, törve is: 1206 00.











  Év (WTO) | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása | 11,0 | 10,0 | 10,0 | 10,0 | 10,0 | 10,0 |
| Év (Megállapodás) | HL | HL+1 | HL+2 | HL+3 | HL+4 | HL+5 |
| EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja | 9,1 | 8,2 | 7,3 | 6,4 | 5,5 | 4,5 |
| Küszöbszint (tonna) | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 |
| Maximális felár | 0,9 | 1,8 | 2,7 | 3,6 | 4,5 | 5,5 |

9.

Hatály: a következő ukrán vámtarifaszám alá tartozó napraforgómag, törve is: 1206 00.

Év (WTO)

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása

11,0

10,0

10,0

10,0

10,0

10,0

Év (Megállapodás)

HL

HL+1

HL+2

HL+3

HL+4

HL+5

EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja

9,1

8,2

7,3

6,4

5,5

4,5

Küszöbszint (tonna)

100 000,0

100 000,0

100 000,0

100 000,0

100 000,0

100 000,0

Maximális felár

0,9

1,8

2,7

3,6

4,5

5,5

| Év (WTO) | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása | 10,0 | 10,0 | 10,0 | 10,0 | 10,0 |
| Év (Megállapodás) | HL+6 | HL+7 | HL+8 | HL+9 | HL+10 |
| EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja | 3,6 | 2,7 | 1,8 | 0,9 | 0,0 |
| Küszöbszint (tonna) | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 |
| Maximális felár | 6,4 | 7,3 | 8,2 | 9,1 | 10,0 |

Év (WTO)

2022

2023

2024

2025

2026

Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása

10,0

10,0

10,0

10,0

10,0

Év (Megállapodás)

HL+6

HL+7

HL+8

HL+9

HL+10

EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja

3,6

2,7

1,8

0,9

0,0

Küszöbszint (tonna)

100 000,0

100 000,0

100 000,0

100 000,0

100 000,0

Maximális felár

6,4

7,3

8,2

9,1

10,0

| Év (WTO) | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása | 10,0 | 10,0 | 10,0 | 10,0 | 10,0 |
| Év (Megállapodás) | HL+11 | HL+12 | HL+13 | HL+14 | HL+15 |
| EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Küszöbszint (tonna) | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 |
| Maximális felár | 8,0 | 6,0 | 4,0 | 2,0 | 0,0 |

Év (WTO)

2027

2028

2029

2030

2031

Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása

10,0

10,0

10,0

10,0

10,0

Év (Megállapodás)

HL+11

HL+12

HL+13

HL+14

HL+15

EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Küszöbszint (tonna)

100 000,0

100 000,0

100 000,0

100 000,0

100 000,0

Maximális felár

8,0

6,0

4,0

2,0

0,0

| 10. | Ötvözöttvas-hulladék, nemvasfém-hulladék és ezek félkész termékeire az alábbiak szerint:
  Hatály: A következő ukrán vámtarifaszámok alá tartozó ötvözöttacél-törmelék és -hulladék: 7204 21, 7204 29 00 00, 7204 50 00 00.











  Év (WTO) | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Év (Megállapodás) | HL | HL+1 | HL+2 | HL+3 | HL+4 | HL+5 |
| EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 |
| Küszöbszint (tonna) | 4 000,0 | 4 200,0 | 4 400,0 | 4 600,0 | 4 800,0 | 5 000,0 |
| Maximális felár | 0,0 | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 4,0 | 5,0 |

10.

Hatály: A következő ukrán vámtarifaszámok alá tartozó ötvözöttacél-törmelék és -hulladék: 7204 21, 7204 29 00 00, 7204 50 00 00.

Év (WTO)

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Év (Megállapodás)

HL

HL+1

HL+2

HL+3

HL+4

HL+5

EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

Küszöbszint (tonna)

4 000,0

4 200,0

4 400,0

4 600,0

4 800,0

5 000,0

Maximális felár

0,0

1,0

2,0

3,0

4,0

5,0

| Év (WTO) | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Év (Megállapodás) | HL+6 | HL+7 | HL+8 | HL+9 | HL+10 |
| EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 |
| Küszöbszint (tonna) | 5 200,0 | 5 400,0 | 5 600,0 | 5 800,0 | 6 000,0 |
| Maximális felár | 6,0 | 7,0 | 8,0 | 9,0 | 10,0 |

Év (WTO)

2022

2023

2024

2025

2026

Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Év (Megállapodás)

HL+6

HL+7

HL+8

HL+9

HL+10

EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Küszöbszint (tonna)

5 200,0

5 400,0

5 600,0

5 800,0

6 000,0

Maximális felár

6,0

7,0

8,0

9,0

10,0

| Év (WTO) | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Év (Megállapodás) | HL+11 | HL+12 | HL+13 | HL+14 | HL+15 |
| EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Küszöbszint (tonna) | 6 000,0 | 6 000,0 | 6 000,0 | 6 000,0 | 6 000,0 |
| Maximális felár | 8,0 | 6,0 | 4,0 | 2,0 | 0,0 |

Év (WTO)

2027

2028

2029

2030

2031

Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Év (Megállapodás)

HL+11

HL+12

HL+13

HL+14

HL+15

EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Küszöbszint (tonna)

6 000,0

6 000,0

6 000,0

6 000,0

6 000,0

Maximális felár

8,0

6,0

4,0

2,0

0,0

Hatály: a következő ukrán vámtarifaszám alá tartozó rozsdamentes acél, ingot és más elsődleges formában: 7218 10 00 00.

| Év (WTO) | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Év (Megállapodás) | HL | HL+1 | HL+2 | HL+3 | HL+4 | HL+5 |
| EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 |
| Küszöbszint (tonna) | 2 000,0 | 2 100,0 | 2 200,0 | 2 300,0 | 2 400,0 | 2 500,0 |
| Maximális felár | 0,0 | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 4,0 | 5,0 |

Év (WTO)

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Év (Megállapodás)

HL

HL+1

HL+2

HL+3

HL+4

HL+5

EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

Küszöbszint (tonna)

2 000,0

2 100,0

2 200,0

2 300,0

2 400,0

2 500,0

Maximális felár

0,0

1,0

2,0

3,0

4,0

5,0

| Év (WTO) | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Év (Megállapodás) | HL+6 | HL+7 | HL+8 | HL+9 | HL+10 |
| EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 |
| Küszöbszint (tonna) | 2 600,0 | 2 700,0 | 2 800,0 | 2 900,0 | 3 000,0 |
| Maximális felár | 6,0 | 7,0 | 8,0 | 9,0 | 10,0 |

Év (WTO)

2022

2023

2024

2025

2026

Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Év (Megállapodás)

HL+6

HL+7

HL+8

HL+9

HL+10

EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Küszöbszint (tonna)

2 600,0

2 700,0

2 800,0

2 900,0

3 000,0

Maximális felár

6,0

7,0

8,0

9,0

10,0

| Év (WTO) | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Év (Megállapodás) | HL+11 | HL+12 | HL+13 | HL+14 | HL+15 |
| EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Küszöbszint (tonna) | 3 000,0 | 3 000,0 | 3 000,0 | 3 000,0 | 3 000,0 |
| Maximális felár | 8,0 | 6,0 | 4,0 | 2,0 | 0,0 |

Év (WTO)

2027

2028

2029

2030

2031

Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Év (Megállapodás)

HL+11

HL+12

HL+13

HL+14

HL+15

EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Küszöbszint (tonna)

3 000,0

3 000,0

3 000,0

3 000,0

3 000,0

Maximális felár

8,0

6,0

4,0

2,0

0,0

Hatály: a következő ukrán vámtarifaszámok alá tartozó réz: 7401 00 00 00, 7402 00 00 00, 7403 12 00 00, 7403 13 00 00, 7403 19 00 00.

| Év (WTO) | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Év (Megállapodás) | HL | HL+1 | HL+2 | HL+3 | HL+4 | HL+5 |
| EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 |
| Küszöbszint (tonna) | 200,0 | 210,0 | 220,0 | 230,0 | 240,0 | 250,0 |
| Maximális felár | 0,0 | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 4,0 | 5,0 |

Év (WTO)

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Év (Megállapodás)

HL

HL+1

HL+2

HL+3

HL+4

HL+5

EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

Küszöbszint (tonna)

200,0

210,0

220,0

230,0

240,0

250,0

Maximális felár

0,0

1,0

2,0

3,0

4,0

5,0

| Év (WTO) | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Év (Megállapodás) | HL+6 | HL+7 | HL+8 | HL+9 | HL+10 |
| EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 |
| Küszöbszint (tonna) | 260,0 | 270,0 | 280,0 | 290,0 | 300,0 |
| Maximális felár | 6,0 | 7,0 | 8,0 | 9,0 | 10,0 |

Év (WTO)

2022

2023

2024

2025

2026

Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Év (Megállapodás)

HL+6

HL+7

HL+8

HL+9

HL+10

EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Küszöbszint (tonna)

260,0

270,0

280,0

290,0

300,0

Maximális felár

6,0

7,0

8,0

9,0

10,0

| Év (WTO) | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Év (Megállapodás) | HL+11 | HL+12 | HL+13 | HL+14 | HL+15 |
| EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Küszöbszint (tonna) | 300,0 | 300,0 | 300,0 | 300,0 | 300,0 |
| Maximális felár | 8,0 | 6,0 | 4,0 | 2,0 | 0,0 |

Év (WTO)

2027

2028

2029

2030

2031

Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Év (Megállapodás)

HL+11

HL+12

HL+13

HL+14

HL+15

EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Küszöbszint (tonna)

300,0

300,0

300,0

300,0

300,0

Maximális felár

8,0

6,0

4,0

2,0

0,0

Hatály: a következő ukrán vámtarifaszámok alá tartozó réz: 7403 21 00 00, 7403 22 00 00, 7403 29 00 00.

| Év (WTO) | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Év (FTA) | HL | HL+1 | HL+2 | HL+3 | HL+4 | HL+5 |
| EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 |
| Küszöbszint (tonna) | 4 000,0 | 4 200,0 | 4 400,0 | 4 600,0 | 4 800,0 | 5 000,0 |
| Maximális felár | 0,0 | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 4,0 | 5,0 |

Év (WTO)

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Év (FTA)

HL

HL+1

HL+2

HL+3

HL+4

HL+5

EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

Küszöbszint (tonna)

4 000,0

4 200,0

4 400,0

4 600,0

4 800,0

5 000,0

Maximális felár

0,0

1,0

2,0

3,0

4,0

5,0

| Év (WTO) | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Év (Megállapodás) | HL+6 | HL+7 | HL+8 | HL+9 | HL+10 |
| EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 |
| Küszöbszint (tonna) | 5 200,0 | 5 400,0 | 5 600,0 | 5 800,0 | 6 000,0 |
| Maximális felár | 6,0 | 7,0 | 8,0 | 9,0 | 10,0 |

Év (WTO)

2022

2023

2024

2025

2026

Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Év (Megállapodás)

HL+6

HL+7

HL+8

HL+9

HL+10

EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Küszöbszint (tonna)

5 200,0

5 400,0

5 600,0

5 800,0

6 000,0

Maximális felár

6,0

7,0

8,0

9,0

10,0

| Év (WTO) | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Év (Megállapodás) | HL+11 | HL+12 | HL+13 | HL+14 | HL+15 |
| EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Küszöbszint (tonna) | 6 000,0 | 6 000,0 | 6 000,0 | 6 000,0 | 6 000,0 |
| Maximális felár | 8,0 | 6,0 | 4,0 | 2,0 | 0,0 |

Év (WTO)

2027

2028

2029

2030

2031

Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Év (Megállapodás)

HL+11

HL+12

HL+13

HL+14

HL+15

EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Küszöbszint (tonna)

6 000,0

6 000,0

6 000,0

6 000,0

6 000,0

Maximális felár

8,0

6,0

4,0

2,0

0,0

Hatály: a következő ukrán vámtarifaszámok alá tartozó ötvözöttvas-hulladék, nemvasfém-hulladék és azok félkész termékei: 7404 00, 7405 00 00 00, 7406, 7418 19 90 00, 7419, 7503 00, 7602 00, 7802 00 00 00, 7902 00 00 00, 8108 30 00 00.

| Év (WTO) | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Év (Megállapodás) | HL | HL+1 | HL+2 | HL+3 | HL+4 | HL+5 |
| EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 |
| Küszöbszint (tonna) | 200,0 | 210,0 | 220,0 | 230,0 | 240,0 | 250,0 |
| Maximális felár | 0,0 | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 4,0 | 5,0 |

Év (WTO)

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Év (Megállapodás)

HL

HL+1

HL+2

HL+3

HL+4

HL+5

EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

Küszöbszint (tonna)

200,0

210,0

220,0

230,0

240,0

250,0

Maximális felár

0,0

1,0

2,0

3,0

4,0

5,0

| Év (WTO) | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Év (Megállapodás) | HL+6 | HL+7 | HL+8 | HL+9 | HL+10 |
| EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 |
| Küszöbszint (tonna) | 260,0 | 270,0 | 280,0 | 290,0 | 300,0 |
| Maximális felár | 6,0 | 7,0 | 8,0 | 9,0 | 10,0 |

Év (WTO)

2022

2023

2024

2025

2026

Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Év (Megállapodás)

HL+6

HL+7

HL+8

HL+9

HL+10

EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Küszöbszint (tonna)

260,0

270,0

280,0

290,0

300,0

Maximális felár

6,0

7,0

8,0

9,0

10,0

| Év (WTO) | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Év (Megállapodás) | HL+11 | HL+12 | HL+13 | HL+14 | HL+15 |
| EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Küszöbszint (tonna) | 300,0 | 300,0 | 300,0 | 300,0 | 300,0 |
| Maximális felár | 8,0 | 6,0 | 4,0 | 2,0 | 0,0 |

Év (WTO)

2027

2028

2029

2030

2031

Ukrajna WTO-s kötelezettségvállalása

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Év (Megállapodás)

HL+11

HL+12

HL+13

HL+14

HL+15

EU-ba irányuló ukrán kivitel vámja

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Küszöbszint (tonna)

300,0

300,0

300,0

300,0

300,0

Maximális felár

8,0

6,0

4,0

2,0

0,0

| 11. | Az átmeneti időszak végét követő öt évre – a HL+10 és a HL+15 között – a védintézkedés továbbra is rendelkezésre fog állni. A maximális felár értéke lineárisan fog csökkenni a HL+10 időpontra meghatározott értékéről 0-ra a HL+15 idejére. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  A továbbiakban a 2016. év információs célt szolgál, és kizárólag a megállapodás hatálybalépésének időpontját és azt jelzi, hogy a táblázatban szereplő adatok megfelelnek a kiviteli vámok megállapodás szerinti szintjének.

---

| 2018.2.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 29/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.2.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 29/35

---

A TANÁCS (EU) 2018/157 HATÁROZATA

(2018. január 29.)

a Régiók Bizottságának az Olasz Köztársaság által javasolt egy tagja kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel az olasz kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot. 2017. július 11-én a Tanács (EU) 2017/1334 határozata (4) értelmében Augusto ROLLANDIN-t Pierluigi MARQUIS váltotta fel tagként. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot. 2017. július 11-én a Tanács (EU) 2017/1334 határozata (4) értelmében Augusto ROLLANDIN-t Pierluigi MARQUIS váltotta fel tagként.

| (2) | Pierluigi MARQUIS hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett, |
| --- | --- |

(2)

Pierluigi MARQUIS hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. január 25-ig, a Régiók Bizottsága tagjává nevezi ki a következő személyt:

| — | Laurent VIERIN, Presidente della Regione Autonoma Valle d'Aosta. |
| --- | --- |

—

Laurent VIERIN, Presidente della Regione Autonoma Valle d'Aosta.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2018. január 29-én.

a Tanács részéről

az elnök

R. PORODZANOV

---

(1)  A Tanács 2015. január 26-i (EU) 2015/116 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 20., 2015.1.27., 42. o.).

