# Euroopan unionin C 233/2022

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 233 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 65. vuosikerta16. kesäkuu 2022 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 233

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

65. vuosikerta16. kesäkuu 2022

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 233/01 | Komission Tiedonanto suuntaviivoista Venäjän hyökkäyssotaa Ukrainasta pakenevien ihmisten auttamiseksi työmarkkinoille, ammatilliseen koulutukseen ja aikuiskoulutukseen | 1 |

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2022/C 233/01

Komission Tiedonanto suuntaviivoista Venäjän hyökkäyssotaa Ukrainasta pakenevien ihmisten auttamiseksi työmarkkinoille, ammatilliseen koulutukseen ja aikuiskoulutukseen

1

---

| | III   Valmistavat säädökset |
| --- | --- |
| | EUROOPAN KESKUSPANKKI |
| 2022/C 233/02 | Euroopan Keskuspankin Lausunto, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2022, ehdotuksesta asetuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013 muuttamisesta luottoriskiä, vastuun arvonoikaisuriskiä, operatiivista riskiä, markkinariskiä ja kokonaisriskipainolattiaa koskevien vaatimusten osalta (CON/2022/11) | 14 |
| 2022/C 233/03 | EUROOPAN KESKUSPANKIN LAUSUNTO, annettu 11 päivänä huhtikuuta 2022, ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi toimenpiteistä yhteisen korkean kyberturvatason varmistamiseksi koko unionissa ja direktiivin (EU) 2016/1148 kumoamisesta (CON/2022/14) | 22 |

III   Valmistavat säädökset

EUROOPAN KESKUSPANKKI

2022/C 233/02

Euroopan Keskuspankin Lausunto, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2022, ehdotuksesta asetuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013 muuttamisesta luottoriskiä, vastuun arvonoikaisuriskiä, operatiivista riskiä, markkinariskiä ja kokonaisriskipainolattiaa koskevien vaatimusten osalta (CON/2022/11)

14

2022/C 233/03

EUROOPAN KESKUSPANKIN LAUSUNTO, annettu 11 päivänä huhtikuuta 2022, ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi toimenpiteistä yhteisen korkean kyberturvatason varmistamiseksi koko unionissa ja direktiivin (EU) 2016/1148 kumoamisesta (CON/2022/14)

22

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Neuvosto |
| 2022/C 233/04 | Neuvoston päätös, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2022, Euroopan lääkeviraston hallintoneuvoston neljän jäsenen nimittämisestä | 26 |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 233/05 | Euron kurssi — 15. kesäkuuta 2022 | 28 |
| 2022/C 233/06 | Yhteenveto Euroopan komission päätöksistä, jotka koskevat kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) liitteessä XIV lueteltujen aineiden markkinoille käyttöön saattamista ja/tai käyttöä koskevia lupia
  (Julkaistu asetuksen (EY) N:o 1907/2006
  64 artiklan 9 kohdan nojalla)

   (
  1
  ) | 29 |
| 2022/C 233/07 | Yhteenveto Euroopan komission päätöksistä, jotka koskevat kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) liitteessä XIV lueteltujen aineiden markkinoille käyttöön saattamista ja/tai käyttöä koskevia lupia
  (Julkaistu asetuksen (EY) N:o 1907/2006
  64 artiklan 9 kohdan nojalla)

   (
  1
  ) | 30 |
| 2022/C 233/08 | Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön | 31 |
| 2022/C 233/09 | Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön | 33 |
| | JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET |
| 2022/C 233/10 | Luottolaitosten tervehdyttämisestä ja likvidaatiosta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/24/EY 13 artiklan mukainen ilmoitus Sberbank Europe AG:n likvidaatiosta ja sitä seuraavasta purkamisesta (itävaltalaisen luottolaitoksen likvidaatio) | 34 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

2022/C 233/04

Neuvoston päätös, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2022, Euroopan lääkeviraston hallintoneuvoston neljän jäsenen nimittämisestä

26

Euroopan komissio

2022/C 233/05

Euron kurssi — 15. kesäkuuta 2022

28

2022/C 233/06

Yhteenveto Euroopan komission päätöksistä, jotka koskevat kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) liitteessä XIV lueteltujen aineiden markkinoille käyttöön saattamista ja/tai käyttöä koskevia lupia
  (Julkaistu asetuksen (EY) N:o 1907/2006
  64 artiklan 9 kohdan nojalla)

   (
  1
  )

(Julkaistu asetuksen (EY) N:o 1907/2006

64 artiklan 9 kohdan nojalla)

1

29

2022/C 233/07

Yhteenveto Euroopan komission päätöksistä, jotka koskevat kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) liitteessä XIV lueteltujen aineiden markkinoille käyttöön saattamista ja/tai käyttöä koskevia lupia
  (Julkaistu asetuksen (EY) N:o 1907/2006
  64 artiklan 9 kohdan nojalla)

   (
  1
  )

(Julkaistu asetuksen (EY) N:o 1907/2006

64 artiklan 9 kohdan nojalla)

1

30

2022/C 233/08

Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön

31

2022/C 233/09

Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön

33

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

2022/C 233/10

Luottolaitosten tervehdyttämisestä ja likvidaatiosta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/24/EY 13 artiklan mukainen ilmoitus Sberbank Europe AG:n likvidaatiosta ja sitä seuraavasta purkamisesta (itävaltalaisen luottolaitoksen likvidaatio)

34

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | HALLINNOLLISET MENETTELYT |
| | Euroopan unionin henkilöstövalintatoimisto |
| 2022/C 233/11 | Ilmoitus avoimesta kilpailusta | 35 |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 233/12 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10748 – MACQUARIE / BCI / NATIONAL GRID / NATIONAL GRID GAS) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 36 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 233/13 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu tuote-eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen | 38 |

V   Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Euroopan unionin henkilöstövalintatoimisto

2022/C 233/11

Ilmoitus avoimesta kilpailusta

35

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2022/C 233/12

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10748 – MACQUARIE / BCI / NATIONAL GRID / NATIONAL GRID GAS) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

36

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2022/C 233/13

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu tuote-eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen

38

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 16.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 233/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 233/1

---

KOMISSION TIEDONANTO

suuntaviivoista Venäjän hyökkäyssotaa Ukrainasta pakenevien ihmisten auttamiseksi työmarkkinoille, ammatilliseen koulutukseen ja aikuiskoulutukseen

(2022/C 233/01)

1.   JOHDANTO

Sen jälkeen, kun Venäjä käynnisti hyökkäyssodan Ukrainaa vastaan, lähes 6,5 miljoonaa ihmistä on paennut Ukrainasta EU:hun. Noin 3 miljoonaa on rekisteröitynyt saadakseen tilapäistä suojelua, ja suurin osa on naisia ja lapsia (1). Tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen mukaan vain suhteellisen pieni osa työikäisistä pakolaisista on päässyt EU:n työmarkkinoille tai rekisteröitynyt julkisiin työvoimapalveluihin. Tämä saattaa johtua fyysisistä tai henkisistä traumoista, sopeutumisesta vastaanottavaan jäsenvaltioon, tiedon puuttumisesta käytettävissä olevista mahdollisuuksista tai muista esteistä (kuten kielestä tai lastenhoitovelvollisuuksista).

Riippumatta siitä, kuinka moni todennäköisesti jää EU:hun ja kuinka todennäköiseltä paluu näyttää, jäsenvaltioiden työmarkkinoille pääsystä kiinnostuneiden ihmisten määrän uskotaan kasvavan.

Nopea ja tehokas integroituminen työmarkkinoille on tärkeää sekä vastaanottaville yhteisöille että Venäjän hyökkäyssotaa Ukrainasta pakeneville ihmisille, jotka voivat tällä tavalla rakentaa elämänsä uudelleen ja jatkaa osaamisensa kehittämistä. Tästä on etua paitsi asianomaisille henkilöille ja EU:lle myös Ukrainan jälleenrakentamiselle.

Tässä tiedonannossa esitellään poliittisia suuntaviivoja jäsenvaltioiden toimia varten, jotta ne voivat auttaa Venäjän hyökkäyssotaa pakenevia ihmisiä pääsemään työmarkkinoille, ammatilliseen koulutukseen ja aikuiskoulutukseen.

Suuntaviivat pohjautuvat EU:n tasolla jo toteutettuihin toimiin, joilla tuetaan EU:hun saapuvia, ja täydentävät niitä. Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/382 (2) Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY (3), jäljempänä ”tilapäistä suojelua koskeva direktiivi”, 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta, hyväksyttiin 4. maaliskuuta 2022. Komissio antoi 21. maaliskuuta kyseisen päätöksen täytäntöönpanoa koskevat toimintaohjeet (4), jäljempänä ”toimintaohjeet”, 23. maaliskuuta tiedonannon Ukrainan sotaa pakenevien vastaanottaminen: Eurooppa valmistautuu vastaamaan tarpeisiin (5), jäljempänä ”23. maaliskuuta annettu tiedonanto”, ja 5. huhtikuuta suosituksen Venäjän hyökkäyksen vuoksi Ukrainasta pakenevien henkilöiden tutkintojen tunnustamisesta (6), jäljempänä ”suositus tutkintojen tunnustamisesta”. Maaliskuun 28. päivänä kokoontuneessa ylimääräisessä oikeus- ja sisäasioiden neuvostossa komissio esitteli yhdessä EU:n neuvoston puheenjohtajavaltion Ranskan kanssa 10-kohtaisen suunnitelman (7), jolla tehostetaan Ukrainasta sotaa pakenevien ihmisten vastaanoton koordinointia Euroopassa. Näitä keskeisiä asiakirjoja päivitetään tarvittaessa muuttuvien olosuhteiden huomioon ottamiseksi, jos lisäohjeistus on tarpeen.

Tilapäistä suojelua saavilla henkilöillä on oikeus päästä EU:n työmarkkinoille, ammatilliseen koulutukseen ja aikuiskoulutukseen. Komissio rohkaisi 23. maaliskuuta annetussa tiedonannossa jäsenvaltioita myöntämään pääsyn työmarkkinoille myös henkilöille, joihin sovelletaan neuvoston täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2022/382 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua kansallisen lainsäädännön mukaista asianmukaista suojelua, jäljempänä ”kansallisen lainsäädännön mukainen asianmukainen suojelu”, sekä laajentamaan tilapäistä suojelua koskevan direktiivin 12 artiklan säännösten soveltamisen koskemaan heitä. Samaan tapaan komissio kehottaa tällä tiedonannolla jäsenvaltioita, siinä määrin kuin se on mahdollista, laajentamaan tilapäistä suojelua koskevan direktiivin 14 artiklan ammatillista koulutusta ja aikuiskolutusta koskevien säännösten soveltamisen koskemaan henkilöitä, joihin sovelletaan kansallisen lainsäädännön mukaista asianmukaista suojelua. Sen vuoksi tässä tiedonannossa viitataan sekä Venäjän hyökkäyssotaa pakeneviin henkilöihin, jotka ovat oikeutettuja tilapäiseen suojeluun tilapäistä suojelua koskevan direktiivin nojalla, että henkilöihin, jotka ovat oikeutettuja tilapäiseen suojeluun kansallisen lainsäädännön mukaisen asianmukaisen suojelun nojalla.

Komissio pitää monien eri kanavien kautta yhteyttä Venäjän hyökkäyssotaa pakenevien henkilöiden vastaanottoon ja integrointiin osallistuviin kansallisiin viranomaisiin, työmarkkinaosapuoliin ja talouselämän osapuoliin, yksityiseen sektoriin ja kansalaisjärjestöihin. Solidaarisuusfoorumi (8) koordinoi jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä esimerkiksi kartoittamalla tarpeita, resursseja, vastaanottovalmiuksia ja siirtoja ja kiinnittää erityistä huomiota kaikkein haavoittuvimpien ja erityisesti lasten tarpeisiin. Komissio on perustanut monikielisen verkkosivuston (9), jolla Venäjän hyökkäyssotaa pakeneville henkilöille annetaan tietoa heidän oikeuksistaan ja mahdollisuuksistaan sekä menettelyistä, joita heidän on noudatettava saavuttuaan EU:hun. Lisäksi monilla EU:n tason aloitteilla varmistetaan, että jäsenvaltiot voivat hyödyntää käytettävissään olevia EU:n varoja täysimääräisesti, etenkin osana ”koheesiopoliittista tukitoimea Euroopan pakolaisten auttamiseksi” (CARE-tukitoimi (10)).