1

(2)  A Tanács 2015. február 5-i (EU) 2015/190 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 31., 2015.2.7., 25. o.).

2

(3)  A Tanács 2015. június 23-i (EU) 2015/994 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 159., 2015.6.25., 70. o.).

3

(4)  A Tanács 2017. július 11-i (EU) 2017/1334 határozata a Régiók Bizottságának az Olasz Köztársaság által javasolt egy tagja kinevezéséről (HL L 185., 2017.7.18., 45. o.).

4

---

| 2018.2.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 29/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.2.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 29/36

---

A TANÁCS (EU) 2018/158 HATÁROZATA

(2018. január 29.)

a Régiók Bizottságának a Finn Köztársaság által javasolt egy tagja kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel a finn kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2015. január 26-án, 2015. február 5-én, illetve 2015. június 23-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2), illetve (EU) 2015/994 (3) határozatot.

| (2) | Antti LIIKKANEN hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett. |
| --- | --- |

(2)

Antti LIIKKANEN hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2020. január 25-ig, a Régiók Bizottsága tagjává nevezi ki a következő személyt:

| — | Mikkel NÄKKÄLÄJÄRVI, opiskelija, Rovaniemen kaupunginvaltuuston jäsen. |
| --- | --- |

—

Mikkel NÄKKÄLÄJÄRVI, opiskelija, Rovaniemen kaupunginvaltuuston jäsen.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2018. január 29-én.

a Tanács részéről

az elnök

R. PORODZANOV

---

(1)  A Tanács 2015. január 26-i (EU) 2015/116 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 20., 2015.1.27., 42. o.).

1

(2)  A Tanács 2015. február 5-i (EU) 2015/190 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 31., 2015.2.7., 25. o.).

2

(3)  A Tanács 2015. június 23-i (EU) 2015/994 határozata a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2015. január 26-tól
  2020. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 159., 2015.6.25., 70. o.).

3

---

| 2018.2.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 29/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.2.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 29/37

---

A TANÁCS (EU, Euratom) 2018/159 HATÁROZATA

(2018. január 29.)

a Számvevőszék két tagjának kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 286. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére,

tekintettel Írország és a Svéd Királyság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményeire (1),

mivel:

| (1) | A Számvevőszék két tagjának, Kevin CARDIFF-nak és Hans Gustaf WESSBERG-nek a megbízatása 2018. február 28-án lejár. |
| --- | --- |

(1)

A Számvevőszék két tagjának, Kevin CARDIFF-nak és Hans Gustaf WESSBERG-nek a megbízatása 2018. február 28-án lejár.

| (2) | Ezért a Számvevőszék két új tagját ki kell nevezni, |
| --- | --- |

(2)

Ezért a Számvevőszék két új tagját ki kell nevezni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a 2018. március 1. és 2024. február 29. közötti időszakra a következő személyeket a Számvevőszék tagjaivá kinevezi:

| — | Tony MURPHY, |
| --- | --- |

—

Tony MURPHY,

| — | Eva LINDSTRÖM. |
| --- | --- |

—

Eva LINDSTRÖM.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2018. január 29-én.

a Tanács részéről

az elnök

R. PORODZANOV

---

(1)  A 2018. január 17-i vélemények (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

---

| 2018.2.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 29/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2018.2.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 29/38

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2018/160 HATÁROZATA

(2017. június 30.)

a Lengyelország által a kiskereskedelmi adó tekintetében nyújtott SA.44351. (2016/C, korábbi 2016/NN) számú állami támogatásról

(az értesítés a C(2017) 4449. számú dokumentummal történt)

(Csak a lengyel nyelvű változat hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a fent említett rendelkezéseknek megfelelően (1),

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottság 2016 februárjában tudomást szerzett arról, hogy Lengyelország olyan jogszabályt tervez elfogadni, amely progresszív adókulcsszerkezetű kiskereskedelmi forgalmi adót vezetne be. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2016 februárjában tudomást szerzett arról, hogy Lengyelország olyan jogszabályt tervez elfogadni, amely progresszív adókulcsszerkezetű kiskereskedelmi forgalmi adót vezetne be.

| (2) | A Bizottság szolgálatai 2016. február 11-i és május 30-i levelükben bővebb felvilágosítást kértek a lengyel hatóságoktól a tervezett jogszabályról, és felkérték Lengyelországot, hogy a jogszabály elfogadása előtt egyeztessen velük. Leveleikben rámutattak arra, hogy hasonlóságok fedezhetők fel a jogszabállyal bevezetni tervezett adónem és a magyar élelmiszerlánc-felügyeleti díj között, amelyről a Bizottság állami támogatással kapcsolatos hivatalos vizsgálatot indított, továbbá ismertették a Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban (2) e díjjal kapcsolatosan megfogalmazott, állami támogatásra vonatkozó előzetes értékelést. Végül pedig tájékoztatták Lengyelországot, hogy amennyiben a Bizottság előzetes jóváhagyása nélkül léptet hatályba állami támogatásnak minősülő intézkedést, a Bizottság felfüggesztő rendelkezést adhat ki. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság szolgálatai 2016. február 11-i és május 30-i levelükben bővebb felvilágosítást kértek a lengyel hatóságoktól a tervezett jogszabályról, és felkérték Lengyelországot, hogy a jogszabály elfogadása előtt egyeztessen velük. Leveleikben rámutattak arra, hogy hasonlóságok fedezhetők fel a jogszabállyal bevezetni tervezett adónem és a magyar élelmiszerlánc-felügyeleti díj között, amelyről a Bizottság állami támogatással kapcsolatos hivatalos vizsgálatot indított, továbbá ismertették a Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban (2) e díjjal kapcsolatosan megfogalmazott, állami támogatásra vonatkozó előzetes értékelést. Végül pedig tájékoztatták Lengyelországot, hogy amennyiben a Bizottság előzetes jóváhagyása nélkül léptet hatályba állami támogatásnak minősülő intézkedést, a Bizottság felfüggesztő rendelkezést adhat ki.

2

| (3) | A lengyel hatóságok 2016. március 2-án, illetve június 27-én válaszoltak a fent említett levelekre. 2016. március 2-i levelükben vállalták, hogy megküldik a Bizottságnak jogszabály tervezetét, amint elkészül a végleges változata. 2016. június 27-i levelükben arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a jogszabálytervezet már a lengyel parlament elé került, amely hamarosan elfogadja azt. Emellett a jogszabálytervezet szövegét is megküldték a Bizottság szolgálatainak. |
| --- | --- |

(3)

A lengyel hatóságok 2016. március 2-án, illetve június 27-én válaszoltak a fent említett levelekre. 2016. március 2-i levelükben vállalták, hogy megküldik a Bizottságnak jogszabály tervezetét, amint elkészül a végleges változata. 2016. június 27-i levelükben arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a jogszabálytervezet már a lengyel parlament elé került, amely hamarosan elfogadja azt. Emellett a jogszabálytervezet szövegét is megküldték a Bizottság szolgálatainak.

| (4) | A lengyel parlament 2016. július 6-án elfogadta a kiskereskedelmi adóról szóló törvényt (USTAWA z dnia 6 lipca 2016 r. o podatku od sprzedaży detalicznej (3), a továbbiakban: a törvény). A törvény 2016. szeptember 1-jén lépett hatályba. |
| --- | --- |

(4)

A lengyel parlament 2016. július 6-án elfogadta a kiskereskedelmi adóról szóló törvényt (USTAWA z dnia 6 lipca 2016 r. o podatku od sprzedaży detalicznej (3), a továbbiakban: a törvény). A törvény 2016. szeptember 1-jén lépett hatályba.

3

| (5) | A Bizottság 2016. július 8-i levelében tájékoztatta Lengyelországot arról az előzetes álláspontjáról, miszerint a törvényben meghatározott kiskereskedelmi adó (a továbbiakban: a kiskereskedelmi adó) állami támogatásnak minősül, és felkérte a lengyel hatóságokat, hogy foglaljanak állást a Bizottság által adott esetben kiadandó felfüggesztő rendelkezésről. A Bizottság 2016. július 22-én kapott választ. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2016. július 8-i levelében tájékoztatta Lengyelországot arról az előzetes álláspontjáról, miszerint a törvényben meghatározott kiskereskedelmi adó (a továbbiakban: a kiskereskedelmi adó) állami támogatásnak minősül, és felkérte a lengyel hatóságokat, hogy foglaljanak állást a Bizottság által adott esetben kiadandó felfüggesztő rendelkezésről. A Bizottság 2016. július 22-én kapott választ.

| (6) | 2016. augusztus 4-én állami támogatással kapcsolatos panasz érkezett be a Bizottsághoz ugyanezzel az intézkedéssel kapcsolatosan. |
| --- | --- |

(6)

2016. augusztus 4-én állami támogatással kapcsolatos panasz érkezett be a Bizottsághoz ugyanezzel az intézkedéssel kapcsolatosan.

| (7) | 2016. szeptember 19-i levelével a Bizottság értesítette Lengyelországot arról, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat). A Bizottság emellett az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (4) 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban felszólított az intézkedés azonnali felfüggesztésére. |
| --- | --- |

(7)

2016. szeptember 19-i levelével a Bizottság értesítette Lengyelországot arról, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat). A Bizottság emellett az (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (4) 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban felszólított az intézkedés azonnali felfüggesztésére.

4

| (8) | Az eljárás megindításáról szóló határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (5). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be a támogatási intézkedésre vonatkozó észrevételeiket. |
| --- | --- |

(8)

Az eljárás megindításáról szóló határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (5). A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be a támogatási intézkedésre vonatkozó észrevételeiket.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

5

| (9) | Lengyelország 2016. november 7-i levelében benyújtotta az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeit. A Bizottság nem kapott észrevételeket az érdekelt felektől. |
| --- | --- |

(9)

Lengyelország 2016. november 7-i levelében benyújtotta az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeit. A Bizottság nem kapott észrevételeket az érdekelt felektől.

| (10) | A lengyel fejlesztési és pénzügyminiszter 2016. október 19-én hatályba lépett rendeletével Lengyelország a 2016. szeptember 1. és 2016. december 31. között keletkezett árbevételre vonatkozóan felfüggesztette a kiskereskedelmi adó beszedését (6). A lengyel parlament 2016. november 15-én új jogszabályt fogadott el, amely 2016. december 22-én lépett hatályba (7), és 2018. január 1-ig felfüggesztette a kiskereskedelmi adó alkalmazását. |
| --- | --- |

(10)

A lengyel fejlesztési és pénzügyminiszter 2016. október 19-én hatályba lépett rendeletével Lengyelország a 2016. szeptember 1. és 2016. december 31. között keletkezett árbevételre vonatkozóan felfüggesztette a kiskereskedelmi adó beszedését (6). A lengyel parlament 2016. november 15-én új jogszabályt fogadott el, amely 2016. december 22-én lépett hatályba (7), és 2018. január 1-ig felfüggesztette a kiskereskedelmi adó alkalmazását.

6

7

| (11) | 2017. január 11-i levelében a Bizottság tájékoztatta Lengyelországot, hogy nem érkeztek észrevételek érdekelt felektől, és felkérte a lengyel hatóságokat, hogy vitassák meg saját észrevételeiket és a törvény esetlegesen tervezett módosításait a Bizottság szolgálataival. 2017. március 14-én videokonferencia útján megbeszélést tartottak. |
| --- | --- |

(11)

2017. január 11-i levelében a Bizottság tájékoztatta Lengyelországot, hogy nem érkeztek észrevételek érdekelt felektől, és felkérte a lengyel hatóságokat, hogy vitassák meg saját észrevételeiket és a törvény esetlegesen tervezett módosításait a Bizottság szolgálataival. 2017. március 14-én videokonferencia útján megbeszélést tartottak.

2.   A TÁMOGATÁS RÉSZLETES LEÍRÁSA

A TÁMOGATÁS RÉSZLETES LEÍRÁSA

| (12) | A törvény kiskereskedelmi adót vezet be Lengyelországban. |
| --- | --- |

(12)

A törvény kiskereskedelmi adót vezet be Lengyelországban.

| (13) | A törvény 5. cikke adókötelessé teszi a gazdasági tevékenységet nem végző természetes személyek (fogyasztók) részére történő áruértékesítésből származó árbevételt. A törvény 4. cikke értelemében az adóalany a kiskereskedő, aki lehet természetes személy, polgári jogi társaság (spółka cywilna), jogi személyiséggel nem rendelkező szervezeti egység vagy jogi személy, például személyegyesítő társaság (spółka osobowa), valamint a gazdasági társaságokról szóló törvénykönyvben (kodeks spolek handlowych) szabályozott egyéb társaság (korlátolt felelősségű társaság [z.o.o.] vagy részvénytársaság [S.A.]) (8). |
| --- | --- |

(13)

A törvény 5. cikke adókötelessé teszi a gazdasági tevékenységet nem végző természetes személyek (fogyasztók) részére történő áruértékesítésből származó árbevételt. A törvény 4. cikke értelemében az adóalany a kiskereskedő, aki lehet természetes személy, polgári jogi társaság (spółka cywilna), jogi személyiséggel nem rendelkező szervezeti egység vagy jogi személy, például személyegyesítő társaság (spółka osobowa), valamint a gazdasági társaságokról szóló törvénykönyvben (kodeks spolek handlowych) szabályozott egyéb társaság (korlátolt felelősségű társaság [z.o.o.] vagy részvénytársaság [S.A.]) (8).

spółka cywilna

8

| (14) | A törvény 8. szakasza szerint akkor keletkezik forgalmiadó-fizetési kötelezettség, ha az adóalany havi árbevétele meghaladja a 17 millió PLN-t. A törvény 6. szakaszának (1) bekezdése értelmében az adóalap az egy hónapban bonyolított kiskereskedelmi értékesítésből származó árbevétel 17 millió PLN-t meghaladó része. A kiskereskedelmi adó havonta fizetendő az adóköteles bevétel keletkezésének hónapját követő hónap huszonötödik napjáig. |
| --- | --- |

(14)

A törvény 8. szakasza szerint akkor keletkezik forgalmiadó-fizetési kötelezettség, ha az adóalany havi árbevétele meghaladja a 17 millió PLN-t. A törvény 6. szakaszának (1) bekezdése értelmében az adóalap az egy hónapban bonyolított kiskereskedelmi értékesítésből származó árbevétel 17 millió PLN-t meghaladó része. A kiskereskedelmi adó havonta fizetendő az adóköteles bevétel keletkezésének hónapját követő hónap huszonötödik napjáig.

| (15) | A törvény 9. szakasza két adókulcsot határoz meg:






  — | az egyik a vállalkozás kiskereskedelmi értékesítésből származó havi árbevételének 17 millió PLN (≈ 4 millió EUR (9)) feletti, de 170 millió PLN-t (≈ 40 millió EUR) meg nem haladó része után 0,8 %, |
| --- | --- | --- |

(15)

A törvény 9. szakasza két adókulcsot határoz meg:

—

az egyik a vállalkozás kiskereskedelmi értékesítésből származó havi árbevételének 17 millió PLN (≈ 4 millió EUR (9)) feletti, de 170 millió PLN-t (≈ 40 millió EUR) meg nem haladó része után 0,8 %,

9

| — | a másik pedig a vállalkozás kiskereskedelmi értékesítésből származó havi árbevételének 170 millió PLN-t meg nem haladó része után 1,4 %. |
| --- | --- |

—

a másik pedig a vállalkozás kiskereskedelmi értékesítésből származó havi árbevételének 170 millió PLN-t meg nem haladó része után 1,4 %.

| (16) | mivel a törvény 6. szakaszának (1) bekezdése és 8. szakasza mentesíti a vállalkozás kiskereskedelmi értékesítésből származó havi árbevételének 17 millió PLN-t meg nem haladó részét az adókötelezettség alól, a kiskereskedelmiadó-rendszerről elmondható, hogy progresszív adókulcsszerkezeten alapul, amelynek három havi árbevételi sávjára három eltérő adókulcs vonatkozik: a kiskereskedelmi értékesítésből származó havi árbevétel 17 millió PLN-t meg nem haladó része után 0 %, a kiskereskedelmi értékesítésből származó havi árbevétel 17 millió PLN feletti, de 170 millió PLN-t meg nem haladó része után 0,8 %, a kiskereskedelmi értékesítésből származó havi árbevétel 170 millió PLN-t meghaladó része után pedig 1,4 %. |
| --- | --- |

(16)

mivel a törvény 6. szakaszának (1) bekezdése és 8. szakasza mentesíti a vállalkozás kiskereskedelmi értékesítésből származó havi árbevételének 17 millió PLN-t meg nem haladó részét az adókötelezettség alól, a kiskereskedelmiadó-rendszerről elmondható, hogy progresszív adókulcsszerkezeten alapul, amelynek három havi árbevételi sávjára három eltérő adókulcs vonatkozik: a kiskereskedelmi értékesítésből származó havi árbevétel 17 millió PLN-t meg nem haladó része után 0 %, a kiskereskedelmi értékesítésből származó havi árbevétel 17 millió PLN feletti, de 170 millió PLN-t meg nem haladó része után 0,8 %, a kiskereskedelmi értékesítésből származó havi árbevétel 170 millió PLN-t meghaladó része után pedig 1,4 %.