Tulijoiden määrä ja saapumisnopeus ovat ennennäkemättömiä ja edellyttävät tehokkaita toimia kaikilla tasoilla. Tämän asiakirjan tarkoituksena on antaa jäsenvaltioille poliittisia suuntaviivoja, joiden tarkoituksena on helpottaa Ukrainasta tulevien henkilöiden integrointia työmarkkinoille. Siinä hahmotellaan viime kuukausina ja vuosien 2015–2016 muuttoliikekriisistä saatuihin kokemuksiin ja parhaisiin käytäntöihin perustuvia konkreettisia toimia, joita jäsenvaltiot voivat toteuttaa. Onnistunut integroituminen työmarkkinoille riippuu myös muilla aloilla, kuten majoituksen, terveydenhuollon (myös mielenterveys- ja lisääntymisterveydenhuollon) sosiaalisen suojelun ja palvelujen sekä vanhempien osalta lastenhoidon, varhaiskasvatuksen ja kouluopetuksen osalta toteutetuista toimista. Kaikki komission näillä aloilla toteuttamat toimet ovat täydentäviä (11).

Jäsenvaltioita kannustetaan panemaan tässä tiedonannossa annetut suuntaviivat täytäntöön Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden (12) mukaisesti. Nämä periaatteet ovat olennaisia oikeudenmukaisten ja toimivien työmarkkinoiden ja sosiaalisen suojelun järjestelmien takaamiseksi Euroopassa. Useat kotouttamista ja osallisuutta koskevaan komission toimintasuunnitelmaan 2021–2027 (13) sisältyvät toimet ovat erityisen tärkeitä Venäjän hyökkäyssotaa pakenevien ihmisten kannalta. Huomiota olisi kiinnitettävä myös syrjimättömyyteen ja syrjinnän vaarassa olevien tiettyjen ryhmien, kuten romanien ja rodulliseen tai etniseen vähemmistöön kuuluvien henkilöiden, vammaisten ja hlbtiq-yhteisöjen, erityiseen haavoittuvuuteen.

EU jatkaa yhteistyötään Ukrainan viranomaisten kanssa ja tukee toimia, joilla varmistetaan, että Venäjän hyökkäyssotaa pakenevat ihmiset voivat käyttää oikeuksiaan. EU:n ukrainalaisilla maahanmuuttajayhteisöillä on merkittävä rooli Venäjän hyökkäyssotaa pakenevien ihmisten auttamisessa.

Image 1
  2.   PÄÄSY TYÖMARKKINOILLE JA KOULUTUKSEEN

2.1.   Ansiotyö ja itsenäinen ammatinharjoittaminen

Nopea ja tehokas pääsy ja integroituminen työmarkkinoille on olennaisen tärkeää niille Venäjän hyökkäyssotaa pakeneville ihmisille, jotka ovat halukkaita ja kykeneviä tekemään työtä. He voivat toimia palkattuina työntekijöinä tai itsenäisinä ammatinharjoittajina ja siten tulla taloudellisesti riippumattomiksi, rakentaa elämänsä uudelleen ja osallistua ja integroitua paikallisyhteisöön EU:ssa oleskelunsa aikana. Tästä on etua paitsi asianomaisille henkilöille ja EU:lle myös Ukrainan jälleenrakentamiselle.

On sallittava, että tilapäistä suojelua saavat henkilöt voivat toimia palkattuina työntekijöinä tai itsenäisinä ammatinharjoittajina, ellei asianomaiseen ammattiin sovellettavista säännöistä muuta johdu. Työmarkkinapoliittisista syistä jäsenvaltiot saavat asettaa etusijalle unionin kansalaiset ja niiden maiden kansalaiset, joita sitoo sopimus Euroopan talousalueesta, sekä laillisesti maassa oleskelevat, työttömyyskorvausta saavat kolmansien maiden kansalaiset. Tällöin on sovellettava palkkausta, toisen palveluksessa tai itsenäisenä ammatinharjoittajana toimivia koskevien sosiaaliturvajärjestelmien piiriin pääsyä sekä muita työehtoja koskevaa, jäsenvaltioissa voimassa olevaa yleistä lainsäädäntöä.

Komissio suosittelee 23. maaliskuuta annetussa tiedonannossa, että jäsenvaltiot tulkitsevat tilapäistä suojelua koskevan direktiivin mukaisia oikeuksia päästä EU:n työmarkkinoille mahdollisimman laajasti ja soveltavat poikkeuksia vapaaseen liikkuvuuteen sisämarkkinoilla vain asianmukaisesti perustelluissa olosuhteissa. Komissio kannustaa jäsenvaltioita myöntämään pääsyn työmarkkinoilleen myös niille, joihin sovelletaan kansallisen lainsäädännön mukaista asianmukaista suojelua. Suosituksessa tutkintojen tunnustamisesta komissio suositteli myös, että jäsenvaltiot eivät aseta tai pidä voimassa vaatimuksia, joiden mukaan yritysten on osoitettava, että ne eivät voi palkata EU:n kansalaista ennen tilapäistä suojelua saavan henkilön palkkaamista.

On myös tärkeää estää hyväksikäyttö ja pimeä työ. Euroopan työviranomainen tukee parhaiden käytäntöjen vaihtoa pimeän työn vastaista yhteistyötä edistävän eurooppalaisen fooruminsa (14) kautta mahdollisen työvoiman väärinkäytön ja hyväksikäytön torjumiseksi. Viime vuosina foorumi on edistänyt kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa yhdistyvät ehkäisevät toimet (kuten tietoisuuden lisääminen ja tiedottaminen) ja työpaikalla tehtyjen tarkastusten pohjalta asetetut seuraamukset (15).

Julkisilla työvoimapalveluilla on keskeinen rooli eli ne toimivat linkkinä työnhakijoiden ja työnantajien välillä sekä ihmisten integroimisessa työmarkkinoille ja saapuvien neuvonnassa. Ne tekevät yhteistyötä ja koordinoivat toimia muiden sidosryhmien, kuten muiden kansallisten viranomaisten, kuntien, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisjärjestöjen, mukaan lukien ukrainalaiset ja muut maahanmuuttajayhteisöt, kanssa oikea-aikaisen ja kohdennetun tuen varmistamiseksi. Julkiset työnvälityspalvelut ovat myös keskeisiä EURES-palvelujen (16) tarjoajia. Osa Venäjän hyökkäyssotaa pakenevista ihmistä voi käyttää näitä palveluja. Komissio on valmis helpottamaan näihin kysymyksiin liittyvää tiedonvaihtoa ja yhteistyötä entisestään Euroopan laajuisen julkisten työvoimapalvelujen verkoston kautta.

| Julkisia työvoimapalveluja koskeva kyselytutkimus: | |
| --- | --- |

Julkisia työvoimapalveluja koskeva kyselytutkimus:

Image 2

Maaliskuussa 2022 komissio teki julkisia työvoimapalveluja koskevan kyselytutkimuksen. Sen mukaan työvoimapalvelut ovat mukauttaneet asiaan liittyviä prosessejaan nopeasti tiedottamalla verkossa monella kielellä (joissakin tapauksissa myös ukrainaksi) ja asettamalla käyttöön erityisiä neuvonantajia. Joissakin maissa julkiset työvoimapalvelut ovat perustaneet omia sivutoimipisteitä Venäjän hyökkäyssotaa pakeneville työnhakijoille, ja joissakin tapauksissa ne jopa julkaisevat nimenomaan heille tarkoitettuja työpaikkoja. Jotkin työvoimapalvelut ovat edustettuina jo vastaanottokeskuksissa ja -palveluissa, ja jotkin niistä osallistuvat Venäjän hyökkäyssotaa pakenevien ihmisten auttamiseksi perustettuihin yhteisiin hätäapuryhmiin tai työryhmiin. Monilla julkisilla työvoimapalveluilla on jo viime vuosina hankittua huomattavaa kokemusta turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten rekisteröinnistä ja profiloinnista ja heidän integroimisestaan työmarkkinoille. Sen vuoksi niitä pyydetään tekemään yhteistyötä ja vaihtamaan hyviä käytäntöjä Euroopan laajuisen julkisten työvoimapalvelujen verkoston kautta.

Komissio tekee yhteistyötä myös työmarkkinaosapuolten ja talouselämän osapuolten kanssa työmarkkinoiden eurooppalaisen kotouttamiskumppanuuden (17) puitteissa ja edistää siten Venäjän hyökkäyssotaa pakenevien ihmisten integroimista työmarkkinoille. Jäsenvaltioita kannustetaan omaksumaan myös kansallisella tasolla monisidosryhmäinen lähestymistapa työmarkkinaosapuolten ja talouselämän osapuolten osalta, sillä ne ovat keskeisiä pyrittäessä luomaan ja saamaan tehokkaasti käyttöön työllistymisen ja itsenäisen ammatinharjoittamisen mahdollisuuksia ja antamaan riittävästi tukea.

| Komissio kehottaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon seuraavat seikat, kun ne toteuttavat työllistymiseen ja itsenäiseen ammatinharjoittamiseen liittyviä toimia:






  — | Tietojen asettaminen saataville seuraavista:







  — | Venäjän hyökkäyssotaa pakeneville ihmisille tarkoitettu tuki. Tämä tarkoittaa lainsäädännön velvoitteiden ylittämistä siltä osin kuin on kyse oikeuksista tiedottamisesta ja koskee saatavilla olevaa tukea, kuten ammatinvalinnanohjausta, neuvontaa, mentorointia, suojaa syrjinnältä (erityisesti raskaana olevat ja pienten lasten vanhemmat) ja työ- ja yksityiselämän tasapainoa koskevia toimia. Tällaiset tiedot voitaisiin sisällyttää tilapäistä suojelua koskevan direktiivin 9 artiklassa tarkoitettuun asiakirjaan mielellään vastaanottajan kielellä, ja ne voitaisiin asettaa saataville myös asiaa koskevilla verkkosivustoilla, sovelluksissa tai mainoksissa. Jäsenvaltioita kannustetaan asettamaan vastaavanlainen asiakirja ja tietopaketti myös kansallisen lainsäädännön mukaista asianmukaista suojelua saavien henkilöiden saataville. |
| --- | --- | --- |

Image 3
  Komissio kehottaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon seuraavat seikat, kun ne toteuttavat työllistymiseen ja itsenäiseen ammatinharjoittamiseen liittyviä toimia:

—

Tietojen asettaminen saataville seuraavista:

—

Venäjän hyökkäyssotaa pakeneville ihmisille tarkoitettu tuki. Tämä tarkoittaa lainsäädännön velvoitteiden ylittämistä siltä osin kuin on kyse oikeuksista tiedottamisesta ja koskee saatavilla olevaa tukea, kuten ammatinvalinnanohjausta, neuvontaa, mentorointia, suojaa syrjinnältä (erityisesti raskaana olevat ja pienten lasten vanhemmat) ja työ- ja yksityiselämän tasapainoa koskevia toimia. Tällaiset tiedot voitaisiin sisällyttää tilapäistä suojelua koskevan direktiivin 9 artiklassa tarkoitettuun asiakirjaan mielellään vastaanottajan kielellä, ja ne voitaisiin asettaa saataville myös asiaa koskevilla verkkosivustoilla, sovelluksissa tai mainoksissa. Jäsenvaltioita kannustetaan asettamaan vastaavanlainen asiakirja ja tietopaketti myös kansallisen lainsäädännön mukaista asianmukaista suojelua saavien henkilöiden saataville.

| — | Tilapäistä suojelua ja kansallisen lainsäädännön mukaista asianmukaista suojelua saavien henkilöiden oikeudet kotouttamispalvelukeskusten, paikallisviranomaisten, sosiaaliturvalaitosten, mahdollisten työnantajien ja työmarkkinaosapuolten palveluihin. Tämä voidaan toteuttaa tiedotus- ja koulutustilaisuuksilla ja kehottamalla jäsenvaltioita hyödyntämään EU-tason aloitteita, kuten osaamissopimusta (18). |
| --- | --- |

—

Tilapäistä suojelua ja kansallisen lainsäädännön mukaista asianmukaista suojelua saavien henkilöiden oikeudet kotouttamispalvelukeskusten, paikallisviranomaisten, sosiaaliturvalaitosten, mahdollisten työnantajien ja työmarkkinaosapuolten palveluihin. Tämä voidaan toteuttaa tiedotus- ja koulutustilaisuuksilla ja kehottamalla jäsenvaltioita hyödyntämään EU-tason aloitteita, kuten osaamissopimusta (18).

| — | Tilapäistä suojelua ja tarvittaessa kansallisen lainsäädännön mukaista asianmukaista suojelua saavien henkilöiden työmarkkinoille integroitumisen helpottaminen seuraavasti:






  — | Rohkaistaan EU:hun saapuvia rekisteröitymään nopeasti paikallisiin julkisiin työvoimapalveluihin, esimerkiksi antamalla asiaa koskevia tietoja saapumisen yhteydessä tai vastaanottokeskuksissa. |
| --- | --- | --- |

—

Tilapäistä suojelua ja tarvittaessa kansallisen lainsäädännön mukaista asianmukaista suojelua saavien henkilöiden työmarkkinoille integroitumisen helpottaminen seuraavasti:

—

Rohkaistaan EU:hun saapuvia rekisteröitymään nopeasti paikallisiin julkisiin työvoimapalveluihin, esimerkiksi antamalla asiaa koskevia tietoja saapumisen yhteydessä tai vastaanottokeskuksissa.