3.   HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS

3.1.   A hivatalos vizsgálati eljárás megindításának indokai

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításának indokai

| (17) | A Bizottság azért indított hivatalos vizsgálati eljárást, mivel abban a szakaszban úgy vélte, hogy a lengyel kiskereskedelmi adó progresszív adókulcsszerkezete jogellenes és a belső piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatást képez. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság azért indított hivatalos vizsgálati eljárást, mivel abban a szakaszban úgy vélte, hogy a lengyel kiskereskedelmi adó progresszív adókulcsszerkezete jogellenes és a belső piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatást képez.

| (18) | A Bizottság különösen úgy ítélte meg, hogy a törvény különbséget tesz a kiskereskedelmet folytató vállalkozások között azok árbevétele és így mérete alapján, és szelektív előnyt biztosít az alacsony árbevételű, tehát kisebb vállalkozások számára. Lengyelország nem terjesztett elő meggyőző magyarázatot arra, miért vannak a nagyobb és kisebb kiskereskedelmi szereplők más ténybeli és jogi helyzetben a kiskereskedelmi adó kivetését illetően. Lengyelország tehát nem igazolta, hogy az intézkedés indokolt az adórendszer jellege vagy általános felépítése alapján. A Bizottság ezért ideiglenesen úgy vélte, hogy a törvény állami támogatást eredményez, mivel a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított összes egyéb feltétel teljesülni látszik. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság különösen úgy ítélte meg, hogy a törvény különbséget tesz a kiskereskedelmet folytató vállalkozások között azok árbevétele és így mérete alapján, és szelektív előnyt biztosít az alacsony árbevételű, tehát kisebb vállalkozások számára. Lengyelország nem terjesztett elő meggyőző magyarázatot arra, miért vannak a nagyobb és kisebb kiskereskedelmi szereplők más ténybeli és jogi helyzetben a kiskereskedelmi adó kivetését illetően. Lengyelország tehát nem igazolta, hogy az intézkedés indokolt az adórendszer jellege vagy általános felépítése alapján. A Bizottság ezért ideiglenesen úgy vélte, hogy a törvény állami támogatást eredményez, mivel a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított összes egyéb feltétel teljesülni látszik.

| (19) | Végezetül a Bizottság kétségeket támasztott azt illetően, hogy a törvény összeegyeztethető a belső piaccal. A Bizottság megállapította, hogy a Szerződés 107. cikkének (2) és (3) bekezdésében rögzített kivételek közül egyik sem tűnik alkalmazhatónak, és Lengyelország semmilyen érvet nem hozott fel annak indokolására, hogy a kiskereskedelmi adó miért állnának összhangban a belső piaccal. A Bizottság továbbá emlékeztetett arra, hogy nem minősíthet összeegyeztethetőnek olyan állami támogatási intézkedést, amely ettől elválaszthatatlan módon sérti az uniós jog egyéb szabályait, például a Szerződésben foglalt alapvető szabadságokat vagy az uniós rendeletek és irányelvek rendelkezéseit. A Bizottság ebben a szakaszban nem tudta kizárni annak lehetőségét, hogy az intézkedés elsősorban a külföldi tulajdonú vállalkozásokra irányul, ami sértené a letelepedésre irányuló, a Szerződés 49. cikkében előírt alapvető szabadságot. |
| --- | --- |

(19)

Végezetül a Bizottság kétségeket támasztott azt illetően, hogy a törvény összeegyeztethető a belső piaccal. A Bizottság megállapította, hogy a Szerződés 107. cikkének (2) és (3) bekezdésében rögzített kivételek közül egyik sem tűnik alkalmazhatónak, és Lengyelország semmilyen érvet nem hozott fel annak indokolására, hogy a kiskereskedelmi adó miért állnának összhangban a belső piaccal. A Bizottság továbbá emlékeztetett arra, hogy nem minősíthet összeegyeztethetőnek olyan állami támogatási intézkedést, amely ettől elválaszthatatlan módon sérti az uniós jog egyéb szabályait, például a Szerződésben foglalt alapvető szabadságokat vagy az uniós rendeletek és irányelvek rendelkezéseit. A Bizottság ebben a szakaszban nem tudta kizárni annak lehetőségét, hogy az intézkedés elsősorban a külföldi tulajdonú vállalkozásokra irányul, ami sértené a letelepedésre irányuló, a Szerződés 49. cikkében előírt alapvető szabadságot.

3.2.   Lengyelország észrevételei

Lengyelország észrevételei

| (20) | A lengyel hatóságok álláspontja szerint helytelenül szerepel az eljárás megindításáról szóló határozatban, hogy a kiskereskedelmi adónak három különböző sávja és kulcsa van. A lengyel hatóságok előadták, hogy a kiskereskedelmi adó kétkulcsos, mivel a 17 millió PLN-t meg nem haladó árbevétel a bevételt termelő vállalkozás jellegétől és az adott hónapban termelt bevételek teljes összegétől függetlenül egyáltalán nem adóköteles. Úgy vélik, hogy az adómentesség és a nulla százalékos adókulcs nem azonos, és a küszöbértékek minden adóalanyra „azonos és tárgyilagos feltételek mellett” vonatkoznak. |
| --- | --- |

(20)

A lengyel hatóságok álláspontja szerint helytelenül szerepel az eljárás megindításáról szóló határozatban, hogy a kiskereskedelmi adónak három különböző sávja és kulcsa van. A lengyel hatóságok előadták, hogy a kiskereskedelmi adó kétkulcsos, mivel a 17 millió PLN-t meg nem haladó árbevétel a bevételt termelő vállalkozás jellegétől és az adott hónapban termelt bevételek teljes összegétől függetlenül egyáltalán nem adóköteles. Úgy vélik, hogy az adómentesség és a nulla százalékos adókulcs nem azonos, és a küszöbértékek minden adóalanyra „azonos és tárgyilagos feltételek mellett” vonatkoznak.

| (21) | A lengyel hatóságok az adó célját illetően hangsúlyozták, hogy a kiskereskedelmi adóból származó bevételeket a családok 500 PLN gyermekgondozási többlettámogatásban részesítésére irányuló program finanszírozására használnák fel. Ezt a programot azonban a becsült költségvetésére (mintegy 16 milliárd PLN 2016-ban és megközelítőleg 22 milliárd PLN az azt követő években) tekintettel csak részben lehetne finanszírozni a kiskereskedelmi adóból (amelyből mintegy 1,6 milliárd PLN bevétel várható a teljes 2017. évben). Lengyelország emellett azzal érvelt, hogy a családok 500 PLN gyermekgondozási többlettámogatásban részesítésére irányuló program nemcsak kiadást jelentene, de kedvezően befolyásolná a gazdaságot, ugyanis növelné a fogyasztást, ezáltal pedig közvetlen hatással lenne a kiskereskedők bevételére. |
| --- | --- |

(21)

A lengyel hatóságok az adó célját illetően hangsúlyozták, hogy a kiskereskedelmi adóból származó bevételeket a családok 500 PLN gyermekgondozási többlettámogatásban részesítésére irányuló program finanszírozására használnák fel. Ezt a programot azonban a becsült költségvetésére (mintegy 16 milliárd PLN 2016-ban és megközelítőleg 22 milliárd PLN az azt követő években) tekintettel csak részben lehetne finanszírozni a kiskereskedelmi adóból (amelyből mintegy 1,6 milliárd PLN bevétel várható a teljes 2017. évben). Lengyelország emellett azzal érvelt, hogy a családok 500 PLN gyermekgondozási többlettámogatásban részesítésére irányuló program nemcsak kiadást jelentene, de kedvezően befolyásolná a gazdaságot, ugyanis növelné a fogyasztást, ezáltal pedig közvetlen hatással lenne a kiskereskedők bevételére.

| (22) | Az intézkedés állami forrásokból való finanszírozását illetően Lengyelország kifejtette, hogy az adó kialakításából nem következik az, hogy az állam olyan bevételekről mondana le, amelyeket rendes körülmények között beszedett volna a kiskereskedőktől. A lengyel hatóságok különösen arra hivatkoztak, hogy az adómentes összeg és a kedvezményes, 0,8 %-os adókulcs minden vállalkozásra vonatkozik, a lengyel állam pedig olyan forrásokról mond le, amelyeket egyébként minden vállalkozástól beszedhetne, nem csak a kisebb vállalkozásoktól. |
| --- | --- |

(22)

Az intézkedés állami forrásokból való finanszírozását illetően Lengyelország kifejtette, hogy az adó kialakításából nem következik az, hogy az állam olyan bevételekről mondana le, amelyeket rendes körülmények között beszedett volna a kiskereskedőktől. A lengyel hatóságok különösen arra hivatkoztak, hogy az adómentes összeg és a kedvezményes, 0,8 %-os adókulcs minden vállalkozásra vonatkozik, a lengyel állam pedig olyan forrásokról mond le, amelyeket egyébként minden vállalkozástól beszedhetne, nem csak a kisebb vállalkozásoktól.

| (23) | Lengyelország emellett úgy véli, hogy különbséget kell tenni „átfogó progresszivitás” és „sávos progresszivitás” között, az előbbinél ugyanis a vállalkozások teljes árbevételére vetnek ki különböző adókulcsokat annak összegétől függően, míg az utóbbinál minden vállalkozások árbevételének különböző részeire (sávjaira) alkalmaznak különböző adókulcsokat. Lengyelország álláspontja szerint a sávos progresszivitás nem keletkeztetne szelektív előnyt, mivel ugyanazok az adókulcsok vonatkoznak az összes kiskereskedelmi vállalkozásra. Lengyelország különösen azzal érvelt, hogy az adó progresszív jellege miatt nem részesíti előnybe a kisebb vállalkozásokat, ugyanis az adómentes összegnek és a kedvezményes, 0,8 %-os adókulcsnak köszönhetően a magasabb és az alacsonyabb bevételű vállalkozások működési költségei egyaránt csökkennek. Lengyelországban minél magasabb bevételt termel egy vállalkozás, annál több támogatásban részesül. |
| --- | --- |

(23)

Lengyelország emellett úgy véli, hogy különbséget kell tenni „átfogó progresszivitás” és „sávos progresszivitás” között, az előbbinél ugyanis a vállalkozások teljes árbevételére vetnek ki különböző adókulcsokat annak összegétől függően, míg az utóbbinál minden vállalkozások árbevételének különböző részeire (sávjaira) alkalmaznak különböző adókulcsokat. Lengyelország álláspontja szerint a sávos progresszivitás nem keletkeztetne szelektív előnyt, mivel ugyanazok az adókulcsok vonatkoznak az összes kiskereskedelmi vállalkozásra. Lengyelország különösen azzal érvelt, hogy az adó progresszív jellege miatt nem részesíti előnybe a kisebb vállalkozásokat, ugyanis az adómentes összegnek és a kedvezményes, 0,8 %-os adókulcsnak köszönhetően a magasabb és az alacsonyabb bevételű vállalkozások működési költségei egyaránt csökkennek. Lengyelországban minél magasabb bevételt termel egy vállalkozás, annál több támogatásban részesül.

| (24) | Ezenfelül Lengyelország azt állította, hogy a Bizottság helytelenül jelölte meg az előny kedvezményezettjeit, mivel nem minden esetben igaz, hogy az alacsonyabb bevételt termelő vállalkozások a kisebbek, a magasabb bevételt termelő vállalkozások pedig a nagyobbak. Sőt, Lengyelország szerint nincs közvetlen vagy legalábbis kizárólagos összefüggés a bevétel és a vállalkozásméret között. |
| --- | --- |

(24)

Ezenfelül Lengyelország azt állította, hogy a Bizottság helytelenül jelölte meg az előny kedvezményezettjeit, mivel nem minden esetben igaz, hogy az alacsonyabb bevételt termelő vállalkozások a kisebbek, a magasabb bevételt termelő vállalkozások pedig a nagyobbak. Sőt, Lengyelország szerint nincs közvetlen vagy legalábbis kizárólagos összefüggés a bevétel és a vállalkozásméret között.

| (25) | Az intézkedés szelektív jellegével összefüggésben Lengyelország kétségbe vonta a Bizottság által meghatározott referenciarendszert, és leszögezte, hogy kizárólag a havi 17 millió PLN-t meghaladó kiskereskedelmi bevételek utáni adózást kellene referenciarendszernek tekinteni. Ezt azzal támasztotta alá, hogy a 17 millió PLN-t meg nem haladó bevételek után nem kell kiskereskedelmi adót fizetni. Kijelentette továbbá, hogy a rendszer kialakítása nem önkényes és nem részrehajló, az adómentesség pedig minden adóalanyra vonatkozik. Emellett az eljárás megindításáról szóló határozat (26) preambulumbekezdésére hivatkozva azzal érvelt, hogy egyetlen, vonatkoztatási pontként szolgáló referenciakulcs meghatározása nélkül nem vonható le az a következtetés, miszerint az intézkedés állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(25)

Az intézkedés szelektív jellegével összefüggésben Lengyelország kétségbe vonta a Bizottság által meghatározott referenciarendszert, és leszögezte, hogy kizárólag a havi 17 millió PLN-t meghaladó kiskereskedelmi bevételek utáni adózást kellene referenciarendszernek tekinteni. Ezt azzal támasztotta alá, hogy a 17 millió PLN-t meg nem haladó bevételek után nem kell kiskereskedelmi adót fizetni. Kijelentette továbbá, hogy a rendszer kialakítása nem önkényes és nem részrehajló, az adómentesség pedig minden adóalanyra vonatkozik. Emellett az eljárás megindításáról szóló határozat (26) preambulumbekezdésére hivatkozva azzal érvelt, hogy egyetlen, vonatkoztatási pontként szolgáló referenciakulcs meghatározása nélkül nem vonható le az a következtetés, miszerint az intézkedés állami támogatásnak minősül.

| (26) | Másodsorban az eljárás megindításáról szóló határozat (32) preambulumbekezdésére válaszolva Lengyelország előadta, hogy a kiskereskedelmi adó Bizottság által meghatározott átlagos kulcsa mesterséges konstrukció. Állítása szerint a kiskereskedelmi adó szerkezete két meghatározott sávhoz előzetesen hozzárendelt konkrét adókulcsokon alapul, amelyek minden adóalanyra egyformán vonatkoznak. Ezenfelül a „sávos progresszivitás” nem minősül szelektívnek, mivel a kedvezményes adókulcs ugyanazokkal a feltételekkel vonatkozik minden vállalkozásra, azok méretétől függetlenül. Következésképpen Lengyelország álláspontja szerint nem részesülnek megkülönböztetett elbánásban azok a vállalkozások, amelyek hasonló ténybeli és jogi helyzetben vannak. |
| --- | --- |

(26)