| — | Otetaan huomioon Venäjän hyökkäyssotaa pakenevien ihmisten tarpeet kansallisten viranomaisten ja julkisten työvoimapalvelujen työssä






  — | ensisijaisesti kiinnittämällä erityistä huomiota ammatteihin, joissa tilapäistä suojelua ja kansallisen lainsäädännön mukaista asianmukaista suojelua saavat henkilöt voivat tukea muita Venäjän hyökkäyssotaa pakenevia (esimerkiksi lääkärit, sairaanhoitajat, opettajat ja kouluttajat, varhaiskasvatus- ja hoivatyöntekijät, työmarkkinaneuvojat sekä julkisten työvoimapalvelujen työntekijät). Tämä voitaisiin varmistaa vähentämällä tällaisiin ammatteihin pääsyn esteitä ja tekemällä yhteistyötä Ukrainan viranomaisten ja ukrainalaisten maahanmuuttajayhteisöjen kanssa; |
| --- | --- | --- |

—

Otetaan huomioon Venäjän hyökkäyssotaa pakenevien ihmisten tarpeet kansallisten viranomaisten ja julkisten työvoimapalvelujen työssä

—

ensisijaisesti kiinnittämällä erityistä huomiota ammatteihin, joissa tilapäistä suojelua ja kansallisen lainsäädännön mukaista asianmukaista suojelua saavat henkilöt voivat tukea muita Venäjän hyökkäyssotaa pakenevia (esimerkiksi lääkärit, sairaanhoitajat, opettajat ja kouluttajat, varhaiskasvatus- ja hoivatyöntekijät, työmarkkinaneuvojat sekä julkisten työvoimapalvelujen työntekijät). Tämä voitaisiin varmistaa vähentämällä tällaisiin ammatteihin pääsyn esteitä ja tekemällä yhteistyötä Ukrainan viranomaisten ja ukrainalaisten maahanmuuttajayhteisöjen kanssa;

| — | huomioimalla erityisesti naisten työmarkkinoille pääsy ja etenkin sellaisten naisten tarpeet, joilla on lapsia, myös siltä osin kuin on kyse oikeudesta lastenhoitoon, varhaiskasvatukseen ja kouluopetukseen, mikä voi auttaa heitä hyödyntämään työllistymismahdollisuuksia; |
| --- | --- |

—

huomioimalla erityisesti naisten työmarkkinoille pääsy ja etenkin sellaisten naisten tarpeet, joilla on lapsia, myös siltä osin kuin on kyse oikeudesta lastenhoitoon, varhaiskasvatukseen ja kouluopetukseen, mikä voi auttaa heitä hyödyntämään työllistymismahdollisuuksia;

| — | kannustamalla sijoittumaan aloille ja ammatteihin, joilla on pulaa työvoimasta vastaanottavissa jäsenvaltioissa. Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen Cedefopin analyysi (19)
  avoimista työpaikoista eri puolilla Eurooppaa voi auttaa jäsenvaltioita selvittämään, mitä osaamista tarvitaan ja missä sitä tarvitaan, myös alueittain. Myös Euroopan työviranomaisen raportti työvoiman vajeista ja ylitarjonnasta (20) voi tukea jäsenvaltioita tarpeiden kartoittamisessa; |
| --- | --- |

—

kannustamalla sijoittumaan aloille ja ammatteihin, joilla on pulaa työvoimasta vastaanottavissa jäsenvaltioissa. Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen Cedefopin analyysi (19)
  avoimista työpaikoista eri puolilla Eurooppaa voi auttaa jäsenvaltioita selvittämään, mitä osaamista tarvitaan ja missä sitä tarvitaan, myös alueittain. Myös Euroopan työviranomaisen raportti työvoiman vajeista ja ylitarjonnasta (20) voi tukea jäsenvaltioita tarpeiden kartoittamisessa;

| — | lisäämällä tietoisuutta monimuotoisuudesta työpaikalla ja tarjoamalla yhteiskuntaan ja sosiaalisiin ja kulttuurisiin seikkoihin liittyviä perehdytyskursseja sekä huomioimalla tiettyjen ryhmien tarpeet (esimerkiksi naiset, vammaiset, vähemmistöt) ja tiedottamalla heille oikeudesta syrjimättömyyteen ja siitä, mitä he voivat tehdä, jos näitä oikeuksia rikotaan. |
| --- | --- |

—

lisäämällä tietoisuutta monimuotoisuudesta työpaikalla ja tarjoamalla yhteiskuntaan ja sosiaalisiin ja kulttuurisiin seikkoihin liittyviä perehdytyskursseja sekä huomioimalla tiettyjen ryhmien tarpeet (esimerkiksi naiset, vammaiset, vähemmistöt) ja tiedottamalla heille oikeudesta syrjimättömyyteen ja siitä, mitä he voivat tehdä, jos näitä oikeuksia rikotaan.

| — | Vahvistetaan suotuisia edellytyksiä, joilla mahdollistetaan ansiotyö ja itsenäinen ammatinharjoittaminen,






  — | tukemalla työnantajia, jotka palkkaavat Venäjän hyökkäyssotaa pakenevia ihmisiä, ja myönnetään lisätukea startup-yritysten perustamiseksi. Myös sosiaalisen talouden yritykset ja verkostot voivat auttaa integrointitoimissa; |
| --- | --- | --- |

—

Vahvistetaan suotuisia edellytyksiä, joilla mahdollistetaan ansiotyö ja itsenäinen ammatinharjoittaminen,

—

tukemalla työnantajia, jotka palkkaavat Venäjän hyökkäyssotaa pakenevia ihmisiä, ja myönnetään lisätukea startup-yritysten perustamiseksi. Myös sosiaalisen talouden yritykset ja verkostot voivat auttaa integrointitoimissa;

| — | sallimalla Venäjän hyökkäyssotaa pakenevien henkilöiden osallistua yrittäjyyden tukiohjelmiin. Tämä käsittää esimerkiksi koulutus-, mentorointi-, valmennus- ja verkostoitumistuen sekä mikrorahoituksen tai yhdistelmän taloudellisia ja muita tukitoimenpiteitä. Tähän voidaan käyttää Better Entrepreneurship Policy Tool -työkalua (21); |
| --- | --- |

—

sallimalla Venäjän hyökkäyssotaa pakenevien henkilöiden osallistua yrittäjyyden tukiohjelmiin. Tämä käsittää esimerkiksi koulutus-, mentorointi-, valmennus- ja verkostoitumistuen sekä mikrorahoituksen tai yhdistelmän taloudellisia ja muita tukitoimenpiteitä. Tähän voidaan käyttää Better Entrepreneurship Policy Tool -työkalua (21);

| — | edistämällä eurooppalaista yrittäjyyttä tukevia ohjelmia, kuten Erasmus nuorille yrittäjille -ohjelmaa (22) ja Yritys-Eurooppa-verkostoa (23). |
| --- | --- |

—

edistämällä eurooppalaista yrittäjyyttä tukevia ohjelmia, kuten Erasmus nuorille yrittäjille -ohjelmaa (22) ja Yritys-Eurooppa-verkostoa (23).

| — | Mahdollisimman laajan työmarkkinoille pääsyn tarjoaminen niille, jotka toimivat palkattuna työntekijänä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana






  — | estämällä hyväksikäytön ja pimeän työn riski (24) siten, että varmistetaan eri toimijoiden välinen yhteistyö, mukaan lukien lainvalvonta- ja työsuojeluviranomaiset, pimeän työn vastaista yhteistyötä edistävässä eurooppalaisessa foorumissa, ihmiskaupan torjuntaa koskevassa EU:n strategiassa vuosiksi 2021–2025 (25) ja yhteisessä ihmiskaupan vastaisessa suunnitelmassa viime vuosina toteutetun kokonaisvaltaisen lähestymistavan mukaisesti ja tuetaan Ukrainan sotaa pakenevien ihmisten joukossa niitä, jotka ovat vaarassa joutua tällaisen hyväksikäytön uhreiksi (26); |
| --- | --- | --- |

—

Mahdollisimman laajan työmarkkinoille pääsyn tarjoaminen niille, jotka toimivat palkattuna työntekijänä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana

—

estämällä hyväksikäytön ja pimeän työn riski (24) siten, että varmistetaan eri toimijoiden välinen yhteistyö, mukaan lukien lainvalvonta- ja työsuojeluviranomaiset, pimeän työn vastaista yhteistyötä edistävässä eurooppalaisessa foorumissa, ihmiskaupan torjuntaa koskevassa EU:n strategiassa vuosiksi 2021–2025 (25) ja yhteisessä ihmiskaupan vastaisessa suunnitelmassa viime vuosina toteutetun kokonaisvaltaisen lähestymistavan mukaisesti ja tuetaan Ukrainan sotaa pakenevien ihmisten joukossa niitä, jotka ovat vaarassa joutua tällaisen hyväksikäytön uhreiksi (26);

| — | jättämällä käyttämättä tilapäistä suojelua koskevan direktiivin 12 artiklan mukainen mahdollisuus antaa etusija EU:n kansalaisille ja niiden maiden kansalaisille, joita sitoo sopimus Euroopan talousalueesta, tai laillisesti maassa oleskeleville, työttömyyskorvausta saaville kolmansien maiden kansalaisille; |
| --- | --- |

—

jättämällä käyttämättä tilapäistä suojelua koskevan direktiivin 12 artiklan mukainen mahdollisuus antaa etusija EU:n kansalaisille ja niiden maiden kansalaisille, joita sitoo sopimus Euroopan talousalueesta, tai laillisesti maassa oleskeleville, työttömyyskorvausta saaville kolmansien maiden kansalaisille;

| — | varmistamalla, että työmarkkinoita koskevissa toimissa otetaan aina huomioon vammaisten henkilöiden näkökulma ja varmistetaan tietojen ja palvelujen saatavuus Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteen 17 ja Yhdistyneiden kansakuntien vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan yleissopimuksen sitoumusten mukaisesti. |
| --- | --- |

—

varmistamalla, että työmarkkinoita koskevissa toimissa otetaan aina huomioon vammaisten henkilöiden näkökulma ja varmistetaan tietojen ja palvelujen saatavuus Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteen 17 ja Yhdistyneiden kansakuntien vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan yleissopimuksen sitoumusten mukaisesti.

| Esimerkkejä asiaankuuluvista EU:n rahoittamista hankkeista | |
| --- | --- |

Esimerkkejä asiaankuuluvista EU:n rahoittamista hankkeista

Image 4

EU:n rahoittamat hankkeet (27) voivat toimia inspiraationa ja esimerkkeinä hyvistä käytännöistä. Esimerkiksi ”nopean kotouttamisen” ohjelmat, joissa keskitytään sekä kieleen että työpaikkakoulutukseen, ovat osoittautuneet erityisen tehokkaiksi turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten kotouttamisessa.

Työssä käyvien pakolaisten mahdollisuuksien edistämistä koskeva hanke Fostering Opportunities of Refugee Workers (FORWORK) (28) on EaSI-ohjelmasta rahoitettu pilottihanke, jonka tavoitteena on Piemonten (Italia) ja Albanian vastaanottokeskuksissa oleskelevien turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten integroiminen työmarkkinoille. Hankkeessa tarjotaan taitojen arviointia ja sukupuolispesifisiä mentorointipalveluja yhdistettynä kieli- ja ammattikoulutukseen yksilöllisten integroitumissuunnitelmien laatimiseksi.

Toinen esimerkki EaSI-ohjelmasta rahoitetusta pilottihankkeesta on Fast track action boost (FAB) (29), jossa keskityttiin kaupunkien lähestymistapaan pakolaisten ja heidän perheidensä, erityisesti naisten, integroimiseksi työmarkkinoille mahdollisimman nopeasti. Hankkeeseen osallistuivat Belgrad, Berliini, Madrid, Milano, Tukholma ja Wien.

Onnistunut esimerkki useiden sidosryhmien kumppanuuksista on Labour INT (30)-hanke, jolla edistetään turvapaikanhakijoille ja pakolaisille tarkoitettuja monikerroksisia kotouttamispolkuja (siitä hetkestä, kun henkilö saapuu maahan, siihen kun hän saa työpaikan, mukaan lukien koulutus ja työharjoittelu) yritysten, teollisuus- ja kauppakamarien, ammattijärjestöjen ja maahanmuuttajajärjestöjen tarpeiden ja valmiuksien pohjalta.

Esimerkkejä ESR:stä rahoitetuista hankkeista, joissa keskitytään naispuolisten maahanmuuttajien integroimiseen työmarkkinoille, ovat muun muassa Stark im Beruf (31) (Saksa) maahanmuuttajataustaisille äideille, Mirjam (32) Ruotsiin saapuville naisille ja CIAO (33) (Luxemburg) maahanmuuttajataustaisille naisille.

2.2.   Osaamisen kartoittaminen ja nopea ammattipätevyyden tunnustaminen

Tilapäistä suojelua ja kansallisen lainsäädännön mukaista asianmukaista suojelua saavien henkilöiden on voitava saada osoittaa osaamisensa ja pätevyytensä, jotta he voivat siirtyä nopeasti työmarkkinoille. Useat jäsenvaltiot ovat ottamassa käyttöön menettelyjä, joilla arvioidaan opintojen ja tutkintojen vastaavuutta silloin, kun asiakirjat ovat saatavilla, tai validoidaan osaaminen ja aiemmat opinnot ja kokemus (esimerkiksi testeillä, taitojen arvioinnilla tai osoittamisella käytännössä, haastatteluilla tai verkossa tapahtuvan itsearvioinnin avulla) silloin, kun asiakirjoja ei ole saatavilla. On tärkeää, että näillä toimenpiteillä ei luoda tarpeettomia esteitä tosiasialliselle pääsylle työmarkkinoille, mukaan lukien esimerkiksi kielivaatimukset.

Säänneltyjen ammattien, kuten tiettyjen terveys- ja opetusalan ammattien, harjoittaminen edellyttää yleensä ulkomaisen pätevyyden arviointia ja muodollista tunnustamista. Suosituksessa tutkintojen tunnustamisesta annetaan ohjeita ja käytännön neuvoja nopean, oikeudenmukaisen ja joustavan tunnustamisprosessin varmistamiseksi ja korostetaan akateemisen pätevyyden, kuten yliopistotutkintojen, tunnustamisen merkitystä. Useimmat oppimisohjelmat (mukaan lukien työmarkkinoilla ja työssä tarjottavat oppiminen tai todistukset) eivät kuitenkaan liity säänneltyihin ammatteihin. Monilla voi olla myös työssä, yritystoiminnassa tai muissa yhteyksissä, kuten vapaaehtoistyössä, hankittuja taitoja. Tällaiset taidot voivat olla erittäin arvokkaita työmarkkinoilla, mutta vaarana on, että ne jäävät tunnustamatta ja niitä aliarvostetaan.

Komissio tarjoaa loppukäyttäjille ja välittäjille useita osaamiseen liittyviä välineitä, jollainen on esimerkiksi nyt myös ukrainaksi saatavilla oleva EU:n taitoprofiilityökalu kolmansien maiden kansalaisille (34). Välineellä voidaan tukea ukrainankielisiä työnhakijoita ja niitä, jotka haluavat jatkaa koulutustaan ja opintojaan. Välineessä kartoitetaan taidot ja kerätään näyttöä pätevyydestä ja kokemuksesta strukturoidun haastattelun avulla. Myös eurooppalainen taito-, osaamis-, tutkinto- ja ammattiluokitus (ESCO) (35) on kesäkuusta lähtien ollut saatavilla ukrainaksi. Näin voidaan helpottaa taitoprofiilityökalun ja samankaltaisten yksityisten toimijoiden työkalujen käyttöä. Europassin ePortfolio (36) asetettiin saataville ukrainaksi huhtikuun lopulla 2022. Komissio on myös käynnistämässä EU:n osaajareserviä koskevaa pilottihanketta (37). Pilotissa perustetaan EU:n laajuinen verkkoportaali, jonka avulla Ukrainasta paenneet ihmiset voivat rekisteröidä osaamisensa ja kiinnostuksensa työpaikan saamiseksi ja siten helpottaa kyseisessä yhteisössä saatavilla olevien taitojen kartoittamista ja mahdollista yhteensovittamista työnantajien tarpeisiin. Pilottihankkeen suunnittelusta käydään keskusteluja jäsenvaltioiden ja keskeisten sidosryhmien kanssa.

Jotta varmistetaan, että työnantajat ja koulutuksen tarjoajat voivat tulkita Ukrainan tutkintoja helpommin yli rajojen, komissio on tehnyt yhteistyötä Euroopan koulutussäätiön (ETF), Ukrainan viranomaisten (38) ja EU:n jäsenvaltioiden kanssa ja verrannut keskenään Ukrainan kansallista tutkintojen viitekehystä ja eurooppalaista tutkintojen viitekehystä (EQF). ETF on perustanut resurssikeskuksen (39), joka auttaa Venäjän hyökkäyssotaa pakenevia ihmisiä antamalla heille tietoa siitä, miten he voivat jatkaa koulutustaan ja hakea apua pätevyytensä tunnustamiseen. Apua tarjotaan myös niille, jotka tarvitsevat apua tietojen tulkitsemiseen. Komissio tutkii myös mahdollisuutta laatia eurooppalaisten digitaalisten osaamistodistusten avulla uudelleen digitaalisesti niiden henkilöiden tutkintotodistukset, joilla ei pakenemisen vuoksi ole tarvittavia asiakirjoja.

| Komissio kehottaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon seuraavat seikat, kun ne toteuttavat taitojen ja pätevyyksien kartoittamiseen ja tunnustamiseen liittyviä toimia:






  — | Sen varmistaminen, että ihmisten taidot ja pätevyydet voidaan tarvittaessa arvostaa, arvioida ja tunnustaa nopeasti riippumatta siitä, onko asiakirjoja saatavilla, esimerkiksi tukemalla ansioluetteloiden laatimista, testaamalla taitoja ja hankkimalla uudelleen puuttuvat pätevyyteen liittyvät asiakirjat. Julkisten työvoimapalvelujen, työmarkkinaosapuolten, pätevyyksien validoinnista ja tunnustamisesta vastaavien laitosten, kuten tutkintotodistusten akateemisen tunnustamisen kansallisten tiedotuskeskusten (40), ja Ukrainan viranomaisten välinen yhteistyö on välttämätöntä, jotta voidaan tukea taitojen ja tutkintojen nopeaa, maksutonta ja yksinkertaista kartoittamista ja tunnustamista ja varmistaa, että näistä vaihtoehdoista tiedotetaan tehokkaasti Venäjän hyökkäyssotaa pakeneville ihmisille. |
| --- | --- |

Image 5
  Komissio kehottaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon seuraavat seikat, kun ne toteuttavat taitojen ja pätevyyksien kartoittamiseen ja tunnustamiseen liittyviä toimia:

—

Sen varmistaminen, että ihmisten taidot ja pätevyydet voidaan tarvittaessa arvostaa, arvioida ja tunnustaa nopeasti riippumatta siitä, onko asiakirjoja saatavilla, esimerkiksi tukemalla ansioluetteloiden laatimista, testaamalla taitoja ja hankkimalla uudelleen puuttuvat pätevyyteen liittyvät asiakirjat. Julkisten työvoimapalvelujen, työmarkkinaosapuolten, pätevyyksien validoinnista ja tunnustamisesta vastaavien laitosten, kuten tutkintotodistusten akateemisen tunnustamisen kansallisten tiedotuskeskusten (40), ja Ukrainan viranomaisten välinen yhteistyö on välttämätöntä, jotta voidaan tukea taitojen ja tutkintojen nopeaa, maksutonta ja yksinkertaista kartoittamista ja tunnustamista ja varmistaa, että näistä vaihtoehdoista tiedotetaan tehokkaasti Venäjän hyökkäyssotaa pakeneville ihmisille.

| — | Aikaisempien opintojen, myös epävirallisen ja arkioppimisen, ja kokemuksen arvioinnista ja tunnustamisesta vastaavien tahojen rohkaiseminen tekemään proaktiivisesti yhteistyötä Venäjän hyökkäyssotaa pakenevien ihmisten ja heitä tukevien organisaatioiden kanssa sen varmistamiseksi, että kaiken osaamistason ihmisiä voidaan tukea taitojensa tunnistamisessa ja kartoittamisessa. |
| --- | --- |

—

Aikaisempien opintojen, myös epävirallisen ja arkioppimisen, ja kokemuksen arvioinnista ja tunnustamisesta vastaavien tahojen rohkaiseminen tekemään proaktiivisesti yhteistyötä Venäjän hyökkäyssotaa pakenevien ihmisten ja heitä tukevien organisaatioiden kanssa sen varmistamiseksi, että kaiken osaamistason ihmisiä voidaan tukea taitojensa tunnistamisessa ja kartoittamisessa.

| Esimerkkejä asiaankuuluvista EU:n rahoittamista hankkeista | |
| --- | --- |

Esimerkkejä asiaankuuluvista EU:n rahoittamista hankkeista

Image 6

Belgiassa (Valloniassa) ESR:stä rahoitustukea saavat taitojen validointikeskukset, Skills validation centres (41), voivat auttaa ammattikokemusta omaavia Venäjän hyökkäyssotaa pakenevia ihmisiä saamaan osaamisensa virallisesti validoiduksi maksutta. Virallinen tunnustaminen auttaa heitä todistamaan taitonsa työnantajille, jatkamaan opintojaan ja hakeutumaan ammattiin.

2.3.   Ammatillinen peruskoulutus

Komissio tekee yhteistyötä Euroopan koulutussäätiön kanssa tukeakseen ammatillisen koulutuksen opiskelijoiden opiskelun jatkamista verkossa. Erityisesti Euroopan koulutussäätiö tekee yhteistyötä Ukrainan viranomaisten ja muiden kumppanien kanssa tunnistaakseen ja kerätäkseen jäsenvaltioista ja kumppanimaista verkko-oppimissisältöä ja -koulutusresursseja, kuten mikrokursseja ja lyhyitä ammatillisia moduuleja, joita voitaisiin levittää laajasti, jotta Ukrainasta siirtymään joutuneille oppijoille voitaisiin tarjota oppimismahdollisuuksia, jotka johtavat erityisiin ammatillisiin taitoihin ja mikrotutkintoihin.

| Ammatilliseen koulutukseen liittyviä toimia koskeva kyselytutkimus | |
| --- | --- |

Ammatilliseen koulutukseen liittyviä toimia koskeva kyselytutkimus

Image 7

Saadakseen tietoa jäsenvaltioissa tähän mennessä toteutetuista ammatilliseen koulutukseen liittyvistä toimista ja tukeakseen hyvien käytäntöjen vaihtoa komissio teki maaliskuussa 2022 kyselytutkimuksen, joka oli kohdistettu ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean jäsenille, ammatillisesta koulutuksesta vastaaville, eurooppalaisille ammatillisen koulutuksen tarjoajien yhdistyksille ja osaamissopimuksen osapuolille (yritykset, järjestöt, kauppakamarit, koulutuksen tarjoajat ja muut).

Alustavat tulokset (42) antavat yleiskatsauksen jäsenvaltioiden tähänastisiin toimiin ja esimerkkejä hyvistä käytännöistä, jotka voivat toimia inspiraationa muille. Tähän kuuluvat menettelyjen nopeuttaminen, opintojen vastaavuuteen ja validointiin liittyvät menettelyt, henkilökohtaiset suunnitelmat, mentorointi ja neuvonta, työssäoppiminen ja valmennuskurssit, mukaan lukien kielitaito ja ihmissuhdetaidot.

| Komissio kehottaa jäsenvaltioita






  — | varmistamaan nopean pääsyn ammatilliseen peruskoulutukseen, myös oppisopimuskoulutukseen, yhteistyössä työmarkkinaosapuolten ja talouselämän osapuolten kanssa, lisäämään laadukkaan työssäoppimisen ja oppisopimuskoulutuksen tarjontaa laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisten puitteiden (43) periaatteiden mukaisesti, myös palkkauksen osalta; |
| --- | --- |

Image 8
  Komissio kehottaa jäsenvaltioita

—

varmistamaan nopean pääsyn ammatilliseen peruskoulutukseen, myös oppisopimuskoulutukseen, yhteistyössä työmarkkinaosapuolten ja talouselämän osapuolten kanssa, lisäämään laadukkaan työssäoppimisen ja oppisopimuskoulutuksen tarjontaa laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisten puitteiden (43) periaatteiden mukaisesti, myös palkkauksen osalta;

| — | tukemaan ammatillisen koulutuksen tarjoajia antamalla lisärahoitusta ja helpottamalla koulutusohjelmien mukauttamista Venäjän hyökkäyssotaa pakenevien oppijoiden tarpeisiin ja harkitsemalla sellaisten tilapäistä suojelua ja kansallisen lainsäädännön mukaista asianmukaista suojelua saavien henkilöiden palkkaamista, jotka ovat ammatillisen koulutuksen opettajia ja kouluttajia; |
| --- | --- |