Másodsorban az eljárás megindításáról szóló határozat (32) preambulumbekezdésére válaszolva Lengyelország előadta, hogy a kiskereskedelmi adó Bizottság által meghatározott átlagos kulcsa mesterséges konstrukció. Állítása szerint a kiskereskedelmi adó szerkezete két meghatározott sávhoz előzetesen hozzárendelt konkrét adókulcsokon alapul, amelyek minden adóalanyra egyformán vonatkoznak. Ezenfelül a „sávos progresszivitás” nem minősül szelektívnek, mivel a kedvezményes adókulcs ugyanazokkal a feltételekkel vonatkozik minden vállalkozásra, azok méretétől függetlenül. Következésképpen Lengyelország álláspontja szerint nem részesülnek megkülönböztetett elbánásban azok a vállalkozások, amelyek hasonló ténybeli és jogi helyzetben vannak.

| (27) | A fentiekre tekintettel Lengyelország úgy véli, hogy nincs szükség a rendszer jellegén vagy általános szerkezetén alapuló indokolásra. Mindazonáltal a lengyel hatóságok leszögezték, hogy a kiskereskedelmi adó progresszív szerkezetét és a jövedelemadó progresszív szerkezetét azonos módon kellene kezelni, és újraelosztás céljából indokoltnak kellene tekinteni. Lengyelország azonban nem hozott fel további érveket ennek az állítólagos indoklásnak az alátámasztására. |
| --- | --- |

(27)

A fentiekre tekintettel Lengyelország úgy véli, hogy nincs szükség a rendszer jellegén vagy általános szerkezetén alapuló indokolásra. Mindazonáltal a lengyel hatóságok leszögezték, hogy a kiskereskedelmi adó progresszív szerkezetét és a jövedelemadó progresszív szerkezetét azonos módon kellene kezelni, és újraelosztás céljából indokoltnak kellene tekinteni. Lengyelország azonban nem hozott fel további érveket ennek az állítólagos indoklásnak az alátámasztására.

| (28) | A kereskedelemre gyakorolt hatást és a versenytorzulást illetően Lengyelország ismertette kiskereskedelmi ágazata szerkezetét, és megjegyezte, hogy a legmagasabb bevételt termelő (bevásárlóközpontokban működő) üzletek rendszerint városokban találhatók, így nagyobb a vevőforgalmuk, mint a városon kívüli üzleteknek, amelyeknél a vevőknek utazási költségekkel is számolniuk kell. Ezzel szemben kisebb üzletek főként kisvárosokban és vidéken működnek, ahol épp ennek ellenkezője áll fenn (az üzletek kevésbé hozzáférhetők, a forgalom és az árbevétel pedig alacsonyabb). Lengyelország továbbá arra is rámutatott, hogy a legmagasabb bevételű kereskedők körében elterjedtek az adóoptimalizálási módszerek, aminek következtében nem fizetnek társasági adót. A magas árbevételű kereskedők emellett a méretgazdaságosság előnyeit is élvezik (minél több árut értékesítenek, annál alacsonyabbak az egységköltségek), és jellemzően befolyásukat kihasználva igyekeznek leszorítani a termelők és a beszállítók haszonkulcsait a saját javukra. Végül pedig Lengyelország azt is megjegyezte, hogy napjaink kereskedelmének alakulása jelentősen meggyengítette a független kiskereskedői szegmenst az országban (2008-ban még a piac 51 %-át tette ki, 2015-ben már csak 37 %-át). |
| --- | --- |

(28)

A kereskedelemre gyakorolt hatást és a versenytorzulást illetően Lengyelország ismertette kiskereskedelmi ágazata szerkezetét, és megjegyezte, hogy a legmagasabb bevételt termelő (bevásárlóközpontokban működő) üzletek rendszerint városokban találhatók, így nagyobb a vevőforgalmuk, mint a városon kívüli üzleteknek, amelyeknél a vevőknek utazási költségekkel is számolniuk kell. Ezzel szemben kisebb üzletek főként kisvárosokban és vidéken működnek, ahol épp ennek ellenkezője áll fenn (az üzletek kevésbé hozzáférhetők, a forgalom és az árbevétel pedig alacsonyabb). Lengyelország továbbá arra is rámutatott, hogy a legmagasabb bevételű kereskedők körében elterjedtek az adóoptimalizálási módszerek, aminek következtében nem fizetnek társasági adót. A magas árbevételű kereskedők emellett a méretgazdaságosság előnyeit is élvezik (minél több árut értékesítenek, annál alacsonyabbak az egységköltségek), és jellemzően befolyásukat kihasználva igyekeznek leszorítani a termelők és a beszállítók haszonkulcsait a saját javukra. Végül pedig Lengyelország azt is megjegyezte, hogy napjaink kereskedelmének alakulása jelentősen meggyengítette a független kiskereskedői szegmenst az országban (2008-ban még a piac 51 %-át tette ki, 2015-ben már csak 37 %-át).

| (29) | Lengyelország mindebből ezeket a következtetéseket vonta le: i. a verseny akkor sem torzulna, ha a kiskereskedelmi adó szelektívnek minősülne, mivel a nagyméretű kereskedők mer eleve jelentős versenyelőnnyel rendelkeznek a kisméretű kiskereskedőkkel szemben, és ii. a kiskereskedelmi adó kulcsainak progresszivitása korlátozza azokat a kereskedelem szerkezetét érintő kedvezőtlen változásokat (a kisméretű kereskedelem eltűnésének és a nagyméretű kereskedelem térhódításának együttes hatásai), amelyek jelenleg torzítják a versenyt. |
| --- | --- |

(29)

Lengyelország mindebből ezeket a következtetéseket vonta le: i. a verseny akkor sem torzulna, ha a kiskereskedelmi adó szelektívnek minősülne, mivel a nagyméretű kereskedők mer eleve jelentős versenyelőnnyel rendelkeznek a kisméretű kiskereskedőkkel szemben, és ii. a kiskereskedelmi adó kulcsainak progresszivitása korlátozza azokat a kereskedelem szerkezetét érintő kedvezőtlen változásokat (a kisméretű kereskedelem eltűnésének és a nagyméretű kereskedelem térhódításának együttes hatásai), amelyek jelenleg torzítják a versenyt.

| (30) | Végül pedig Lengyelország arra hivatkozott, hogy az eljárás megindításáról szóló határozat indokolatlanul korlátozza a tagállamok önállóságát fiskális politikájuk alakításában. Lengyelország szerint az állam feladata úgy kialakítani a bevezetni kívánt adó szerkezetét (vagyis meghatározni az adóalanyt, az adóalapot és az adókulcsokat), hogy az a fiskális politika szempontjából optimális legyen. |
| --- | --- |

(30)

Végül pedig Lengyelország arra hivatkozott, hogy az eljárás megindításáról szóló határozat indokolatlanul korlátozza a tagállamok önállóságát fiskális politikájuk alakításában. Lengyelország szerint az állam feladata úgy kialakítani a bevezetni kívánt adó szerkezetét (vagyis meghatározni az adóalanyt, az adóalapot és az adókulcsokat), hogy az a fiskális politika szempontjából optimális legyen.

3.3.   Az érdekelt felek észrevételei

Az érdekelt felek észrevételei

| (31) | A Bizottsághoz érdekelt felektől nem érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(31)

A Bizottsághoz érdekelt felektől nem érkeztek észrevételek.

4.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

| (32) | Elöljáróban és reagálva a Lengyelország által az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszul megfogalmazott azon állításokra, miszerint a kiskereskedelmi adó közvetlen adóintézkedés, ezért a Bizottság állami támogatási hatáskörének gyakorlása indokolatlanul korlátozza Lengyelország önállóságát fiskális politikája alakításában, a Bizottság emlékeztet arra, hogy a tagállamok ugyan fiskális önállóságot élveznek a közvetlen adózás terén, de az általuk elfogadott összes adóintézkedésnek meg kell felelnie a Szerződés 107. cikkének (10). |
| --- | --- |

(32)

Elöljáróban és reagálva a Lengyelország által az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszul megfogalmazott azon állításokra, miszerint a kiskereskedelmi adó közvetlen adóintézkedés, ezért a Bizottság állami támogatási hatáskörének gyakorlása indokolatlanul korlátozza Lengyelország önállóságát fiskális politikája alakításában, a Bizottság emlékeztet arra, hogy a tagállamok ugyan fiskális önállóságot élveznek a közvetlen adózás terén, de az általuk elfogadott összes adóintézkedésnek meg kell felelnie a Szerződés 107. cikkének (10).

10

4.1.   A támogatás megléte

A támogatás megléte

| (33) | A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerint bármely olyan tagállam által vagy állami erőforrásokból nyújtott támogatás, amely egyes vállalkozások kedvezőbb bánásmódban való részesítése vagy bizonyos áruk biztosítása révén versenytorzulást vagy ennek veszélyét eredményezheti, összeegyeztethetetlen a belső piac működésével, amennyiben az hatással van a tagállamok közötti kereskedelemre. Ahhoz, hogy valamely intézkedés a 107. cikk (1) bekezdése értelmében támogatásnak minősüljön, az említett rendelkezésben meghatározott valamennyi feltételnek teljesülnie kell (11). Kialakult nézet, hogy ahhoz, hogy valamely intézkedés állami támogatásnak minősüljön, először is az állam általi vagy állami erőforrásból történő beavatkozásnak kell megvalósulnia; második feltételként a beavatkozásnak érintenie kell a tagállamok közötti kereskedelmet; harmadik feltételként valamely vállalkozás számára szelektív előnyt kell, hogy biztosítson, negyedik feltételként pedig torzítania kell a versenyt vagy magában kell hordoznia ennek veszélyét (12). |
| --- | --- |

(33)

A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerint bármely olyan tagállam által vagy állami erőforrásokból nyújtott támogatás, amely egyes vállalkozások kedvezőbb bánásmódban való részesítése vagy bizonyos áruk biztosítása révén versenytorzulást vagy ennek veszélyét eredményezheti, összeegyeztethetetlen a belső piac működésével, amennyiben az hatással van a tagállamok közötti kereskedelemre. Ahhoz, hogy valamely intézkedés a 107. cikk (1) bekezdése értelmében támogatásnak minősüljön, az említett rendelkezésben meghatározott valamennyi feltételnek teljesülnie kell (11). Kialakult nézet, hogy ahhoz, hogy valamely intézkedés állami támogatásnak minősüljön, először is az állam általi vagy állami erőforrásból történő beavatkozásnak kell megvalósulnia; második feltételként a beavatkozásnak érintenie kell a tagállamok közötti kereskedelmet; harmadik feltételként valamely vállalkozás számára szelektív előnyt kell, hogy biztosítson, negyedik feltételként pedig torzítania kell a versenyt vagy magában kell hordoznia ennek veszélyét (12).

11

12

4.1.1.   Állami források és az államnak való felróhatóság

Állami források és az államnak való felróhatóság

| (34) | Ahhoz, hogy állami támogatásnak minősüljön, az intézkedésnek az államnak betudhatónak kell lennie, és finanszírozásának állami forrásból kell történnie. |
| --- | --- |

(34)

Ahhoz, hogy állami támogatásnak minősüljön, az intézkedésnek az államnak betudhatónak kell lennie, és finanszírozásának állami forrásból kell történnie.

| (35) | mivel a kiskereskedelmi adó a lengyel parlament által hozott törvényből ered, egyértelműen a lengyel államnak tudható be. |
| --- | --- |

(35)

mivel a kiskereskedelmi adó a lengyel parlament által hozott törvényből ered, egyértelműen a lengyel államnak tudható be.

| (36) | Az intézkedés állami forrásokon keresztüli finanszírozását illetően a Bíróság következetesen azon a véleményen volt, hogy egy intézkedés, amely révén az állami szervek bizonyos vállalkozásokat mentesítenek az adófizetés alól, amely ugyan nem jelenti az állami források tényleges átruházását, de azokat, akikre ez irányul, kedvezőbb pénzügyi helyzetbe hozza, mint más adófizetőket, állami támogatásnak minősül (13). A Bizottság a (37)–(60) preambulumbekezdésben bizonyítja, hogy a kiskereskedelmi adó (15) és (16) preambulumbekezdésben ismertetett progresszív adókulcsszerkezetének következtében Lengyelország olyan adóbevételről mond le, amelyet egyébként jogosult lett volna beszedni az alacsonyabb árbevételű kiskereskedelmi szereplőktől (így a kisebb méretű kiskereskedőktől), ha azokra ugyanaz az átlagos tényleges kiskereskedelmi adókulcs vonatkozott volna, mint a magasabb árbevételű kiskereskedelmi szereplőkre (így a nagyobb méretű kiskereskedőkre). Amiatt, hogy a progresszív adókulcsszerkezet különbséget tesz a kiskereskedők között azok mérete alapján, Lengyelország különösen olyan adóbevételről mond le, amelyet egyébként jogosult lett volna beszedni azoktól a kiskereskedelmi vállalkozásoktól, amelyek a holdingtársasági modellben üzemelő kiskereskedelmi vállalkozásokkal ellentétben jogbérleti modellben működnek (14). E bevételekről való lemondással a kiskereskedelmi adó állami források kiesését okozza a Szerződés (15) 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(36)

Az intézkedés állami forrásokon keresztüli finanszírozását illetően a Bíróság következetesen azon a véleményen volt, hogy egy intézkedés, amely révén az állami szervek bizonyos vállalkozásokat mentesítenek az adófizetés alól, amely ugyan nem jelenti az állami források tényleges átruházását, de azokat, akikre ez irányul, kedvezőbb pénzügyi helyzetbe hozza, mint más adófizetőket, állami támogatásnak minősül (13). A Bizottság a (37)–(60) preambulumbekezdésben bizonyítja, hogy a kiskereskedelmi adó (15) és (16) preambulumbekezdésben ismertetett progresszív adókulcsszerkezetének következtében Lengyelország olyan adóbevételről mond le, amelyet egyébként jogosult lett volna beszedni az alacsonyabb árbevételű kiskereskedelmi szereplőktől (így a kisebb méretű kiskereskedőktől), ha azokra ugyanaz az átlagos tényleges kiskereskedelmi adókulcs vonatkozott volna, mint a magasabb árbevételű kiskereskedelmi szereplőkre (így a nagyobb méretű kiskereskedőkre). Amiatt, hogy a progresszív adókulcsszerkezet különbséget tesz a kiskereskedők között azok mérete alapján, Lengyelország különösen olyan adóbevételről mond le, amelyet egyébként jogosult lett volna beszedni azoktól a kiskereskedelmi vállalkozásoktól, amelyek a holdingtársasági modellben üzemelő kiskereskedelmi vállalkozásokkal ellentétben jogbérleti modellben működnek (14). E bevételekről való lemondással a kiskereskedelmi adó állami források kiesését okozza a Szerződés (15) 107. cikkének (1) bekezdése értelmében.

13

14

15

4.1.2.   Előny

Előny

| (37) | Az uniós bíróságok ítélkezési gyakorlata szerint a támogatás fogalma nemcsak a pozitív juttatásokat foglalja magában, hanem azokat az intézkedéseket is, amelyek különböző formában enyhítik a vállalkozás által rendes körülmények között viselendő terheket (16). Előny biztosítható a vállalkozás adóterhének különféle típusú mérséklésével, különösen az alkalmazandó adómérték, adóalap vagy a fizetendő adó összegének csökkentésével (17). Az adó vagy díj csökkentését célzó intézkedés előnyt biztosít, mivel a hatálya alá tartozó vállalkozásokat kedvezőbb pénzügyi helyzetbe hozza más adófizetőknél, és eredményeképpen az állam bizonyos bevételektől elesik (18). |
| --- | --- |

(37)

Az uniós bíróságok ítélkezési gyakorlata szerint a támogatás fogalma nemcsak a pozitív juttatásokat foglalja magában, hanem azokat az intézkedéseket is, amelyek különböző formában enyhítik a vállalkozás által rendes körülmények között viselendő terheket (16). Előny biztosítható a vállalkozás adóterhének különféle típusú mérséklésével, különösen az alkalmazandó adómérték, adóalap vagy a fizetendő adó összegének csökkentésével (17). Az adó vagy díj csökkentését célzó intézkedés előnyt biztosít, mivel a hatálya alá tartozó vállalkozásokat kedvezőbb pénzügyi helyzetbe hozza más adófizetőknél, és eredményeképpen az állam bizonyos bevételektől elesik (18).