—

tukemaan ammatillisen koulutuksen tarjoajia antamalla lisärahoitusta ja helpottamalla koulutusohjelmien mukauttamista Venäjän hyökkäyssotaa pakenevien oppijoiden tarpeisiin ja harkitsemalla sellaisten tilapäistä suojelua ja kansallisen lainsäädännön mukaista asianmukaista suojelua saavien henkilöiden palkkaamista, jotka ovat ammatillisen koulutuksen opettajia ja kouluttajia;

| — | tunnustamaan aiempia koulutusjaksoja ja pätevyyksiä hyödyntämällä olemassa olevia validointimenettelyjä koulutuspolkujen suunnittelemiseksi asianmukaisesti ja ottamaan työmarkkinaosapuolet ja talouselämän osapuolet mukaan auttamaan ukrainalaisia nuoria opiskelijoita osallistumaan ammattikokeeseen, jotta heille voidaan myöntää pätevyyteen perustuvia ammatillisia todistuksia; |
| --- | --- |

—

tunnustamaan aiempia koulutusjaksoja ja pätevyyksiä hyödyntämällä olemassa olevia validointimenettelyjä koulutuspolkujen suunnittelemiseksi asianmukaisesti ja ottamaan työmarkkinaosapuolet ja talouselämän osapuolet mukaan auttamaan ukrainalaisia nuoria opiskelijoita osallistumaan ammattikokeeseen, jotta heille voidaan myöntää pätevyyteen perustuvia ammatillisia todistuksia;

| — | tutkimaan mahdollisuuksia pidentää sellaisten ukrainalaisten ammatillisen koulutuksen opiskelijoiden Erasmus+ -liikkuvuusjaksoja, jotka eivät voi palata kotiin ja saattavat hakea tilapäistä suojelua. |
| --- | --- |

—

tutkimaan mahdollisuuksia pidentää sellaisten ukrainalaisten ammatillisen koulutuksen opiskelijoiden Erasmus+ -liikkuvuusjaksoja, jotka eivät voi palata kotiin ja saattavat hakea tilapäistä suojelua.

| Esimerkkejä asiaankuuluvista EU:n rahoittamista hankkeista | |
| --- | --- |

Esimerkkejä asiaankuuluvista EU:n rahoittamista hankkeista

Image 9

ESR:stä yhteisrahoitusta saavan, Bukarestissa toimivan First Room -hankkeen avulla ammatillinen oppilaitos Concordia Vocational School (44) tarjoaa koulutus- ja neuvontapalveluja sellaisten lasten ja nuorten tukemiseksi, jotka ovat lähimenneisyydessä kuuluneet viranomaisten suojelujärjestelmien piiriin. Kyseinen ammatillinen oppilaitos myöntää pätevyystodistuksia ja antaa työllistymis- ja ammatinvalinnanohjausta. Integroiduilla palveluilla tuetaan myös järjestelmästä poistuneita nuoria vuokraamalla heille asunto tai huone oppilaitoksen kauttakulkukeskuksessa. Tällä hetkellä se tukee myös Venäjän hyökkäyssotaa pakenevia ihmisiä.

2.4.   Aikuisväestön täydennyskoulutus- ja uudelleenkoulutusmahdollisuudet työmarkkinoille pääsyn helpottamiseksi

Tilapäistä suojelua saavien henkilöiden on voitava osallistua aikuiskoulutukseen, ammatilliseen koulutukseen ja käytännön työharjoitteluun. Käytännön työssäoppiminen on osoittautunut erittäin tehokkaaksi maahanmuuttajien ja pakolaisten kotouttamisessa. Lisäksi pehmeiden ja kovien taitojen (mukaan lukien yrittäjyystaidot, omaehtoinen kehitys ja tietotekniikan perustaidot) sekä kielitaidon parantaminen (myös työssä tapahtuvan toiminnan kautta) on keskeistä onnistuneen työmarkkinoille ja yhteiskuntaan osallistumisen kannalta, myös siltä osin kuin on kyse maahanmuuttajien tietoisuudesta oikeuksistaan ja oikeuksien toteutumisesta. Investoimalla nyt Venäjän hyökkäyssotaa pakenevien ihmisten taitoihin jäsenvaltiot voivat antaa merkittävän panoksen Ukrainan tulevaan jälleenrakentamiseen.

| Komissio kehottaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon seuraavat seikat, kun ne toteuttavat aikuisväestön koulutukseen liittyviä toimia:






  — | Kohdennettujen täydennys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksien, ammatillisen koulutuksen ja/tai käytännön työharjoittelun tarjoaminen mahdollisimman nopeasti ottaen huomioon erityisryhmien (esimerkiksi naisten, vammaisten ja vähemmistöjen) tarpeet ja tukien heitä näiden mahdollisuuksien tehokkaassa hyödyntämisessä. Jäsenvaltioita kannustetaan tekemään yhteistyötä koulutuksen tarjoajien, työmarkkinaosapuolten ja talouselämän osapuolten sekä yksityisen sektorin kanssa sen varmistamiseksi, että nämä mahdollisuudet vastaavat työmarkkinoiden tarpeita ja osaamisvajetta. |
| --- | --- |

Image 10
  Komissio kehottaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon seuraavat seikat, kun ne toteuttavat aikuisväestön koulutukseen liittyviä toimia:

—

Kohdennettujen täydennys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksien, ammatillisen koulutuksen ja/tai käytännön työharjoittelun tarjoaminen mahdollisimman nopeasti ottaen huomioon erityisryhmien (esimerkiksi naisten, vammaisten ja vähemmistöjen) tarpeet ja tukien heitä näiden mahdollisuuksien tehokkaassa hyödyntämisessä. Jäsenvaltioita kannustetaan tekemään yhteistyötä koulutuksen tarjoajien, työmarkkinaosapuolten ja talouselämän osapuolten sekä yksityisen sektorin kanssa sen varmistamiseksi, että nämä mahdollisuudet vastaavat työmarkkinoiden tarpeita ja osaamisvajetta.

| — | Tuki- ja tiedotustoimet täydennys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksiin tarttumisen helpottamiseksi, mukaan lukien apu asianmukaisten ohjelmien ja taloudellisen tuen määrittämisessä (kuten koulutussetelit ja yksilölliset oppimistilit). |
| --- | --- |

—

Tuki- ja tiedotustoimet täydennys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksiin tarttumisen helpottamiseksi, mukaan lukien apu asianmukaisten ohjelmien ja taloudellisen tuen määrittämisessä (kuten koulutussetelit ja yksilölliset oppimistilit).

| Esimerkkejä asiaankuuluvista EU:n rahoittamista hankkeista | |
| --- | --- |

Esimerkkejä asiaankuuluvista EU:n rahoittamista hankkeista

Image 11

Erasmus+ -ohjelmasta tukea saava Omnian Osaamiskeskus (45) (Suomi) tarjoaa Espoon maahanmuuttajille palveluja maahanmuuttajien ammatillisten taitojen parantamiseksi ja työllisyyden edistämiseksi. Se tarjoaa muun muassa koulutusta, valmennusta, neuvontaa ja suomen kielen kursseja.

ESR:stä rahoitusta saavassa hankkeessa Bremen Integration Qualification (46) (Saksa) keskitytään oppimismahdollisuuksiin ja 18–26-vuotiaiden maahanmuuttajien työllistymisväyliin sekä tarjotaan intensiivisiä kielikursseja. Hanketta hallinnoi Punainen Risti, ja siitä tuetaan jo Ukrainan sotaa pakenevia nuoria.

2.5.   Mahdollisuuksien tarjoaminen aikuisille koulutuksen loppuun saattamiseksi

Jäsenvaltiot voivat antaa tilapäistä suojelua saaville aikuisille mahdollisuuden hakeutua yleiseen koulutusjärjestelmään. Tästä voi olla hyötyä niille, jotka eivät ole voineet suorittaa muodollista peruskoulutustaan ja saada toisen asteen tutkintoa tai joiden korkea-asteen opinnot keskeytyivät hyökkäyksen käynnistyttyä tai joilla ei ollut mahdollisuutta edetä korkea-asteen koulutukseen. Toimet hyödyttävät paitsi asianomaisia henkilöitä myös EU:ta ja viime kädessä myös Ukrainaa.

| Komissio kehottaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon seuraavat seikat, kun ne toteuttavat aikuisille suunnattuja koulutuksen päättämiseen liittyviä toimia:






  — | Peruskoulutusmahdollisuuksien tarjoaminen Venäjän hyökkäyssotaa pakeneville aikuisille, mukaan lukien toisen mahdollisuuden tarjoava oppiminen. Mahdollisuuksien olisi oltava joustavia ja kohdennettuja ja niissä olisi otettava huomioon tilapäistä suojelua ja kansallisen lainsäädännön mukaista asianmukaista suojelua saavien henkilöiden tarpeet. Tältä osin jäsenvaltioita kehotetaan tekemään yhteistyötä sidosryhmien kanssa, mukaan lukien kansalaisyhteiskunnan ja yhteisöjen järjestelyt, ja tukemaan yksilöitä, jotta he voivat hyödyntää mahdollisuuksia tehokkaasti. |
| --- | --- |

Image 12
  Komissio kehottaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon seuraavat seikat, kun ne toteuttavat aikuisille suunnattuja koulutuksen päättämiseen liittyviä toimia:

—

Peruskoulutusmahdollisuuksien tarjoaminen Venäjän hyökkäyssotaa pakeneville aikuisille, mukaan lukien toisen mahdollisuuden tarjoava oppiminen. Mahdollisuuksien olisi oltava joustavia ja kohdennettuja ja niissä olisi otettava huomioon tilapäistä suojelua ja kansallisen lainsäädännön mukaista asianmukaista suojelua saavien henkilöiden tarpeet. Tältä osin jäsenvaltioita kehotetaan tekemään yhteistyötä sidosryhmien kanssa, mukaan lukien kansalaisyhteiskunnan ja yhteisöjen järjestelyt, ja tukemaan yksilöitä, jotta he voivat hyödyntää mahdollisuuksia tehokkaasti.

| — | Mahdollisuuksien tarjoaminen korkea-asteen opinnoista kiinnostuneille Venäjän hyökkäyssotaa pakeneville aikuisille jo aloitettujen opintojen loppuun saattamiseksi tai uusiin koulutusohjelmiin osallistumiseksi. Tältä osin jäsenvaltiot voivat kannustaa ja tukea korkea-asteen oppilaitoksia opiskelijoiden rekisteröimisessä ja siinä, että opiskelijat voivat jatkaa etäopiskelua, myös esimerkiksi edistämällä EU:n ja Ukrainan korkeakoulujen yhteistyötä, mikä helpottaisi myös mahdollista paluuta Ukrainan järjestelmään. |
| --- | --- |

—

Mahdollisuuksien tarjoaminen korkea-asteen opinnoista kiinnostuneille Venäjän hyökkäyssotaa pakeneville aikuisille jo aloitettujen opintojen loppuun saattamiseksi tai uusiin koulutusohjelmiin osallistumiseksi. Tältä osin jäsenvaltiot voivat kannustaa ja tukea korkea-asteen oppilaitoksia opiskelijoiden rekisteröimisessä ja siinä, että opiskelijat voivat jatkaa etäopiskelua, myös esimerkiksi edistämällä EU:n ja Ukrainan korkeakoulujen yhteistyötä, mikä helpottaisi myös mahdollista paluuta Ukrainan järjestelmään.

| — | Infrastruktuurin, kuten tutkintokeskusten ja tietoteknisten laitteiden, käytön mahdollistaminen ja yhteistyö Ukrainan viranomaisten kanssa, jotta kotiseudultaan siirtymään joutuneet henkilöt voivat osallistua Ukrainan korkea-asteen oppilaitosten pääsykokeisiin. |
| --- | --- |

—

Infrastruktuurin, kuten tutkintokeskusten ja tietoteknisten laitteiden, käytön mahdollistaminen ja yhteistyö Ukrainan viranomaisten kanssa, jotta kotiseudultaan siirtymään joutuneet henkilöt voivat osallistua Ukrainan korkea-asteen oppilaitosten pääsykokeisiin.

3   EU:N RAHASTOISTA MYÖNNETTÄVÄ TUKI

Image 13
  Tässä tiedonannossa tarkoitettuja toimia voidaan tukea EU:n eri rahastoista ja aloitteista. Viimeaikaisissa muutoksissa voimassa oleviin asetuksiin on keskitytty ohjelmakaudella 2014–2020 etenkin Euroopan sosiaalirahastossa (ESR), Euroopan aluekehitysrahastossa (EAKR), vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastossa (FEAD) ja turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastossa (AMIF) käyttämättä jääneisiin varoihin.