16

17

18

| (38) | A törvényben meghatározott progresszív adókulcsszerkezetet a kiskereskedelmi adó hatálya alá tartozó összes vállalkozásra vonatkozik, és az egyes kiskereskedők által viselt adóteher attól függ, mely sávokba esik az árbevételük. |
| --- | --- |

(38)

A törvényben meghatározott progresszív adókulcsszerkezetet a kiskereskedelmi adó hatálya alá tartozó összes vállalkozásra vonatkozik, és az egyes kiskereskedők által viselt adóteher attól függ, mely sávokba esik az árbevételük.

| (39) | Az adó progresszív jellege azt eredményezi, hogy ha a kiskereskedőnek növekszik az árbevétele, és egy sávval magasabbra kerül, akkor nemcsak az adóösszeg, de a kiskereskedelmi értékesítésből származó árbevételét terhelő adó átlagos százalékos mértéke is megemelkedik (19). Ennek eredményeképpen az alacsony árbevétellel rendelkező kiskereskedők nem vagy számottevően alacsonyabb átlagos tényleges adókulcs mellett kötelesek kiskereskedelmi adót fizetni, mint a magas árbevételű kiskereskedők, ami enyhíti az e vállalkozások által viselendő terheket a magasabb árbevételű vállalkozások által viselendő terhekhez viszonyítva. Mivel a vállalkozás által elért árbevétel bizonyos fokig összefügg az adott vállalkozás méretével, a törvényben meghatározott progresszív adókulcsszerkezetről elmondható, hogy a kisebb méretű kiskereskedőket a nagyobb méretűek hátrányára gazdasági előnyhöz juttatja e vállalkozások adóterhének és a rájuk vonatkozó átlagos tényleges adókulcsnak a csökkentésével. Az adó által minden 100 PLN árbevétel után keletkeztetett, hó végi költség nulla lesz azoknál a vállalkozásoknál, amelyek teljes árbevétele nem haladja meg a 17 millió PLN-t, majd progresszíven 0,8 %-ra emelkedik azoknál a kiskereskedőknél, akiknek a teljes árbevétele 17 millió PLN felett van, de a 170 millió PLN-t nem haladja meg, végül 1,4 %-ra növekszik azoknál a kiskereskedőknél, akiknek a teljes árbevétele meghaladja a 170 millió PLN-t. Ezt az alábbi táblázat szemlélteti:








  Árbevétel (PLN) | Határadókulcs (%) | Adó (PLN) | Adó/árbevétel (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 500 000 000 | 1,4 | 5 844 000 | 1,2 |
| 100 000 000 | 0,8 | 664 000 | 0,7 |
| 20 000 000 | 0,8 | 24 000 | 0,1 |
| 15 000 000 | 0 | 0 | 0,0 |

(39)

Az adó progresszív jellege azt eredményezi, hogy ha a kiskereskedőnek növekszik az árbevétele, és egy sávval magasabbra kerül, akkor nemcsak az adóösszeg, de a kiskereskedelmi értékesítésből származó árbevételét terhelő adó átlagos százalékos mértéke is megemelkedik (19). Ennek eredményeképpen az alacsony árbevétellel rendelkező kiskereskedők nem vagy számottevően alacsonyabb átlagos tényleges adókulcs mellett kötelesek kiskereskedelmi adót fizetni, mint a magas árbevételű kiskereskedők, ami enyhíti az e vállalkozások által viselendő terheket a magasabb árbevételű vállalkozások által viselendő terhekhez viszonyítva. Mivel a vállalkozás által elért árbevétel bizonyos fokig összefügg az adott vállalkozás méretével, a törvényben meghatározott progresszív adókulcsszerkezetről elmondható, hogy a kisebb méretű kiskereskedőket a nagyobb méretűek hátrányára gazdasági előnyhöz juttatja e vállalkozások adóterhének és a rájuk vonatkozó átlagos tényleges adókulcsnak a csökkentésével. Az adó által minden 100 PLN árbevétel után keletkeztetett, hó végi költség nulla lesz azoknál a vállalkozásoknál, amelyek teljes árbevétele nem haladja meg a 17 millió PLN-t, majd progresszíven 0,8 %-ra emelkedik azoknál a kiskereskedőknél, akiknek a teljes árbevétele 17 millió PLN felett van, de a 170 millió PLN-t nem haladja meg, végül 1,4 %-ra növekszik azoknál a kiskereskedőknél, akiknek a teljes árbevétele meghaladja a 170 millió PLN-t. Ezt az alábbi táblázat szemlélteti:

19

Árbevétel (PLN)

Határadókulcs (%)

Adó (PLN)

Adó/árbevétel (%)

500 000 000

1,4

5 844 000

1,2

100 000 000

0,8

664 000

0,7

20 000 000

0,8

24 000

0,1

15 000 000

0

0

0,0

| (40) | Annak következtében, hogy a progresszív adókulcsszerkezet méretük alapján különbséget tesz a kiskereskedők között, a jogbérleti modellben jogbérletbe vevőként működő önálló kiskereskedők előnyhöz jutnak, mivel adóterhüket az önállóan üzemeltetett üzleteik havi kiskereskedelmi árbevétele alapján kell megállapítani, és nem a teljes üzletlánc havi kiskereskedelmi árbevétele alapján, ahogy ez a holdingtársasági modellben működő kiskereskedelmi láncok esetében történik (20). |
| --- | --- |

(40)

Annak következtében, hogy a progresszív adókulcsszerkezet méretük alapján különbséget tesz a kiskereskedők között, a jogbérleti modellben jogbérletbe vevőként működő önálló kiskereskedők előnyhöz jutnak, mivel adóterhüket az önállóan üzemeltetett üzleteik havi kiskereskedelmi árbevétele alapján kell megállapítani, és nem a teljes üzletlánc havi kiskereskedelmi árbevétele alapján, ahogy ez a holdingtársasági modellben működő kiskereskedelmi láncok esetében történik (20).

20

4.1.3.   Szelektivitás

Szelektivitás

| (41) | Az intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében akkor szelektív, ha bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését előnyben részesíti. A támogatási programok esetében a Bíróság megállapította, hogy az intézkedés szelektív jellegét elvileg háromlépcsős elemzés alapján kell értékelni (21). Az első lépésben meg kell határozni, hogy melyik a tagállamban alkalmazandó közös vagy rendes adórendszer, vagyis a „referenciarendszer”. Másodszor, meg kell határozni, hogy egy adott intézkedés az említett rendszertől való eltérésnek minősül-e, azaz különbséget tesz-e a rendszerből fakadó célok tekintetében hasonló ténybeli és jogi helyzetben lévő gazdasági szereplők között. Ha a szóban forgó intézkedés nem jelent eltérést a referenciarendszertől, akkor nem szelektív. Ha azonban eltér attól (és ezért prima facie szelektív), akkor az elemzés harmadik lépésében meg kell állapítani, hogy a (referencia-) adórendszer jellege és általános felépítése igazolja-e az eltérést jelentő intézkedést (22). Amennyiben egy prima facie szelektív intézkedést a rendszer jellege vagy általános felépítése indokol, akkor az nem tekintendő szelektívnek, és így nem tartozik a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá. |
| --- | --- |

(41)

Az intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében akkor szelektív, ha bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését előnyben részesíti. A támogatási programok esetében a Bíróság megállapította, hogy az intézkedés szelektív jellegét elvileg háromlépcsős elemzés alapján kell értékelni (21). Az első lépésben meg kell határozni, hogy melyik a tagállamban alkalmazandó közös vagy rendes adórendszer, vagyis a „referenciarendszer”. Másodszor, meg kell határozni, hogy egy adott intézkedés az említett rendszertől való eltérésnek minősül-e, azaz különbséget tesz-e a rendszerből fakadó célok tekintetében hasonló ténybeli és jogi helyzetben lévő gazdasági szereplők között. Ha a szóban forgó intézkedés nem jelent eltérést a referenciarendszertől, akkor nem szelektív. Ha azonban eltér attól (és ezért prima facie szelektív), akkor az elemzés harmadik lépésében meg kell állapítani, hogy a (referencia-) adórendszer jellege és általános felépítése igazolja-e az eltérést jelentő intézkedést (22). Amennyiben egy prima facie szelektív intézkedést a rendszer jellege vagy általános felépítése indokol, akkor az nem tekintendő szelektívnek, és így nem tartozik a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá.

21

prima facie

22

prima facie

4.1.3.1.   Referenciarendszer

Referenciarendszer

| (42) | A referenciarendszer olyan következetes szabályok összessége, amelyeket általában a rendszer célja szerint – objektív kritériumok alapján – annak hatálya alá tartozó valamennyi vállalkozásra alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(42)

A referenciarendszer olyan következetes szabályok összessége, amelyeket általában a rendszer célja szerint – objektív kritériumok alapján – annak hatálya alá tartozó valamennyi vállalkozásra alkalmazni kell.

| (43) | A kiskereskedelmi adó célja Lengyelország állításaival ellentétben nem lehet a családok 500 PLN gyermekgondozási többlettámogatásban részesítésére irányuló programból eredő költségvetési kiadások fedezése. Lengyelország megerősítette, hogy az adóbevételek nem fordíthatók teljes egészükben és kizárólagosan valamely előre meghatározott kiadásfajta fedezésére, ugyanis sem a gyermekgondozás és a kiskereskedelmi ágazat, sem a gyermekgondozási támogatási program költsége és a kiskereskedelmi szereplők árbevételének nagysága között feltételezett kapcsolat nem nyert megerősítést. A családok 500 PLN gyermekgondozási többlettámogatásban részesítésére irányuló program finanszírozása nem tekinthető a kiskereskedelmi adó lényegi céljának. |
| --- | --- |

(43)

A kiskereskedelmi adó célja Lengyelország állításaival ellentétben nem lehet a családok 500 PLN gyermekgondozási többlettámogatásban részesítésére irányuló programból eredő költségvetési kiadások fedezése. Lengyelország megerősítette, hogy az adóbevételek nem fordíthatók teljes egészükben és kizárólagosan valamely előre meghatározott kiadásfajta fedezésére, ugyanis sem a gyermekgondozás és a kiskereskedelmi ágazat, sem a gyermekgondozási támogatási program költsége és a kiskereskedelmi szereplők árbevételének nagysága között feltételezett kapcsolat nem nyert megerősítést. A családok 500 PLN gyermekgondozási többlettámogatásban részesítésére irányuló program finanszírozása nem tekinthető a kiskereskedelmi adó lényegi céljának.

| (44) | A kiskereskedelmi adó célkitűzése inkább a természetes személy fogyasztóknak történő áruértékesítéssel foglalkozó összes gazdasági szereplő árbevételének megadóztatása. Figyelemmel e célkitűzésre, a természetes személy fogyasztóknak történő áruértékesítésből árbevételt realizáló összes vállalkozás úgy tekintendő, hogy hasonló ténybeli és jogi helyzetben van. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a referenciarendszer a Lengyelországon belül bármilyen áru kiskereskedelmi értékesítésével foglalkozó vállalkozások árbevételére kivetett kiskereskedelmi adó. |
| --- | --- |

(44)

A kiskereskedelmi adó célkitűzése inkább a természetes személy fogyasztóknak történő áruértékesítéssel foglalkozó összes gazdasági szereplő árbevételének megadóztatása. Figyelemmel e célkitűzésre, a természetes személy fogyasztóknak történő áruértékesítésből árbevételt realizáló összes vállalkozás úgy tekintendő, hogy hasonló ténybeli és jogi helyzetben van. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a referenciarendszer a Lengyelországon belül bármilyen áru kiskereskedelmi értékesítésével foglalkozó vállalkozások árbevételére kivetett kiskereskedelmi adó.

| (45) | Lengyelország állításaival (23) ellentétben a referenciarendszer nem korlátozódhat kizárólag a 17 millió PLN-t meghaladó árbevétellel rendelkező vállalkozásokra arra tekintettel, hogy a vállalkozások által termelt, havi 17 millió PLN-t meg nem haladó kiskereskedelmi árbevételre, amely a törvény értelmében nem adóköteles. Az adómentesség minden olyan vállalkozásra vonatkozik, amelynek árbevétele kiskereskedelmi áruértékesítésből származik, függetlenül arról, hogy árbevételük meghaladja-e a 17 millió PLN-t vagy sem. |
| --- | --- |

(45)

Lengyelország állításaival (23) ellentétben a referenciarendszer nem korlátozódhat kizárólag a 17 millió PLN-t meghaladó árbevétellel rendelkező vállalkozásokra arra tekintettel, hogy a vállalkozások által termelt, havi 17 millió PLN-t meg nem haladó kiskereskedelmi árbevételre, amely a törvény értelmében nem adóköteles. Az adómentesség minden olyan vállalkozásra vonatkozik, amelynek árbevétele kiskereskedelmi áruértékesítésből származik, függetlenül arról, hogy árbevételük meghaladja-e a 17 millió PLN-t vagy sem.

23

| (46) | A Bizottság azzal sem ért egyet, hogy a törvényben rögzített progresszív adókulcsszerkezet a referenciarendszer részét képezi. A Bíróság kimondta, hogy nem minden esetben elegendő a szelektivitás elemzését arra korlátozni, hogy az intézkedés eltér-e a tagállam által meghatározott referenciarendszertől (24). Azt is értékelni kell, hogy a tagállam következetesen vagy épp ellenkezőleg, egyértelműen önkényes vagy részrehajló módon alakította-e ki a referenciarendszer határait úgy, hogy az bizonyos vállalkozásokat előnyben részesítsen másokkal szemben. Ellenkező esetben ugyanis a tagállam ahelyett, hogy általános szabályokat írna elő, amelyek alól bizonyos vállalkozások számára kivételt biztosít, ugyanazt az eredményt az állami támogatásokra vonatkozó szabályok kikerülésével is elérhetné oly módon, hogy szabályait úgy alakítja ki és kombinálja egymással, hogy azok alkalmazása eltérő mértékű terheket ró a különböző vállalkozásokra (25). Különösen fontos e tekintetben felhívni a figyelmet arra, hogy a Bíróság következetesen arra az álláspontra helyezkedett, hogy az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése nem okuk vagy céljuk szerint tesz különbséget az állami beavatkozások között, hanem hatásaik alapján határozza meg azokat, az alkalmazott módszerektől függetlenül (26). |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság azzal sem ért egyet, hogy a törvényben rögzített progresszív adókulcsszerkezet a referenciarendszer részét képezi. A Bíróság kimondta, hogy nem minden esetben elegendő a szelektivitás elemzését arra korlátozni, hogy az intézkedés eltér-e a tagállam által meghatározott referenciarendszertől (24). Azt is értékelni kell, hogy a tagállam következetesen vagy épp ellenkezőleg, egyértelműen önkényes vagy részrehajló módon alakította-e ki a referenciarendszer határait úgy, hogy az bizonyos vállalkozásokat előnyben részesítsen másokkal szemben. Ellenkező esetben ugyanis a tagállam ahelyett, hogy általános szabályokat írna elő, amelyek alól bizonyos vállalkozások számára kivételt biztosít, ugyanazt az eredményt az állami támogatásokra vonatkozó szabályok kikerülésével is elérhetné oly módon, hogy szabályait úgy alakítja ki és kombinálja egymással, hogy azok alkalmazása eltérő mértékű terheket ró a különböző vállalkozásokra (25). Különösen fontos e tekintetben felhívni a figyelmet arra, hogy a Bíróság következetesen arra az álláspontra helyezkedett, hogy az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése nem okuk vagy céljuk szerint tesz különbséget az állami beavatkozások között, hanem hatásaik alapján határozza meg azokat, az alkalmazott módszerektől függetlenül (26).

24

25

26

| (47) | A törvényben meghatározott progresszív adókulcsszerkezet eredményeképpen az alacsony kiskereskedelmi árbevétellel rendelkező vállalkozások nem vagy számottevően alacsonyabb átlagos tényleges adókulcs mellett – vagyis a megtermelt havi árbevétel minden złotyja után – kötelesek kiskereskedelmi adót fizetni, mint a magas árbevételű vállalkozások, ami enyhíti az e vállalkozások által viselendő terheket a magasabb árbevételű vállalkozások által viselendő terhekhez viszonyítva. Mivel minden vállalkozásra különböző átlagos tényleges adókulcs alkalmazandó, a Bizottság nem tud egyetlen referenciakulcsot megállapítani. Lengyelország nem mutatott be semmilyen konkrét kulcsot referenciakulcsként vagy „rendes” kulcsként, és nem fejtette ki azt sem, miért lenne indokolt különleges körülmények miatt magasabb kulcsot alkalmazni a magas árbevételű kiskereskedelmi szereplőkre, sem azt, miért kellene alacsonyabb kulcsokat alkalmazni alacsonyabb árbevételű szereplőkre. A törvény szerinti progresszív adókulcsszerkezet hatása tehát az, hogy a különböző vállalkozások havi árbevételüktől és következésképpen méretüktől és működési modelljüktől függően eltérő tényleges kulccsal adóznak. Következésképpen a törvényben bevezetett progresszív adókulcsszerkezetről elmondható, hogy kialakításánál fogva kifejezetten a kisebb méretű kiskereskedőknek kedvez a nagyobb méretűekkel szemben azáltal, hogy eltérő adókulcsokat alkalmaz a természetes személy fogyasztóknak történő áruértékesítéssel foglalkozó vállalkozások által termelt havi árbevételre, így az alacsonyabb árbevételű vállalkozásokra alacsonyabb átlagos tényleges adókulcsot vet ki, mint a magasabb árbevételű – jellemzően külföldi tulajdonban álló (27) – vállalkozásokra, holott mindkét fajta vállalkozás ugyanazt a tevékenységet végzi. |
| --- | --- |

(47)

A törvényben meghatározott progresszív adókulcsszerkezet eredményeképpen az alacsony kiskereskedelmi árbevétellel rendelkező vállalkozások nem vagy számottevően alacsonyabb átlagos tényleges adókulcs mellett – vagyis a megtermelt havi árbevétel minden złotyja után – kötelesek kiskereskedelmi adót fizetni, mint a magas árbevételű vállalkozások, ami enyhíti az e vállalkozások által viselendő terheket a magasabb árbevételű vállalkozások által viselendő terhekhez viszonyítva. Mivel minden vállalkozásra különböző átlagos tényleges adókulcs alkalmazandó, a Bizottság nem tud egyetlen referenciakulcsot megállapítani. Lengyelország nem mutatott be semmilyen konkrét kulcsot referenciakulcsként vagy „rendes” kulcsként, és nem fejtette ki azt sem, miért lenne indokolt különleges körülmények miatt magasabb kulcsot alkalmazni a magas árbevételű kiskereskedelmi szereplőkre, sem azt, miért kellene alacsonyabb kulcsokat alkalmazni alacsonyabb árbevételű szereplőkre. A törvény szerinti progresszív adókulcsszerkezet hatása tehát az, hogy a különböző vállalkozások havi árbevételüktől és következésképpen méretüktől és működési modelljüktől függően eltérő tényleges kulccsal adóznak. Következésképpen a törvényben bevezetett progresszív adókulcsszerkezetről elmondható, hogy kialakításánál fogva kifejezetten a kisebb méretű kiskereskedőknek kedvez a nagyobb méretűekkel szemben azáltal, hogy eltérő adókulcsokat alkalmaz a természetes személy fogyasztóknak történő áruértékesítéssel foglalkozó vállalkozások által termelt havi árbevételre, így az alacsonyabb árbevételű vállalkozásokra alacsonyabb átlagos tényleges adókulcsot vet ki, mint a magasabb árbevételű – jellemzően külföldi tulajdonban álló (27) – vállalkozásokra, holott mindkét fajta vállalkozás ugyanazt a tevékenységet végzi.

27

| (48) | Amiatt, hogy különbséget tesz a kiskereskedők között azok mérete alapján, a progresszív adókulcsszerkezetről az is elmondható, hogy a jogbérleti modellben vagy függetlenül (például polgári jogi társaságként) működő kiskereskedőknek kedvez a holdingtársasági modellben működőkkel szemben. |
| --- | --- |

(48)

Amiatt, hogy különbséget tesz a kiskereskedők között azok mérete alapján, a progresszív adókulcsszerkezetről az is elmondható, hogy a jogbérleti modellben vagy függetlenül (például polgári jogi társaságként) működő kiskereskedőknek kedvez a holdingtársasági modellben működőkkel szemben.

| (49) | mivel Lengyelország úgy alakította ki ezt az adónemet, hogy bizonyos vállalkozásokat (nevezetesen az alacsony árbevételű – kisebb méretű –, illetve jogbérleti modellben vagy függetlenül – nem üzletlánc tagjaként – működő kiskereskedőket) részesítsen előnyben, miközben másokat (nevezetesen a magas árbevételű – nagyobb méretű – kiskereskedőket, illetve holdingtársasági modellben működő kiskereskedelmi láncokat) hátrányos helyzetbe hoz, a referenciarendszert eleve szelektív olyan módon, ami az adó célja – vagyis az összes kiskereskedelmi szereplő megadóztatása – fényében nem indokolt. Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ebben az ügyben a megfelelő referenciarendszer a kiskereskedelmi értékesítésből származó havi árbevételre kivetett egykulcsos (átalány-) adó, anélkül, hogy a progresszív adókulcsszerkezet e rendszer részét képezné. |
| --- | --- |

(49)

mivel Lengyelország úgy alakította ki ezt az adónemet, hogy bizonyos vállalkozásokat (nevezetesen az alacsony árbevételű – kisebb méretű –, illetve jogbérleti modellben vagy függetlenül – nem üzletlánc tagjaként – működő kiskereskedőket) részesítsen előnyben, miközben másokat (nevezetesen a magas árbevételű – nagyobb méretű – kiskereskedőket, illetve holdingtársasági modellben működő kiskereskedelmi láncokat) hátrányos helyzetbe hoz, a referenciarendszert eleve szelektív olyan módon, ami az adó célja – vagyis az összes kiskereskedelmi szereplő megadóztatása – fényében nem indokolt. Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ebben az ügyben a megfelelő referenciarendszer a kiskereskedelmi értékesítésből származó havi árbevételre kivetett egykulcsos (átalány-) adó, anélkül, hogy a progresszív adókulcsszerkezet e rendszer részét képezné.

4.1.3.2.   Eltérés a referenciarendszertől

Eltérés a referenciarendszertől

| (50) | Második lépésben meg kell határozni, hogy az intézkedés eltér-e a referenciaszabályok alkalmazásától, előnyben részesítve bizonyos vállalkozásokat más olyan vállalkozásokkal szemben, amelyek a referenciarendszerből fakadó cél tekintetében hasonló ténybeli és jogi helyzetben vannak. |
| --- | --- |

(50)

Második lépésben meg kell határozni, hogy az intézkedés eltér-e a referenciaszabályok alkalmazásától, előnyben részesítve bizonyos vállalkozásokat más olyan vállalkozásokkal szemben, amelyek a referenciarendszerből fakadó cél tekintetében hasonló ténybeli és jogi helyzetben vannak.

| (51) | A törvény 6. szakaszának (1) bekezdése értelmében a kiskereskedő kiskereskedelmi értékesítésből származó havi árbevételének 17 millió PLN-t meg nem haladó részét nem terheli adó. A kiskereskedők jelentős része számára – különösen az élelmiszer-értékesítési álágazatban – ez a mentesség azt jelenti, hogy egyáltalán nem kell adót fizetniük a kiskereskedelmi árbevételük után, mivel az e tevékenységből származó havi árbevételük 17 millió PLN alatt van. A nyilvánosan elérhető adatok (28) szerint 2016. szeptemberében 109 darab adóbevallást nyújtottak be kiskereskedelmi árbevétel után fizetendő adó összegéről, miközben a lengyel Pénzügyminisztérium becslései szerint mintegy 200 000 kiskereskedelmi szereplő működik Lengyelországban. Következésképpen a Lengyelországban a kiskereskedelmi ágazat élelmiszer-értékesítési alágazatában tevékenykedő vállalkozások túlnyomó többsége nem éri el a törvény 6. szakaszának (1) bekezdésében meghatározott küszöbértéket, így nem fizet kiskereskedelmi adót. |
| --- | --- |

(51)

A törvény 6. szakaszának (1) bekezdése értelmében a kiskereskedő kiskereskedelmi értékesítésből származó havi árbevételének 17 millió PLN-t meg nem haladó részét nem terheli adó. A kiskereskedők jelentős része számára – különösen az élelmiszer-értékesítési álágazatban – ez a mentesség azt jelenti, hogy egyáltalán nem kell adót fizetniük a kiskereskedelmi árbevételük után, mivel az e tevékenységből származó havi árbevételük 17 millió PLN alatt van. A nyilvánosan elérhető adatok (28) szerint 2016. szeptemberében 109 darab adóbevallást nyújtottak be kiskereskedelmi árbevétel után fizetendő adó összegéről, miközben a lengyel Pénzügyminisztérium becslései szerint mintegy 200 000 kiskereskedelmi szereplő működik Lengyelországban. Következésképpen a Lengyelországban a kiskereskedelmi ágazat élelmiszer-értékesítési alágazatában tevékenykedő vállalkozások túlnyomó többsége nem éri el a törvény 6. szakaszának (1) bekezdésében meghatározott küszöbértéket, így nem fizet kiskereskedelmi adót.

28

| (52) | Ami a 17 millió PLN-t meghaladó havi árbevétellel rendelkező kiskereskedőket illeti, havi árbevételük küszöbérték alatti részét nem terheli adó, havi árbevételük 17 millió PLN feletti, de 170 millió PLN-t meg nem haladó részére 0,8 %-os adókulcs vonatkozik, árbevételük 170 millió PLN-t meghaladó része után pedig 1,4 %-os adót kell fizetniük. |
| --- | --- |

(52)

Ami a 17 millió PLN-t meghaladó havi árbevétellel rendelkező kiskereskedőket illeti, havi árbevételük küszöbérték alatti részét nem terheli adó, havi árbevételük 17 millió PLN feletti, de 170 millió PLN-t meg nem haladó részére 0,8 %-os adókulcs vonatkozik, árbevételük 170 millió PLN-t meghaladó része után pedig 1,4 %-os adót kell fizetniük.

| (53) | Lengyelország különbséget tesz „sávos progresszivitás” és „átfogó progresszivitás” között, és arra hivatkozik, hogy az összes adókulcs (vagyis a 0 %-nak megfelelő adómentesség, valamint a 0,8 %-os és az 1,4 %-os kulcs) minden vállalkozásra azonos feltételekkel történő alkalmazására tekintettel nem tér el a referenciarendszertől. Azonban mindkét fajta progresszív adózás esetében más az átlagos tényleges adókulcs, amelyet árbevételük – vagyis az adó tárgya – és végeredményben méretük alapján a különböző társaságokra vonatkozik. Ahogy azt a következő példában szereplő három, külön-külön 10 millió, 100 millió és 750 millió PLN havi árbevételt termelő kiskereskedő (adóalany) esete is szemlélteti, az átlagos tényleges adókulcsok jelentősen eltérnek, holott mindegyik kiskereskedőre ugyanazok az adókulcsok vonatkoznak, és bevételük azonos hányada esik ugyanabba az adósávba. 100 PLN árbevételre vetítve az 1. kiskereskedőt valójában egyáltalán nem terheli adó, a 2. kiskereskedő mintegy 0,7 PLN-t, a 3. kiskereskedő pedig megközelítőleg 1,2 PLN-t fizet.








  Havi kiskereskedelmi árbevétel | 1. kiskereskedő
  10 millió PLN | 2. kiskereskedő
  100 millió PLN | 3. kiskereskedő
  750 millió PLN |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A bevétel 17 millió PLN-t meg nem haladó része után fizetendő adó | 0 | 0 | 0 |
| A bevétel 17 millió PLN feletti, de 170 millió PLN-t meg nem haladó része után fizetendő adó | — | 664 000 PLN
  (82 999 999 PLN × 0,008) | 1 224 000 PLN
  (152 999 999 PLN × 0,008) |
| A bevétel 170 millió PLN-t meghaladó része után fizetendő adó | — | — | 8 120 000 PLN
  (579 999 999 PLN × 0,014) |
| Fizetendő adó összesen | 0 | 664 000 PLN | 9 344 000 PLN |
| Átlagos tényleges adókulcs | 0 % | 0,664 % | 1,246 % |

(53)

Lengyelország különbséget tesz „sávos progresszivitás” és „átfogó progresszivitás” között, és arra hivatkozik, hogy az összes adókulcs (vagyis a 0 %-nak megfelelő adómentesség, valamint a 0,8 %-os és az 1,4 %-os kulcs) minden vállalkozásra azonos feltételekkel történő alkalmazására tekintettel nem tér el a referenciarendszertől. Azonban mindkét fajta progresszív adózás esetében más az átlagos tényleges adókulcs, amelyet árbevételük – vagyis az adó tárgya – és végeredményben méretük alapján a különböző társaságokra vonatkozik. Ahogy azt a következő példában szereplő három, külön-külön 10 millió, 100 millió és 750 millió PLN havi árbevételt termelő kiskereskedő (adóalany) esete is szemlélteti, az átlagos tényleges adókulcsok jelentősen eltérnek, holott mindegyik kiskereskedőre ugyanazok az adókulcsok vonatkoznak, és bevételük azonos hányada esik ugyanabba az adósávba. 100 PLN árbevételre vetítve az 1. kiskereskedőt valójában egyáltalán nem terheli adó, a 2. kiskereskedő mintegy 0,7 PLN-t, a 3. kiskereskedő pedig megközelítőleg 1,2 PLN-t fizet.