CARE-tukitoimessa (koheesiopoliittinen tukitoimi Euroopan pakolaisten auttamiseksi), jota varten muutettiin rahastoja koskevia asetuksia (47), keskitytään myöntämään jäsenvaltioille lisäjoustoa, jotta ne voivat ottaa nopeasti käyttöön EU:n koheesiorahastoja soveltamisalaa muuttamatta.

| CARE-tukitoimi

  CARE-asetuksella tehdyt tärkeimmät muutokset ovat:






  — | Tuki Ukrainan kriisin johdosta toteutettaville toimille 24. helmikuuta 2022 alkaen, myös kyseisen päivämäärän jälkeen jätetyt hakemukset. |
| --- | --- |

CARE-tukitoimi

CARE-asetuksella tehdyt tärkeimmät muutokset ovat:

—

Tuki Ukrainan kriisin johdosta toteutettaville toimille 24. helmikuuta 2022 alkaen, myös kyseisen päivämäärän jälkeen jätetyt hakemukset.

| — | Jäsenvaltiot voivat käyttää ESR:ää tai EAKR:ää muun rahaston nojalla tukikelpoisten toimien tukemiseen ilman rajoituksia. Esimerkiksi infrastruktuurihankkeisiin osoitetut EAKR:n varat voidaan kohdentaa uudelleen sosiaalista osallisuutta, sosiaalipalveluja ja koulutusta koskeviin ESR-tyyppisiin toimenpiteisiin ja samoin ESR:n varoja voidaan käyttää Venäjän hyökkäyssotaa pakeneville ihmisille tarkoitettujen laitteiden ja infrastruktuurin rahoittamiseen. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot voivat käyttää ESR:ää tai EAKR:ää muun rahaston nojalla tukikelpoisten toimien tukemiseen ilman rajoituksia. Esimerkiksi infrastruktuurihankkeisiin osoitetut EAKR:n varat voidaan kohdentaa uudelleen sosiaalista osallisuutta, sosiaalipalveluja ja koulutusta koskeviin ESR-tyyppisiin toimenpiteisiin ja samoin ESR:n varoja voidaan käyttää Venäjän hyökkäyssotaa pakeneville ihmisille tarkoitettujen laitteiden ja infrastruktuurin rahoittamiseen.

| — | Jäsenvaltiot voivat saada 100-prosenttisen korvauksen komissiolle ilmoitetuista menoista 30. kesäkuuta 2022 asti (48). |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot voivat saada 100-prosenttisen korvauksen komissiolle ilmoitetuista menoista 30. kesäkuuta 2022 asti (48).

| — | Jäsenvaltiot voivat kohdentaa myös REACT-EU-välineen määrärahansa (yhteensä jopa 10 miljardia euroa) kriisin ratkaisemiseen. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot voivat kohdentaa myös REACT-EU-välineen määrärahansa (yhteensä jopa 10 miljardia euroa) kriisin ratkaisemiseen.

| — | Jäsenvaltioille annettiin 3,5 miljardia euroa lisää REACT-EU-ennakkorahoitusta (49) (josta hyötyivät erityisesti ne jäsenvaltiot, jotka vastaanottivat eniten Venäjän hyökkäyssotaa pakenevia ihmisiä). |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltioille annettiin 3,5 miljardia euroa lisää REACT-EU-ennakkorahoitusta (49) (josta hyötyivät erityisesti ne jäsenvaltiot, jotka vastaanottivat eniten Venäjän hyökkäyssotaa pakenevia ihmisiä).

| — | Jäsenvaltiot voivat käyttää uutta yksikkökustannusta, joka on 40 euroa/viikko/henkilö, mikä auttaa tarjoamaan välitöntä apua ja yksinkertaistaa menoilmoituksia koskevia sääntöjä (50). |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot voivat käyttää uutta yksikkökustannusta, joka on 40 euroa/viikko/henkilö, mikä auttaa tarjoamaan välitöntä apua ja yksinkertaistaa menoilmoituksia koskevia sääntöjä (50).

Image 14

Asetuksella (EU) 2022/585 (51), joka annettiin 6. huhtikuuta, jatketaan turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston (AMIF), sisäisen turvallisuuden rahaston (ISF) ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen ja ISF:n poliisiyhteistyön täytäntöönpanokautta yhdellä vuodella (kesäkuuhun 2024 asti) ja vapautetaan kauden 2014–2020 AMIF-rahastojen tiettyihin tarkoituksiin varatut varat.

Jotta jäsenvaltiot voivat hyödyntää käytettävissä olevia rahoitusmahdollisuuksia ja ohjelmajärjestelyjä parhaalla mahdollisella tavalla, komissio on laatinut ohjeellisen luettelon tukikelpoisista toimista, joita voidaan rahoittaa ESR:stä, FEAD:sta, EAKR:stä, AMIF:sta ja ISF:n ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineestä, ja perustanut pääasiassa mutta ei pelkästään ohjelmaviranomaisille tarkoitetun kysymys- ja vastaussivuston (52), jonka kautta jäsenvaltioille voidaan antaa nopeita ja koordinoituja vastauksia.

ESR:stä voidaan rahoittaa useimpia edellisissä osioissa esitettyjä toimenpiteitä, kuten mentorointia, ammatinvalinnanohjausta, täydennys- ja uudelleenkoulutusta, työharjoittelua, oppisopimuskoulutusta ja harjoittelujaksoja, julkisille työvoimapalveluille annettavaa tukea sekä järjestelyjä, joilla ehkäistään syrjintä ja varmistetaan tietojen saatavuus kaikille työntekijöille. ESR:stä voidaan rahoittaa myös henkilöstöä, joka työskentelee Venäjän hyökkäyssotaa pakenevien henkilöiden parissa joko rajalla tai muualla jäsenvaltioissa, sekä lasten ja aikuisten koulutusta ja terveydenhuolto-, asumis- ja sosiaalipalvelujen saatavuutta.

Lisäksi EAKR:stä voidaan tukea yleisten erottelemattomien koulutus-, työllisyys-, asumis- sekä sosiaali- ja terveyspalvelujen saatavuutta kehittämällä (esimerkiksi rakentamalla/kunnostamalla/laajentamalla) saatavilla olevaa infrastruktuuria ja siihen liittyviä laitteita. AMIF:n ja ISF:n ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen sekä ISF:n poliisiyhteistyön varoista voidaan kattaa Venäjän hyökkäyssotaa pakenevien ihmisten ensivastaanottotarpeet ja AMIF:n tapauksessa heidän integroitumisensa vastaanottaviin maihin.

ESR:n keskeisen tehtävän, joka on parantaa työllistymismahdollisuuksia pitkällä aikavälillä, lisäksi siitä voidaan tukea hätätoimenpiteitä (elintarvike- ja perushyödykeapu, majoitus- tai kuljetuskustannukset), jos ne liittyvät henkilökohtaisiin integroitumisväyliin apua antavassa maassa. FEAD:n soveltamisala on vieläkin laajempi, ja sitä voidaan käyttää perushyödykkeinä annettavaan apuun (elintarvikkeet, hygieniatuotteet, vauvojen ja lasten tarvikkeet) vastaanottajan asemasta ja asuinpaikasta riippumatta.

InvestEU-ohjelmasta ja erityisesti osaamis- ja koulutustakuusta saatavaa rahoitusta voidaan käyttää myös osaamisen parantamiseen, itsenäiseen ammatinharjoittamiseen ja sellaisten yritysten tukemiseen, jotka palkkaavat ja kouluttavat siirtymään joutuneita ihmisiä. Koulutusorganisaatiot voivat käyttää sitä tarjontansa laajentamiseen. Lisäksi teknisen tuen välineellä (53) voidaan pyynnöstä antaa jäsenvaltioille teknistä tukea työllistämiseen ja koulutukseen sekä sosiaalisen osallisuuden ja koulutuksen edistämiseen.

Erasmus+ -rahoitusmahdollisuuksia on voitu ottaa käyttöön ohjelman sisäänrakennetun joustavuuden ansiosta. Esimerkiksi Venäjän hyökkäyssotaa pakenevat opettajat ja kouluttajat voivat saada taloudellista tukea, jolla helpotetaan heidän integroitumistaan ja autetaan heitä hankkimaan EU:n koulutusjärjestelmissä työskentelyn edellyttämiä taitoja. Pätevää henkilöstöä voidaan lähettää väliaikaisesti alueille, joille Venäjän hyökkäyssotaa pakenevia ihmisiä on majoitettu. Lisäksi Erasmus+ -yhteistyöhankkeisiin osallistuvat oppilaitokset voivat vastaanottaa oppilaita nopeasti. Erasmus+ -yhteistyöhankkeiden hankevaroja voidaan käyttää joustavasti helpottamaan Venäjän hyökkäyssotaa pakenevien lasten kotouttamista.

Kaikki tarpeet, jotka liittyvät Venäjän hyökkäyssotaa pakenevien ihmisten tukemiseen, voidaan vielä ottaa huomioon meneillään olevassa vuosien 2021–2027 koheesio-ohjelmien valmistelutyössä. Kun ohjelmat on hyväksytty, niitä käytetään rahoittamaan toimia, joilla tuetaan Venäjän hyökkäyssotaa pakenevia ihmisiä työllistymisessä, koulutuksessa, sosiaalisessa osallisuudessa, asumisessa, sosiaali- ja terveydenhuollossa ja joilla annetaan perushyödykeapua (sulautettaessa FEAD ESR+:aan) (54). Näiden ohjelmien menot ovat tukikelpoisia 1. tammikuuta 2021 alkaen.

| Komissio kehottaa jäsenvaltioita






  — | hyödyntämään käytettävissä olevia varoja parhaalla mahdollisella tavalla kaikissa toimissa, joihin tässä tiedonannossa annetaan suuntaviivat; |
| --- | --- |

Image 15
  Komissio kehottaa jäsenvaltioita

—

hyödyntämään käytettävissä olevia varoja parhaalla mahdollisella tavalla kaikissa toimissa, joihin tässä tiedonannossa annetaan suuntaviivat;

| — | toimimaan koordinaattorina eri vastuuviranomaisten välillä, mukaan lukien alue- ja paikallisviranomaiset, tarkoituksenmukaisuuden ja täydentävyyden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

—

toimimaan koordinaattorina eri vastuuviranomaisten välillä, mukaan lukien alue- ja paikallisviranomaiset, tarkoituksenmukaisuuden ja täydentävyyden varmistamiseksi;

| — | koordinoimaan komission kanssa ja käyttämään edellä mainittua kysymys- ja vastaussivustoa. |
| --- | --- |

—

koordinoimaan komission kanssa ja käyttämään edellä mainittua kysymys- ja vastaussivustoa.

4.   PÄÄTELMÄT JA TULEVAT TOIMET

Image 16
  Jäsenvaltioita kehotetaan jatkamaan pyrkimyksiään tukea Venäjän hyökkäyssotaa pakenevia ihmisiä ja helpottamaan heidän integroitumistaan työmarkkinoille tässä tiedonannossa annettujen suuntaviivojen ja muiden EU:n tasolla tähän mennessä esitettyjen aloitteiden mukaisesti. Niitä kannustetaan tekemään yhteistyötä asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa kattavan ja koordinoidun toimintatavan varmistamiseksi ja hyödyntämään kaikkea EU:n tasolla saatavilla olevaa tukea, myös rahoitusta.

Komissio on valmis jatkamaan yhteistyötä kansallisten viranomaisten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa ja antamaan lisäohjeistusta tilanteen kehittyessä muun muassa solidaarisuusfoorumin ja rahoitusta koskevan kysymys- ja vastausfoorumin kautta. Komissio tukee edelleen myös vastavuoroista oppimista jäsenvaltioiden välillä, kerää tietoa jäsenvaltioiden toteuttamista toimista (55) muun muassa asiaan liittyvien verkostojen, kuten Euroopan laajuisen julkisten työvoimapalvelujen verkoston ja ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean, kautta ja antaa asiaankuuluvaa tietoa Venäjän hyökkäyssotaa pakeneville ihmisille asiaa koskevilla verkkosivustoilla (56) ja sosiaalisessa mediassa. Jokainen Venäjän hyökkäyssotaa pakenevien ihmisten inhimilliseen kehitykseen käytetty euro ja jokainen toteutettu toimi ovat investointi EU:n ja Ukrainan tulevaisuuteen.

---

(1)  Viimeisimmät tiedot on saatu EU:n muuttoliikkeeseen liittyvää varautumista ja kriisinhallintaa koskevan mekanismin (suunnitelma)verkostolta.

(2)  EUVL L 71, 4.3.2022, s. 1

(3)  Toimintaohjeiden ja 23. maaliskuuta annetun tiedonannon mukaisesti neuvoston täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2022/382 2 artiklan 1 kohdassa säädetään, että Ukrainan kansalaisten lisäksi tilapäistä suojelua sovelletaan kolmansien maiden kansalaisiin ja kansalaisuudettomiin henkilöihin, jotka saivat kansainvälistä Ukrainassa ennen 24. helmikuuta 2022, ja heidän perheisiinsä. Sellaisiin kolmansien maiden kansalaisiin, jotka asuivat Ukrainassa 24. helmikuuta tai sitä ennen pysyvän oleskeluluvan perusteella ja jotka eivät voi palata lähtömaahansa turvallisesti, jäsenvaltioiden on sovellettava joko tilapäistä suojelua tai kansallisen lainsäädäntönsä mukaista asianmukaista suojelua (neuvoston täytäntöönpanopäätöksen 2 artiklan 2 kohta). Jäsenvaltiot voivat soveltaa tilapäistä suojelua myös muihin kolmansien maiden kansalaisiin, jotka oleskelivat laillisesti Ukrainassa ja jotka eivät voi palata lähtömaahansa (neuvoston täytäntöönpanopäätöksen 2 artiklan 3 kohta). Kuten toimintaohjeissa todetaan, neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä tarkoitettua tilapäistä suojelua sovelletaan yhden vuoden ajan kyseisen päätöksen voimaantulosta eli 4. maaliskuuta 2022 ja 4. maaliskuuta 2023 välisenä aikana direktiivin 2001/55/EY 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Jos neuvosto ei tänä aikana tee komission ehdotuksesta päätöstä tilapäisen suojelun lopettamisesta, voimassaoloa jatketaan ilman eri toimenpiteitä kuudella kuukaudella 4. syyskuuta 2023 saakka ja jälleen kuudella kuukaudella 4. maaliskuuta 2024 saakka.