Havi kiskereskedelmi árbevétel

1. kiskereskedő

10 millió PLN

2. kiskereskedő

100 millió PLN

3. kiskereskedő

750 millió PLN

A bevétel 17 millió PLN-t meg nem haladó része után fizetendő adó

0

0

0

A bevétel 17 millió PLN feletti, de 170 millió PLN-t meg nem haladó része után fizetendő adó

—

664 000 PLN

(82 999 999 PLN × 0,008)

1 224 000 PLN

(152 999 999 PLN × 0,008)

A bevétel 170 millió PLN-t meghaladó része után fizetendő adó

—

—

8 120 000 PLN

(579 999 999 PLN × 0,014)

Fizetendő adó összesen

Fizetendő adó összesen

0

0

664 000 PLN

664 000 PLN

9 344 000 PLN

9 344 000 PLN

Átlagos tényleges adókulcs

Átlagos tényleges adókulcs

0 %

0 %

0,664 %

0,664 %

1,246 %

1,246 %

| (54) | Ahogy azt a fenti táblázat is mutatja, a kiskereskedelmi adó éppen a progresszív adókulcsok és a hozzájuk tartozó sávok miatt tesz különbséget a kiskereskedők (adóalanyok) között árbevételük mértéke és így méretük alapján. Az adókulcsok törvényben megállapított progresszív jellege miatt a magasabb árbevételű vállalkozásokra lényegesen magasabb határadókulcsok és átlagos adókulcsok vonatkoznak, mint az alacsonyabb árbevételű szereplőkre. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a törvénnyel bevezetett progresszív adókulcsszerkezet eltér a Lengyelországban kiskereskedelemmel foglalkozó összes vállalkozás kiskereskedelmi árbevételére kivetett egykulcsos (átalány-) adóból álló referenciarendszertől, és az alacsonyabb árbevételű – így kisebb méretű – kiskereskedőknek kedvez. |
| --- | --- |

(54)

Ahogy azt a fenti táblázat is mutatja, a kiskereskedelmi adó éppen a progresszív adókulcsok és a hozzájuk tartozó sávok miatt tesz különbséget a kiskereskedők (adóalanyok) között árbevételük mértéke és így méretük alapján. Az adókulcsok törvényben megállapított progresszív jellege miatt a magasabb árbevételű vállalkozásokra lényegesen magasabb határadókulcsok és átlagos adókulcsok vonatkoznak, mint az alacsonyabb árbevételű szereplőkre. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a törvénnyel bevezetett progresszív adókulcsszerkezet eltér a Lengyelországban kiskereskedelemmel foglalkozó összes vállalkozás kiskereskedelmi árbevételére kivetett egykulcsos (átalány-) adóból álló referenciarendszertől, és az alacsonyabb árbevételű – így kisebb méretű – kiskereskedőknek kedvez.

| (55) | A fentiek alapján a Bizottság véli, hogy az intézkedés eltér a referenciarendszertől és ezért prima facie szelektív. |
| --- | --- |

(55)

A fentiek alapján a Bizottság véli, hogy az intézkedés eltér a referenciarendszertől és ezért prima facie szelektív.

prima facie

4.1.3.3.   Indokoltság a rendszer jellege vagy általános felépítése alapján

Indokoltság a rendszer jellege vagy általános felépítése alapján

| (56) | Miután a Bizottság bizonyította, hogy az állami intézkedés prima facie szelektív, mivel a referenciarendszer fényében különbséget tesz a hasonló ténybeli és jogi helyzetben lévő vállalkozások között, így a tagállam kötelessége, hogy indokolást nyújtson az említett rendszer jellege vagy általános felépítése alapján. A referenciarendszertől eltérő intézkedés nem szelektív, ha azt a rendszer jellege vagy általános felépítése indokolja. Ez a helyzet akkor, ha a szelektív elbánás a rendszer lényegi részét képező, annak működését és eredményességét biztosító mechanizmusok következménye (29). |
| --- | --- |

(56)

Miután a Bizottság bizonyította, hogy az állami intézkedés prima facie szelektív, mivel a referenciarendszer fényében különbséget tesz a hasonló ténybeli és jogi helyzetben lévő vállalkozások között, így a tagállam kötelessége, hogy indokolást nyújtson az említett rendszer jellege vagy általános felépítése alapján. A referenciarendszertől eltérő intézkedés nem szelektív, ha azt a rendszer jellege vagy általános felépítése indokolja. Ez a helyzet akkor, ha a szelektív elbánás a rendszer lényegi részét képező, annak működését és eredményességét biztosító mechanizmusok következménye (29).

prima facie

29

| (57) | Lengyelország arra hivatkozott, hogy amennyiben a törvény szerinti progresszív adókulcsszerkezetről megállapítást nyer, hogy valóban megkülönböztetést idéz elő, amit Lengyelország vitat, akkor ez az újraelosztási célra tekintettel indokolt, ahogy a nyereségalapú adónemek esetében is. Lengyelország előadta továbbá, hogy a magas árbevételű vállalkozások nagyobb teherviselő képességgel rendelkeznek, a méretgazdaságosság előnyeit élvezik, képesek a befolyásukat kihasználva leszorítani a termelők és a beszállítók haszonkulcsait a saját javukra, és gyakran adóoptimalizálási stratégiákat alkalmaznak. |
| --- | --- |

(57)

Lengyelország arra hivatkozott, hogy amennyiben a törvény szerinti progresszív adókulcsszerkezetről megállapítást nyer, hogy valóban megkülönböztetést idéz elő, amit Lengyelország vitat, akkor ez az újraelosztási célra tekintettel indokolt, ahogy a nyereségalapú adónemek esetében is. Lengyelország előadta továbbá, hogy a magas árbevételű vállalkozások nagyobb teherviselő képességgel rendelkeznek, a méretgazdaságosság előnyeit élvezik, képesek a befolyásukat kihasználva leszorítani a termelők és a beszállítók haszonkulcsait a saját javukra, és gyakran adóoptimalizálási stratégiákat alkalmaznak.

| (58) | A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a törvény az árbevételük szintjén vet ki adókat a vállalkozásokra. A nyereségalapú adókkal (30) szemben az árbevételen alapuló adók nem veszik figyelembe az értékesítés során felmerült költségeket. Tehát a forgalmi adók a vállalkozásokat a méretük alapján terhelik, nem pedig nyereségességük vagy teherviselő képességük, illetve a méretgazdaságosságból fakadó hatékonyság elérése, a termelők és beszállítók haszonkulcsainak saját javukra történő befolyásolása (31) vagy a Lengyelország által hivatkozott adóoptimalizálási stratégiák kihasználása iránti képességük alapján. Következésképpen egyik említett tényezővel sem indokolható a vállalkozások árbevételére kivetett progresszív adó. |
| --- | --- |

(58)

A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a törvény az árbevételük szintjén vet ki adókat a vállalkozásokra. A nyereségalapú adókkal (30) szemben az árbevételen alapuló adók nem veszik figyelembe az értékesítés során felmerült költségeket. Tehát a forgalmi adók a vállalkozásokat a méretük alapján terhelik, nem pedig nyereségességük vagy teherviselő képességük, illetve a méretgazdaságosságból fakadó hatékonyság elérése, a termelők és beszállítók haszonkulcsainak saját javukra történő befolyásolása (31) vagy a Lengyelország által hivatkozott adóoptimalizálási stratégiák kihasználása iránti képességük alapján. Következésképpen egyik említett tényezővel sem indokolható a vállalkozások árbevételére kivetett progresszív adó.

30

31

| (59) | A progresszív forgalmi adókat kizárólag az adórendszer jellege és általános felépítése, azaz belső logikája indokolhatja abban az esetben, ha az adónem egyedi célkitűzése teszi szükségessé a progresszív adókulcsok alkalmazását. A meghatározott negatív externáliák megszüntetését célzó forgalmi adó esetében például indokolt lehet bizonyos mértékű progresszivitás, ha megállapítást nyert, hogy az adóköteles tevékenységek által létrehozott externáliák az adózó árbevételének (vagy méretének) növekedésével együtt progresszíven fokozódnak. A lengyel hatóságok nem nyújtottak be ilyen indoklást. |
| --- | --- |

(59)

A progresszív forgalmi adókat kizárólag az adórendszer jellege és általános felépítése, azaz belső logikája indokolhatja abban az esetben, ha az adónem egyedi célkitűzése teszi szükségessé a progresszív adókulcsok alkalmazását. A meghatározott negatív externáliák megszüntetését célzó forgalmi adó esetében például indokolt lehet bizonyos mértékű progresszivitás, ha megállapítást nyert, hogy az adóköteles tevékenységek által létrehozott externáliák az adózó árbevételének (vagy méretének) növekedésével együtt progresszíven fokozódnak. A lengyel hatóságok nem nyújtottak be ilyen indoklást.

| (60) | A Bizottság ennek megfelelően úgy véli, hogy az adórendszer jellege és általános felépítése nem igazolja a kiskereskedelmi adó progresszív adókulcsait. Ezért az intézkedés szelektív előnyt biztosít az alacsonyabb árbevételű (tehát kisebb méretű) kiskereskedelmi vállalkozásoknak. |
| --- | --- |

(60)

A Bizottság ennek megfelelően úgy véli, hogy az adórendszer jellege és általános felépítése nem igazolja a kiskereskedelmi adó progresszív adókulcsait. Ezért az intézkedés szelektív előnyt biztosít az alacsonyabb árbevételű (tehát kisebb méretű) kiskereskedelmi vállalkozásoknak.

4.1.4.   Potenciális versenytorzító hatás, valamint az Unión belüli kereskedelemre gyakorolt potenciális hatás

Potenciális versenytorzító hatás, valamint az Unión belüli kereskedelemre gyakorolt potenciális hatás

| (61) | A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerint ahhoz, hogy egy intézkedés állami támogatásnak minősüljön, torzítania kell a versenyt, vagy a verseny torzításával kell fenyegetnie, és érintenie kell az Unión belüli kereskedelmet. |
| --- | --- |

(61)

A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerint ahhoz, hogy egy intézkedés állami támogatásnak minősüljön, torzítania kell a versenyt, vagy a verseny torzításával kell fenyegetnie, és érintenie kell az Unión belüli kereskedelmet.

| (62) | A kiskereskedelmi adó minden olyan vállalkozásra vonatkozik, amelynek Lengyelországban bizonyos kiskereskedelmi értékesítési tevékenységekből árbevétele származik. A kiskereskedelem Lengyelországban nyitott a verseny előtt, és a piacon más tagállamokból származó szereplők is jelen vannak. Ehhez hasonlóan a lengyelországi székhelyű kiskereskedelmi szereplő más tagállamokban is tevékenykedhetnek, vagy a jövőben ilyen tevékenységekbe kezdhetnek. Ezért a bizonyos ágazati szereplők számára nyújtott támogatás alkalmas arra, hogy érintse az Unión belüli kereskedelmet. |
| --- | --- |

(62)

A kiskereskedelmi adó minden olyan vállalkozásra vonatkozik, amelynek Lengyelországban bizonyos kiskereskedelmi értékesítési tevékenységekből árbevétele származik. A kiskereskedelem Lengyelországban nyitott a verseny előtt, és a piacon más tagállamokból származó szereplők is jelen vannak. Ehhez hasonlóan a lengyelországi székhelyű kiskereskedelmi szereplő más tagállamokban is tevékenykedhetnek, vagy a jövőben ilyen tevékenységekbe kezdhetnek. Ezért a bizonyos ágazati szereplők számára nyújtott támogatás alkalmas arra, hogy érintse az Unión belüli kereskedelmet.

| (63) | A kiskereskedelmi adó progresszív jellege valóban hatással van az adó hatálya alá tartozó vállalkozások versenyhelyzetére. Amennyiben az intézkedés alacsonyabb árbevételű vállalkozásokat mentesít annak az adónak a kötelezettsége alól, amelyet egyébként fizetniük kellene, ha a magas árbevételű vállalkozásokkal azonos adókulcs vonatkozna rájuk, akkor az intézkedés alapján nyújtott szelektív előny működési támogatásnak minősül. A Bíróság következetesen úgy ítélte meg, hogy a működési támogatás torzítja a versenyt, így az e vállalkozásoknak nyújtott bármely támogatást úgy kell tekinteni, hogy az torzítja a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyeget azáltal, hogy megerősíti azok pénzügyi helyzetét a lengyel kiskereskedelmi piacon. Ehhez hasonlóan a nagyobb méretű (magasabb árbevétellel rendelkező) kiskereskedőkre vonatkozó magasabb adókulcsok ronthatják a nagyobb méretű kiskereskedők értékesítési forgalmát, és csökkenthetik piaci részesedésüket, vagy akár a piacról való kivonulásra is kényszeríthetik őket. A verseny torzulna, mivel a kiskereskedők nem tudnának kizárólag hatékonyságuk és versenyképességük alapján versenyezni a piacon, ugyanis az árbevételük mértékétől függően adózási szempontból eltérő bánásmódban is részesülnének, amelyet nem indokolnának az általuk okozott externáliák. |
| --- | --- |

(63)

A kiskereskedelmi adó progresszív jellege valóban hatással van az adó hatálya alá tartozó vállalkozások versenyhelyzetére. Amennyiben az intézkedés alacsonyabb árbevételű vállalkozásokat mentesít annak az adónak a kötelezettsége alól, amelyet egyébként fizetniük kellene, ha a magas árbevételű vállalkozásokkal azonos adókulcs vonatkozna rájuk, akkor az intézkedés alapján nyújtott szelektív előny működési támogatásnak minősül. A Bíróság következetesen úgy ítélte meg, hogy a működési támogatás torzítja a versenyt, így az e vállalkozásoknak nyújtott bármely támogatást úgy kell tekinteni, hogy az torzítja a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyeget azáltal, hogy megerősíti azok pénzügyi helyzetét a lengyel kiskereskedelmi piacon. Ehhez hasonlóan a nagyobb méretű (magasabb árbevétellel rendelkező) kiskereskedőkre vonatkozó magasabb adókulcsok ronthatják a nagyobb méretű kiskereskedők értékesítési forgalmát, és csökkenthetik piaci részesedésüket, vagy akár a piacról való kivonulásra is kényszeríthetik őket. A verseny torzulna, mivel a kiskereskedők nem tudnának kizárólag hatékonyságuk és versenyképességük alapján versenyezni a piacon, ugyanis az árbevételük mértékétől függően adózási szempontból eltérő bánásmódban is részesülnének, amelyet nem indokolnának az általuk okozott externáliák.

| (64) | A Lengyelország által a kiskereskedelmi ágazat szerkezetéről megfogalmazott észrevételeket illetően a Bizottság megjegyzi, hogy Lengyelország azon érvelése (32), miszerint a progresszív adókulcsok korlátozzák azokat a kereskedelem szerkezetét érintő kedvezőtlen változásokat (a kisméretű kereskedelem eltűnésének és a nagyméretű kereskedelem térhódításának együttes hatásai), amelyek Lengyelország szerint jelenleg torzítják a versenyt, ismét csak megerősíti, hogy az intézkedést az ország kiskereskedelmi ágazatában fennálló versenykörnyezet befolyásolása céljából fogadták el. |
| --- | --- |

(64)

A Lengyelország által a kiskereskedelmi ágazat szerkezetéről megfogalmazott észrevételeket illetően a Bizottság megjegyzi, hogy Lengyelország azon érvelése (32), miszerint a progresszív adókulcsok korlátozzák azokat a kereskedelem szerkezetét érintő kedvezőtlen változásokat (a kisméretű kereskedelem eltűnésének és a nagyméretű kereskedelem térhódításának együttes hatásai), amelyek Lengyelország szerint jelenleg torzítják a versenyt, ismét csak megerősíti, hogy az intézkedést az ország kiskereskedelmi ágazatában fennálló versenykörnyezet befolyásolása céljából fogadták el.

32

| (65) | Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedés torzítja a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyeget és érinti az Unión belüli kereskedelmet. |
| --- | --- |

(65)

Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedés torzítja a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyeget és érinti az Unión belüli kereskedelmet.

4.1.5.   Következtetés

Következtetés

| (66) | mivel a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében előírt valamennyi feltétel teljesül, a Bizottság megállapítja, hogy a progresszív adókulcsszerkezettel rendelkező kiskereskedelmi adó az említett rendelkezés értelmében állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(66)

mivel a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében előírt valamennyi feltétel teljesül, a Bizottság megállapítja, hogy a progresszív adókulcsszerkezettel rendelkező kiskereskedelmi adó az említett rendelkezés értelmében állami támogatásnak minősül.

4.2.   A támogatás összeegyeztethetősége a belső piaccal

A támogatás összeegyeztethetősége a belső piaccal

| (67) | Az állami támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintendő, ha az EUMSZ 107. cikkének (2) bekezdésében felsorolt kategóriák (33) valamelyikébe tartozik, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek lehet tekinteni, ha a Bizottság megállapította, hogy az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdésében felsorolt kategóriák (34) valamelyikébe tartozik. Azonban az állami támogatást nyújtó tagállamra hárul a bizonyítási teher annak bizonyítására, hogy az általa nyújtott állami támogatás a Szerződés 107. cikkének (2) vagy (3) bekezdése értelmében a belső piaccal összeegyeztethető (35). |
| --- | --- |

(67)

Az állami támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintendő, ha az EUMSZ 107. cikkének (2) bekezdésében felsorolt kategóriák (33) valamelyikébe tartozik, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek lehet tekinteni, ha a Bizottság megállapította, hogy az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdésében felsorolt kategóriák (34) valamelyikébe tartozik. Azonban az állami támogatást nyújtó tagállamra hárul a bizonyítási teher annak bizonyítására, hogy az általa nyújtott állami támogatás a Szerződés 107. cikkének (2) vagy (3) bekezdése értelmében a belső piaccal összeegyeztethető (35).

33

34

35

| (68) | A Bizottság megjegyzi, hogy a lengyel hatóságok nem indokolták, hogy a kiskereskedelmi adó miért lenne összeegyeztethető a belső piaccal. Lengyelország nem tett észrevételt az intézkedés összeegyeztethetősége tekintetében az eljárás megindításáról szóló határozatban kifejtett kétségekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(68)

A Bizottság megjegyzi, hogy a lengyel hatóságok nem indokolták, hogy a kiskereskedelmi adó miért lenne összeegyeztethető a belső piaccal. Lengyelország nem tett észrevételt az intézkedés összeegyeztethetősége tekintetében az eljárás megindításáról szóló határozatban kifejtett kétségekkel kapcsolatban.

| (69) | A Bizottság úgy véli, hogy ebben az esetben a fent említett rendelkezésekben meghatározott kivételek egyike sem alkalmazható, mivel úgy tűnik, hogy az intézkedések célja nem az említett rendelkezésekben felsorolt célkitűzések valamelyikének elérése. Következésképpen az intézkedés nem nyilvánítható összeegyeztethetőnek a belső piaccal. |
| --- | --- |

(69)

A Bizottság úgy véli, hogy ebben az esetben a fent említett rendelkezésekben meghatározott kivételek egyike sem alkalmazható, mivel úgy tűnik, hogy az intézkedések célja nem az említett rendelkezésekben felsorolt célkitűzések valamelyikének elérése. Következésképpen az intézkedés nem nyilvánítható összeegyeztethetőnek a belső piaccal.

4.3.   A támogatás visszafizettetése

A támogatás visszafizettetése

| (70) | A törvényt sohasem jelentették be, és a Bizottság sem nyilvánította azt a belső piaccal összeegyeztethetőnek. Mivel a törvény a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül, valamint az (EU) 2015/1589 rendelet 1. cikkének c) pontja értelmében vett olyan új támogatást jelent, amelyet a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében meghatározott felfüggesztési kötelezettség megsértésével léptettek hatályba, az intézkedés így továbbá az (EU) 2015/1589 rendelet 1. cikkének f) pontja értelmében vett jogellenes támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(70)

A törvényt sohasem jelentették be, és a Bizottság sem nyilvánította azt a belső piaccal összeegyeztethetőnek. Mivel a törvény a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül, valamint az (EU) 2015/1589 rendelet 1. cikkének c) pontja értelmében vett olyan új támogatást jelent, amelyet a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében meghatározott felfüggesztési kötelezettség megsértésével léptettek hatályba, az intézkedés így továbbá az (EU) 2015/1589 rendelet 1. cikkének f) pontja értelmében vett jogellenes támogatásnak minősül.

| (71) | mivel megállapítást nyert, hogy a törvény jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatást képez, a támogatást az (EU) 2015/1589 rendelet 16. cikke értelmében vissza kell fizettetni annak kedvezményezettjeivel. |
| --- | --- |

(71)

mivel megállapítást nyert, hogy a törvény jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatást képez, a támogatást az (EU) 2015/1589 rendelet 16. cikke értelmében vissza kell fizettetni annak kedvezményezettjeivel.

| (72) | A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatában kiadott felfüggesztő rendelkezése eredményeként azonban Lengyelország 2016. november 7-i levelében megerősítette, hogy felfüggesztette a törvényben meghatározott kiskereskedelmi adó megfizetésének kötelezettségét. |
| --- | --- |

(72)

A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatában kiadott felfüggesztő rendelkezése eredményeként azonban Lengyelország 2016. november 7-i levelében megerősítette, hogy felfüggesztette a törvényben meghatározott kiskereskedelmi adó megfizetésének kötelezettségét.

| (73) | Ezért az intézkedés keretében tényleges állami támogatás nyújtására nem került sor. Ezért nincs szükség visszafizettetés előírására. |
| --- | --- |

(73)

Ezért az intézkedés keretében tényleges állami támogatás nyújtására nem került sor. Ezért nincs szükség visszafizettetés előírására.

5.   KÖVETKEZTETÉS

KÖVETKEZTETÉS

| (74) | A Bizottság megállapítja, hogy Lengyelország jogellenesen, a Szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével hajtotta végre a szóban forgó támogatást. |
| --- | --- |

(74)

A Bizottság megállapítja, hogy Lengyelország jogellenesen, a Szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével hajtotta végre a szóban forgó támogatást.

| (75) | Ez a határozat nem sérti az EUMSZ 258. cikke szerint arra vonatkozóan indított eljárást, hogy az intézkedés összhangban áll-e a Szerződésben foglalt alapvető szabadságokkal, különösen a Szerződés 49. cikkében biztosított letelepedés szabadságával, |
| --- | --- |

(75)

Ez a határozat nem sérti az EUMSZ 258. cikke szerint arra vonatkozóan indított eljárást, hogy az intézkedés összhangban áll-e a Szerződésben foglalt alapvető szabadságokkal, különösen a Szerződés 49. cikkében biztosított letelepedés szabadságával,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A kiskereskedelmi adóról szóló 2016. július 6-i törvénnyel bevezetett progresszív adókulcsszerkezettel rendelkező kiskereskedelmi adó az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a belső piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősül, és azt Lengyelország ugyanazon Szerződés 108. cikkének (3) bekezdését megsértve, jogellenesen vetette ki.

2. cikk

Lengyelországnak e határozat elfogadásának napjával kezdődő hatállyal meg kell szüntetnie az 1. cikkben említett intézkedés szerinti támogatás összes függőben lévő kifizetését.

3. cikk

Lengyelország biztosítja e határozatnak az arról szóló értesítéstől számított négy hónapon belüli végrehajtását.

4. cikk

(1)   Lengyelországnak az e határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül be kell nyújtania az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes leírását;

(2)   Lengyelországnak folyamatosan tájékoztatnia kell a Bizottságot az e határozat végrehajtása érdekében hozott nemzeti intézkedésekről. Görögország a Bizottság egyszerű kérésére azonnali tájékoztatást ad az e határozat végrehajtása érdekében már meghozott és tervezett intézkedésekről.

5. cikk

Ennek a határozatnak a Lengyel Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2017. június 30-án.

a Bizottság részéről

Margrethe VESTAGER

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL C 406., 2016.11.4., 76. o.

1

(2)  Lásd a magyar élelmiszerlánc-felügyeleti díj módosításának ügyében hozott bizottsági határozatot (HL C 277., 2015.8.21., 12. o.); lásd még a Bizottság következő ügyekben hozott határozatait: SA.39235 – Magyar reklámadó (HL C 136., 2015.4.24., 7. o.); és SA.41187 – Dohányipari vállalkozások magyarországi egészségügyi hozzájárulása (HL C 277., 2015.8.21., 24. o.).

2

(3)  Dz. U. z 2016 r. poz. 1155

3

(4)  A Tanács (EU) 2015/1589 rendelete (2015. július 13.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 248., 2015.9.24., 9. o.).

4

(5)  Vö. az 1. lábjegyzettel.

5

(6)  Lásd a lengyel Jogi Közlöny 2016. évi 1723. tételét.

6

(7)  Lásd a lengyel Jogi Közlöny 2016. évi 2099. tételét.

7

(8)  A törvény 3. szakaszának (4) bekezdése tartalmazza a kiskereskedő fogalmának meghatározását.

8

(9)  Az átváltási árfolyam 1 PLN ≈ 0,238 EUR.

9

(10)  Lásd a C-182/03. és a C-217/03. sz., Belgium és Forum 187 ASBL kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (EU:C:2006:416) 81. pontját; a C-106/09 P és C-107/09 P sz., Bizottság kontra Gibraltár kormánya és az Egyesült Királyság egyesített ügyekben hozott ítéletet (EU:C:2011:732); a C-417/10. sz., 3M Italia ügyben hozott ítélet (EU:C:2012:184) 25. pontját és a C-529/10. sz., Safilo ügyben hozott végzés (EU:C:2012:188) 18. pontját; lásd még a T-538/11. sz., Belgium kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EU:T:2015:188) 66. pontját.

10

Belgium és Forum 187 ASBL kontra Bizottság

Bizottság kontra Gibraltár kormánya és az Egyesült Királyság

3M Italia

Safilo

Belgium kontra Bizottság

(11)  Lásd a C-399/08 P. sz., Bizottság kontra Deutsche Post ügyben hozott ítélet (EU:C:2010:481) 38. pontját, valamint az abban hivatkozott ítélkezési gyakorlatot.

11

Bizottság kontra Deutsche Post

(12)  Lásd a C-399/08 P. sz., Bizottság kontra Deutsche Post ügyben hozott ítélet (EU:C:2010:481) 39. pontját, valamint az abban hivatkozott ítélkezési gyakorlatot.

12

Bizottság kontra Deutsche Post

(13)  Lásd a C-106/09 P. és a C-107/09 P. sz., Bizottság kontra Gibraltár kormánya és az Egyesült Királyság egyesített ügyekben hozott ítélet (EU:C:2011:732) 72. pontját, valamint az abban hivatkozott ítélkezési gyakorlatot.

13

Bizottság kontra Gibraltár kormánya és az Egyesült Királyság

(14)  A kiskereskedelmi lánc több üzletét tulajdonló vagy üzemeltető kiskereskedelmi vállalkozások a kiskereskedelmi adó alkalmazásában egyetlen adóalanynak minősülnek.

14

(15)  Lásd a C-169/08. sz., Presidente del Consiglio dei Ministri ügyben hozott ítélet (EU:C:2009:709) 58. pontját.

15

Presidente del Consiglio dei Ministri

(16)  A C-143/99 sz., Adria-Wien Pipeline ügy, (EU:C:2001:598) 38. pont.

16

(17)  Lásd a C-66/02. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EU:C:2005:768) 78. pontját; a C-222/04. sz., Cassa di Risparmio di Firenze és társai ügyben hozott ítélet (EU:C:2006:8) 132. pontját; és a C-522/13. sz., Ministerio de Defensa és Navantia ügyben hozott ítélet (EU:C:2014:2262) 21–31. pontját.

17

Olaszország kontra Bizottság

Cassa di Risparmio di Firenze és társai

Ministerio de Defensa és Navantia

(18)  A C-393/04. sz. és C-41/05. sz., EU egyesített ügyekben hozott ítélet (EU:C:2006:403) 30. pontja, valamint a C-387/92. sz., Banco Exterior de España ügyben hozott ítélet (EU:C:1994:100.) 14. pontja.

18

Banco Exterior de España

(19)  Az adott hónapban az adózó által fizetendő adó összegének és az adózó adott havi árbevételének a hányadosaként számítható ki.

19

(20)  A jogbérleti modellben mindegyik jogbérletbe vevő önálló adóalany. Abban a valószínűsíthető helyzetben, ha a jogbérletbe vevő csak egy üzletet tulajdonol és üzemeltet, a forgalmi adó kizárólag annak az egyetlen üzletnek az árbevételét terheli. A holdingtársasági modellben egyetlen üzlet nem minősül adóalanynak. Az adó és annak progresszív kulcsai a holdingtársaság valamennyi üzletének összesített árbevételére vonatkoznak.

20

(21)  Lásd például a C-279/08. P. sz., Bizottság kontra Hollandia (NOx) ügyben hozott ítéletet (EU:C:2011:551); a C-143/99. sz. EUügyben hozott ítéletet (EU: C: 2001: 598); a C-78/08 – C-80/08. sz., EU egyesített ügyekben hozott ítéletet (EU:C:2011:550 és EU:C:2010:411), valamint a C-308/01. sz., GIL Insurance ügyben hozott ítéletet (EU:C:2004:252 és EU:C:2003:481).

21

Bizottság kontra Hollandia (NOx)

GIL Insurance

(22)  A Bizottság közleménye az állami támogatási szabályoknak a vállalkozások közvetlen adóztatásával kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazásáról (HL C 384., 1998.12.10., 3. o.).

22

(23)  Lásd a (25). preambulumbekezdést.

23

(24)  A C-106/09. P. és C-107/09. P. sz., Bizottság és Spanyolország kontra Government of Gibraltar és Egyesült Királyság egyesített ügyekben hozott ítélet (EU:C:2011:732).

24

Bizottság és Spanyolország kontra Government of Gibraltar és Egyesült Királyság

(25)  
  Ugyanott, 92. pont.

25

Ugyanott

(26)  A C-487/06. P. sz., British Aggregates kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EU:C:2008:757) 85. és 89. pontja és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat, valamint a C-279/08. P. sz., Bizottság kontra Hollandia (NOx) ügyben hozott ítélet (EU:C:2011:551) 51. pontja.

26

British Aggregates kontra Bizottság

Bizottság kontra Hollandia (NOx)

(27)  A C-106/09. P. és C-107/09. P. sz., Bizottság és Spanyolország kontra Government of Gibraltar és Egyesült Királyság egyesített ügyekben hozott ítélet (EU:C:2011:732).

27

Bizottság és Spanyolország kontra Government of Gibraltar és Egyesült Királyság

(28)  Lásd: https://www.wiadomoscihandlowe.pl/artykuly/podatek-handlowy-w-praktyce-wiemy-ile-firm-zlozylo,9669/5 Az említett hónapban az összes adózó által bevallott kiskereskedelmi adó teljes esedékes összege 114 millió PLN volt. Ennek az összegnek megközelítőleg 70 %-át, azaz 78,9 millió PLN-t Lengyelország tíz legnagyobb méretű kiskereskedőjének kell befizetnie, és csupán tizenkét kiskereskedelmi szereplőre vonatkozott a legmagasabb, 1,4 %-os adókulcs. A Lengyelországban tevékenykedő kiskereskedelmi szereplők számáról lásd még: „
  Rynek detalicznego handlu spożywczego w Polsce
  ”, Fundacja Republikańska, Varsó, 2016.

28

Rynek detalicznego handlu spożywczego w Polsce

(29)  Lásd például a C-78/08 – C-80/08. sz., Paint Graphos és társai egyesített ügyekben hozott ítélet (EU:C:2011:550) 69. pontját.

29

Paint Graphos és társai

(30)  Lásd az állami támogatásokkal kapcsolatos szabályoknak a vállalkozások közvetlen adóztatásával kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (HL C 384., 1998.12.10., 3. o.) 24. pontját. A progresszív adómérték igazolására alkalmas újraelosztási célra vonatkozó állítást kifejezetten csak a nyereség vagy (nettó) eredmény adóztatására vonatkozóan fogalmaztak meg, nem pedig a forgalmi adók tekintetében.

30

(31)  Ezenkívül az ugyanazon márkanév alatt működő jogbérletbe vevők hálózata együttesen hasonló nyomást gyakorolhat a termelők és a beszállítók haszonkulcsaira, mint a nagy integrált szereplők, sőt, akár vissza is élhet vele. Ez a két csoport mégis más elbánásban részesül a kiskereskedelmi adó szempontjából.

31

(32)  Lásd Lengyelország 2016. november 7-i beadványát, amelyet az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszul intézett a Bizottsághoz.

32

(33)  A Szerződés 107. cikkének (2) bekezdésében említett eltérések a következőkre vonatkoznak: a) a magánszemély fogyasztóknak nyújtott szociális jellegű támogatás; b) a természeti csapások vagy más rendkívüli események által okozott károk helyreállítására nyújtott támogatás; és c) a Németországi Szövetségi Köztársaság egyes területeinek nyújtott támogatás.

33

(34)  A Szerződés 107. cikkének (3) bekezdésében említett eltérések a következőkre vonatkoznak: a) az egyes térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatás; b) valamely közös európai érdeket szolgáló fontos projekt megvalósításának előmozdítására vagy egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás; c) az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás; d) a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás; és e) a Tanács határozata által meghatározott támogatás.

34

(35)  A T-68/03. sz., Olympiaki Aeroporia Ypiresies AE kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben hozott ítélet (EU:T:2007:253) 34. pontja.

35

Olympiaki Aeroporia Ypiresies AE kontra az Európai Közösségek Bizottsága

---