(4)  Komission tiedonanto Ukrainasta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukoittaisen maahantulon tilanteen toteamisesta direktiivin 2001/55/EY 5 artiklan nojalla ja sen seurauksena tilapäisen suojelun antamisesta annetunneuvoston täytäntöönpanopäätöksen 2022/382 täytäntöönpanoa koskevista toimintaohjeista (EUVL C 126 I, 21.3.2022, s. 1).

(5)  COM(2022) 131 final

(6)  Komission suositus (EU) 2022/554, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022, Venäjän hyökkäyksen vuoksi Ukrainasta pakenevien henkilöiden tutkintojen tunnustamisesta (EUVL L 107 I, 6.4.2022, s. 1).

(7)  Sisäasioiden neuvosto: Kymmenkohtainen suunnitelma (europa.eu) (englanniksi)

(8)  Komissio perusti foorumin tilapäistä suojelua koskevan direktiivin 24–27 artiklan nojalla.

(9)  Tietoa Ukrainan sotaa pakeneville | Euroopan komissio (europa.eu)

(10)  Ukraina: CARE-tukitoimen lopullinen hyväksyminen | Euroopan sosiaalirahasto plus (europa.eu) (englanniksi)

(11)  Lisätoimia toteutetaan koko ajan – katso esimerkiksi komission valmistelemat koulutusaloitteet 10-kohtaisen suunnitelman täytäntöönpanemiseksi, mukaan lukien ”turvallinen koti” -aloite. Koulutuksen alalla komissio on laatinut politiikan ohjeet ukrainalaisten pakolaisten osallisuuden tukemiseen koulutuksessa: näkökohdat, pääperiaatteet ja käytänteet (schooleducationgateway.eu)

(12)  Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari | Euroopan komissio (europa.eu)

(13)  COM(2020) 758 final.

(14)  Pimeän työn vastaista yhteistyötä edistävä eurooppalainen foorumi | Euroopan työviranomainen (europa.eu (englanniksi)

(15)  Myös Euroopan sosiaalirahasto (ESR) on rahoittanut tällaisia hankkeita. Katso esimerkiksi Integrazione migranti Progetto PIU’ SUPREME (lavoro.gov.it).

(16)  EURES (europa.eu) on eurooppalainen työvoimapalvelujen yhteistyöverkosto, jonka tarkoituksena on helpottaa työntekijöiden vapaata liikkuvuutta. Katso erityisesti osio ”Eläminen ja työskentely”.

(17)  Työmarkkinoiden eurooppalainen kotouttamiskumppanuus (europa.eu). Kumppanuuteen osallistuvat Euroopan komissio ja viisi työmarkkinaosapuolta ja talouselämän osapuolta (Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö EAY, BusinessEurope, käsiteollisuuden ja pienten ja keskisuurten yritysten eurooppalainen liitto SMEUnited, Julkisten työnantajien ja julkisten yritysten eurooppalainen keskus SGI Europe ja Euroopan kauppa- ja teollisuuskamarien liitto Eurochambres). Kumppanuus käynnistettiin vuonna 2017. Sen jälkeen työmarkkinaosapuolet ja talouselämän osapuolet ovat toteuttaneet lukuisia työmarkkinoille integroitumista koskevia toimia yli 20 EU-maassa. Euroopan komissio on yhteisrahoittanut useita innovatiivisia hankkeita, joilla autetaan pakolaisia ja muita maahanmuuttajia integroitumaan työmarkkinoille. Komissio tekee yhteistyötä työmarkkinaosapuolten ja talouselämän osapuolten kanssa vahvistaakseen työmarkkinoiden eurooppalaista kotouttamiskumppanuutta ja helpottaakseen Venäjän hyökkäyssotaa pakenevien ihmisten integroitumista työmarkkinoille.

(18)  Osaamissopimus on yhteinen toimintamalli osaamisen kehittämiseksi Euroopassa. Komissio kannustaa sopimuksen sidosryhmiä tarjoamaan konkreettisia koulutus- ja työllistymismahdollisuuksia Venäjän hyökkäyssotaa pakeneville.

(19)  Skills-OVATE | CEDEFOP (europa.eu)

(20)  Analyysi työvoiman vajeista ja ylitarjonnasta 2021 | Euroopan työviranomainen (europa.eu)

(21)  Kotisivu | Better Entrepreneurship Policy -työkalu: Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön ja komission kehittämä työkalu, joka on tarkoitettu paikallisen, alueellisen tai kansallisen tason päättäjille ja muille asiasta kiinnostuneille tahoille, jotka haluavat tutkia, miten julkisella politiikalla voidaan tukea nuoria, naisia, maahanmuuttajia ja työttömiä yrityksen perustamisessa ja itsenäisessä ammatinharjoittamisessa sekä tukea yhteiskunnallisten yritysten kehitystä.

(22)  Erasmus nuorille yrittäjille (erasmus-entrepreneurs.eu): ohjelmassa pyritään antamaan yrittäjiksi pyrkiville eurooppalaisille tarvittavat taidot pienen yrityksen käynnistämiseksi ja/tai johtamiseksi menestyksekkäästi Euroopassa.

(23)  Yritys-Eurooppa-verkosto (europa.eu): verkosto auttaa yrityksiä innovoimaan ja kasvamaan kansainvälisesti. Se on maailman suurin pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) tukiverkosto.

(24)  Katso esimerkiksi Varhaisvaroitusilmoitus - Ukrainan sota: Ukrainasta EU:hun saapuvat pakolaiset ovat vaarassa joutua hyväksikäytetyiksi osana ihmiskauppaa | Europol (europa.eu) (englanniksi)

(25)  COM(2021) 171 final.

(26)  Uusi ihmiskaupan vastainen suunnitelma Ukrainan sotaa pakenevien ihmisten suojelemiseksi (europa.eu) (englanniksi).

(27)  Esimerkkejä hankkeista löytyy seuraavilta verkkosivustoilta: ESR-verkkosivusto, ESR+ -verkkosivusto ja Euroopan kotouttamisasioiden verkkosivusto. Tuoreimmat esimerkit pakolaisten ja maahanmuuttajien kotouttamisesta esitetään tiivistettynä keskinäistä oppimista käsittelevien konferenssien 2021, 2020 ja 2019 loppu- ja temaattisissa raporteissa.

(28)  Forwork

(29)  FAB

(30)  Labour-INT

(31)  Stark im Beruf

(32)  Mirjam

(33)  CIAO

(34)  Taitoprofiili (europa.eu): tämä monikielinen työkalu on tarkoitettu kolmansien maiden kansalaisille apua tarjoavien organisaatioiden käyttöön. Sen avulla voidaan kartoittaa kolmansien maiden kansalaisten taitoja, pätevyyksiä ja työkokemusta ja antaa heille henkilökohtaista neuvontaa jatkotoimista, kuten tutkintojen tunnustamisesta, taitojen validoimisesta, jatkokoulutuksesta tai työllistämisen tukipalveluista.

(35)  Kotisivu (europa.eu): ESCO on monikielinen eurooppalainen taito-, osaamis-, tutkinto- ja ammattiluokitus. Se toimii sanastona, jossa kuvataan, yksilöidään ja luokitellaan EU:n työmarkkinoiden ja koulutuksen kannalta merkityksellisiä ammatteja, taitoja ja tutkintoja.

(36)  Kotisivu | Europass: Europass on joukko verkkotyökaluja, joilla voi laatia ansioluettelon ja saatekirjeen sekä hakea töihin ja koulutukseen EU:ssa.

(37)  Pilotin käynnistämisen ensimmäiset vaiheet esitetään komission tiedonannossa Osaajien houkutteleminen EU:hun, 27. huhtikuuta 2022 (COM(2022) 657 final).

(38)  Kuten opetusministeriö, tutkintojen tunnustamisen kansallisen virasto, korkeakoulutuksen laadunvarmistusvirasto ja korkeakoulututkintojen tunnustamisen kansallinen tiedotuskeskus (ENIC-NARIC-keskus).

(39)  Tietoa työstä ja koulutuksesta ukrainalaisille ja EU-maille| ETF (europa.eu) (englanniksi).

(40)  ENIC-NARIC-verkosto: ENIC-NARIC-verkosto (korkeakoulututkintojen tunnustamisen kansallisten tiedotuskeskusten verkosto) kehitti Erasmus+ -ohjelman Q-entry-hankkeen. Kyseessä on tietokanta, joka kattaa jäsenvaltiot ja EU:n ulkopuoliset maat ja tarjoaa tietoa korkea-asteen koulutukseen johtavista tutkinnoista.

(41)  CVDC | Site de la validation des compétences (validationdescompetences.be)

(42)  Alustavat tulokset: Kysely Ukrainan pakolaisten integroitumisesta ammatilliseen koulutukseen - Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasiat - Euroopan komissio (europa.eu) (englanniksi).

(43)  Neuvoston suositus, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2018, laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista (EUVL C 153, 2.5.2018, s. 1.).

(44)  Komissaari Schmit tutustui Ukrainan pakolaisia tukevaan ESR-hankkeeseen Romaniassa | Euroopan sosiaalirahasto plus (europa.eu)

(45)  Tukea ja koulutusta maahanmuuttajille Osaamiskeskuksessa | Omnia

(46)  Työllistymisväyliä maahanmuuttajille kieltenoppimisen kautta | Euroopan sosiaalirahasto plus (europa.eu) (englanniksi).

(47)  Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä annettu asetus (EU) N:o 1303/2013 sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320.) ja vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastosta annettu asetus (EU) N:o 223/2014 (EUVL L 72, 12.3.2014, s. 1.).

(48)  Tilikaudelta, joka alkaa 1. heinäkuuta 2021 ja päättyy 30. kesäkuuta 2022.

(49)  Kaikkien jäsenvaltioiden osalta alkuperäistä REACT-EU-ennakkorahoitusta nostettiin 11 prosentista 15 prosenttiin ja ensimmäisten saapumisjäsenvaltioiden (HU, PL, RO, SK) ja niiden jäsenvaltioiden osalta, joihin saapui eniten ihmisiä niiden väestömäärään nähden (yli 1 prosentti koko väestöstä 23. maaliskuuta: AT, BG, CZ, EE, LT), se nostettiin 45 prosenttiin.

(50)  Ukraina: Koheesiorahoituksen käytön helpottaminen ja nopeuttaminen jäsenvaltioissa pakolaisten kiireellisten tarpeiden täyttämiseksi | Euroopan sosiaalirahasto plus (europa.eu) (englanniksi). Tätä voidaan soveltaa kaikkiin niihin, jotka saavat tilapäistä suojelua tilapäistä suojelua koskevan direktiivin nojalla, ja sitä voidaan käyttää enintään 13 viikon ajan saapumisen jälkeen.

(51)  Asetus (EU) 2022/585 turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoon sekä poliisiyhteistyön, rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan rahoitusvälineeseen sovellettavista yleisistä säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o 514/2014, turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston perustamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 516/2014 ja turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston perustamisesta annetun asetuksen (EU) 2021/1147 muuttamisesta.

(52)  Sivusto on puolittain julkinen, ja se on pääasiassa mutta ei pelkästään ohjelmaviranomaisten käytettävissä.

(53)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/240, annettu 10. helmikuuta 2021, teknisen tuen välineen perustamisesta.

(54)  Komissio julkaisi ”välineistön EU:n varojen hyödyntämiseksi maahanmuuttajataustaisten ihmisten kotouttamisessa ohjelmakaudella 2021–2027” edistääkseen EAKR:n, ESR+:n ja AMIF:n käyttöä täydentävästi maahanmuuttajataustaisten kotouttamisessa.

(55)  Hyödyntäen esimerkiksi Eurofoundin, Cedefopin ja ETF:n kyselyjä ja seurantatoimia.

(56)  Tietoa Ukrainan sotaa pakeneville | Euroopan komissio (europa.eu)

---

III Valmistavat säädökset

EUROOPAN KESKUSPANKKI

| 16.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 233/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 233/14

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN LAUSUNTO,

annettu 24 päivänä maaliskuuta 2022,

ehdotuksesta asetuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013 muuttamisesta luottoriskiä, vastuun arvonoikaisuriskiä, operatiivista riskiä, markkinariskiä ja kokonaisriskipainolattiaa koskevien vaatimusten osalta

(CON/2022/11)

(2022/C 233/02)

Johdanto ja oikeusperusta

Euroopan keskuspankki (EKP) vastaanotti Euroopan parlamentilta 20 päivänä tammikuuta 2022 ja Euroopan unionin neuvostolta 21 päivänä tammikuuta 2022 pyynnöt antaa lausunto ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 575/2013 muuttamisesta luottoriskiä, vastuun arvonoikaisuriskiä, operatiivista riskiä, markkinariskiä ja kokonaisriskipainolattiaa koskevien vaatimusten osalta (1) (jäljempänä ”vakavaraisuusasetukseen ehdotetut muutokset”).

EKP toteaa, että vakavaraisuusasetukseen ehdotetut muutokset liittyvät läheisesti toiseen ehdotukseen, josta EKP on saanut lausuntopyynnön, eli ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2013/36/EU muuttamisesta valvontavaltuuksien, seuraamusten, kolmannen maan sivuliikkeiden sekä ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvien riskien osalta ja direktiivin 2014/59/EU muuttamisesta (2) (jäljempänä ”vakavaraisuusdirektiiviin ehdotetut muutokset”).

EKP:n toimivalta antaa lausunto perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 127 artiklan 4 kohtaan ja 282 artiklan 5 kohtaan, koska vakavaraisuusasetukseen ehdotetut muutokset sisältävät säännöksiä, jotka vaikuttavat perussopimuksen 127 artiklan 6 kohdassa tarkoitettuihin luottolaitosten toiminnan vakauden valvontaa koskeviin EKP:n tehtäviin sekä perussopimuksen 127 artiklan 5 kohdan mukaiseen Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) tehtävään myötävaikuttaa rahoitusjärjestelmän vakauteen liittyvän politiikan moitteettomaan harjoittamiseen. Tämän lausunnon on antanut EKP:n neuvosto Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 17.5 artiklan ensimmäisen virkkeen mukaisesti.

Yleiset huomautukset

EKP suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksiin, joilla pannaan täytäntöön jäljellä olevat Basel III -uudistukset (3), vahvistetaan EU:n yhteistä sääntökirjaa ja parannetaan luottolaitosten vakavaraisuuskehystä eri aloilla.

EKP korostaa, että on tärkeää saattaa Basel III -uudistusten täytäntöönpano EU:n tasolla päätökseen oikea-aikaisesti, täysimääräisesti ja täsmällisesti. Uudistuksilla korjataan nykyisen kehyksen keskeisiä puutteita, jotka on havaittu sekä eurooppalaisten että kansainvälisten elinten aikaisemmissa analyyseissä, jotka koskevat myös eurooppalaisia pankkeja, ja siksi nämä uudistukset ovat olennaisen tärkeitä Euroopan pankkialan vakauden varmistamiseksi.

Basel III -uudistusten oikea-aikainen täytäntöönpano on tärkeää, jotta tällaiset puutteet voidaan korjata nopeasti. Sen vuoksi EKP kannustaa unionin lainsäädäntöelimiä saattamaan lainsäädäntöprosessin päätökseen nopeasti ja ilman kohtuuttoman pitkiä täytäntöönpanoaikoja. Tämä on tärkeää sen varmistamiseksi, että pankit voivat kestää tulevia kriisejä.

EKP pitää myös tärkeänä, että Basel III -standardit pannaan täysimääräisesti täytäntöön. Tältä osin EKP arvostaa sitä, että komission ehdotus kattaa kaikki Baselin pankkivalvontakomitean laatimat ja keskuspankkien pääjohtajien ja valvontaviranomaisten johtajien ryhmän joulukuussa 2017 hyväksymät osat.

Lisäksi EKP on vahvasti sitoutunut Basel III -uudistusten täsmälliseen täytäntöönpanoon. Tämä on tärkeää rahoitusvakauden ja EU:n kansainvälisen uskottavuuden kannalta. Näiden uudistusten johdonmukaisella täytäntöönpanolla korostetaan EU:n sitoutumista kansainväliseen rahoitusyhteistyöhön ja tuetaan siten maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän toimintaa ja luottamusta EU:n pankkeihin. Samalla luotettava täytäntöönpano tarjoaa parhaan mahdollisen takeen vakaalle pankkijärjestelmälle, kun taas ehdotetut poikkeamat ja täytäntöönpanovaihtoehdot jättäisivät paikoittaisia riskejä, joita ei riittävästi oteta huomioon pankkialalla. Kuten jäljempänä selitetään, nämä riskit liittyvät pääasiassa ehdotettuun kiinteistövastuiden, luokittelemattomien yritysten luottoriskin, vastapuoliriskin, oman pääoman ehtoisten vastuiden ja operatiivisen riskin vakavaraisuuskohteluun.

Lausunnon seuraavissa osissa esitetään yksityiskohtaisia näkemyksiä ehdotuksen pääkohdista ja jäljellä olevista riskeistä, joita ei voida kattaa riittävästi, jos EU päättää poiketa Basel III -standardeista.

On myös tärkeää, että vakavaraisuussääntely pysyy edelleen tarkoitukseen sopivana, minkä vuoksi olisi korjattava havaitut puutteet ja pysyttävä innovaatioiden mukana. Komission ehdottamat uudet määritelmät keskeisille käsitteille ”oheispalveluyritys” ja ”rahoituslaitos” ovat tervetulleita, koska ne selventävät sääntelyn rajoja. EKP suhtautuu myönteisesti myös siihen, että komissiolle annetaan tehtäväksi laatia kertomus kryptovarojen vakavaraisuuskohtelua koskevasta uudesta ehdotuksesta.

EKP yhtyy myös ehdotuksen perusteluissa esitettyyn komission näkemykseen, jonka mukaan toimivaltaisille viranomaisille ei ole tarpeen antaa ylimääräisiä valvontavaltuuksia rajoittaa laitosten voitonjakoa poikkeuksellisissa olosuhteissa, jotka aiheuttavat vakavia taloudellisia häiriöitä. Samalla EKP huomauttaa, että tällaisten talous- ja rahoitusvaikeuksien aikana luottolaitokset eivät ehkä ole halukkaita käyttämään pääomapuskureitaan (4). EKP katsoo, että pääomapuskureiden käyttöä estävien tekijöiden poistamista olisi harkittava tarkemmin.

1.   Kokonaisriskipainolattian käyttöönotto

| 1.1 | Kokonaisriskipainolattia on tärkeä osa Basel III -uudistuksia. Se vähentää riskipainotettujen omaisuuserien ei-toivottua vaihtelua laitosten välillä ja vahvistaa siten tasapuolisia toimintaedellytyksiä ja vakavaraisuuskehystä. EKP suhtautuu erittäin myönteisesti siihen, että komissio on valinnut kokonaisriskipainolattian käyttöönotossa niin kutsutun yhden rakenteen lähestymistavan, jossa pankeilla on vain yksi tapa mitata riskipainotettuja omaisuuseriään (5). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EKP panee kuitenkin merkille, että ehdotus sisältää myös merkittäviä siirtymäjärjestelyjä, jotka johtavat Baselin standardeissa esitettyjä riskipainoja alhaisempiin riskipainoihin joillakin erityisaloilla, joita ovat i) asuinkiinteistövastuut, joihin liittyy vähäisiä aiempia tappioita, ii) saamiset luokittelemattomilta yrityksiltä ja iii) johdannaisvastuisiin liittyvän vastapuoliriskin kalibrointi. EKP katsoo, että nämä poikkeamat Basel III -standardeista eivät ole perusteltuja vakavaraisuuden ja rahoitusvakauden näkökulmasta, ja niiden vuoksi paikoittaisia riskejä voi jäädä huomioon ottamatta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Erityisesti asuinkiinteistövastuiden siirtymäkauden kohtelu herättää useita huolenaiheita. Siirtymäjärjestely heikentäisi kokonaisriskipainolattian varautumismekanismia asuinkiinteistöluottojen osalta – siis alalla, joka voi vaarantaa rahoitusvakauden, kuten sekä EJRK:n (6) että EKP:n (7) viimeaikaisista raporteista ilmenee. Kotitalouksien velkaantuneisuus ja asuinkiinteistöjen yliarvostus lisääntyvät useissa EU:n jäsenvaltioissa, mikä lisää keskipitkän aikavälin haavoittuvuustekijöitä ja huolta velkavetoisesta asuntokuplasta. Tästä voisi puolestaan seurata, että joidenkin pankkien omat varat eivät ole oikeassa suhteessa näiden riskien toteutumisesta mahdollisesti aiheutuviin tappioihin. Siirtymäjärjestely voi myös lisätä EU:n pankkimarkkinoiden pirstaloitumista, jos laitoksiin voidaan soveltaa erilaisia pääomavaatimuksia samanlaisten riskien osalta riippuen täytäntöönpanosta jäsenvaltiossa. Nämä huolenaiheet huomioon ottaen EKP katsoo, että asuinkiinteistöihin ei pitäisi soveltaa tällaista etuuskohtelua. Jos mekanismi säilytetään, sen olisi oltava luonteeltaan puhtaasti väliaikainen ja rajoitettu. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Lisäksi EKP on huolissaan myös luokittelemattomia yrityksiä koskevista siirtymäsäännöksistä. Baselin standardien mukaan tällaisille yrityksille myönnettäviin lainoihin sovelletaan suurempaa riskipainoa, mikä kuvastaa suurempaa epävarmuutta niiden todellisesta riskialttiudesta. Riskipainon alentaminen pankin omien riskiestimaattien perusteella heikentää kokonaisriskipainolattian tarkoitusta, siis suojautumista laitoksen omien mallien avulla arvioitujen riskien aliarvioimiselta, koska laitokset voisivat nojautua omiin estimaatteihinsa maksukyvyttömyyden todennäköisyydestä (PD) ja antaa näin yrityksille alhaisemman riskipainon. Komissio ehdottaa, että 65 prosentin riskipainon soveltamisen ehdoksi asetetaan yhden vuoden aikajänteellä arvioitu maksukyvyttömyyden todennäköisyys, joka voi olla jopa 0,5 prosenttia. EKP pitää tätä liian laveana, koska se voisi kattaa yritykset, joilla on korkea riskiprofiili. Kun otetaan huomioon asiaan liittyvät riskit, EKP katsoo, että tällaista poikkeusta ei pitäisi tehdä luokittelemattomien yritysten osalta. Jos mekanismi säilytetään, sen olisi pysyttävä väliaikaisena ja rajoitettuna. EKP tukee täysimääräisesti pyrkimyksiä lisätä eurooppalaisten yritysten luottoluokitusten kattavuutta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, minkä yhteydessä voitaisiin myös edistää merkittävästi pääomamarkkinaunionia koskevaa hanketta. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EKP varoittaa kaikista muutoksista johdannaisvastuisiin liittyvän vastapuoliriskin käsittelyyn kokonaisriskipainolattian yhteydessä riippumatta siitä, onko kyse tilapäisestä vai pysyvästä muutoksesta. EKP on huolissaan siitä, että vastapuoliriskin mittaamisessa käytettävän standardimenetelmän (SA-CCR) kalibrointiin tehtävien muutosten yhteydessä joitakin vakavaraisuusriskejä jäisi kattamatta ja vastapuoliriskin vastuumäärä aliarvioitaisiin. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Komissio on ehdottanut kokonaisriskipainolattian soveltamista korkeimmalla konsolidointitasolla. Pankkiryhmien sisällä tämä yhdistetään mekanismiin, jossa emoyhtiön ja tytäryritysten korkeimmalla konsolidointitasolla aiheutuneet vaikutukset jaetaan uudelleen (8). Tämän mekanismin ansiosta EU:n pankkiryhmät, joita sitoo kokonaisriskipainolattia, voivat kohdentaa pääomaa ryhmän sisällä tehokkaammin kuin yksittäinen laitos ja ottaa samalla huomioon riskialttiuden, joka liittyy ryhmän läsnäoloon kussakin jäsenvaltiossa. Kokonaisriskipainolattiaa koskevien erityisvaatimusten käyttöönotto jäsenvaltion alakonsolidointiryhmän tasolla voi kuitenkin edelleen kannustaa pankkiryhmiä järjestämään toiminnot uudelleen siten, että kokonaisriskipainolattian vaikutus ryhmän yksittäisiin osiin minimoidaan tavalla, joka saattaa olla ristiriidassa vakiintuneiden organisaatiorakenteiden tai moitteettoman riskinhallinnan kanssa. Lisäksi se jäädyttäisi enemmän pääomaa paikallistasolla, mikä olisi vastoin tavoitetta mahdollistaa pääoman vapaa liikkuvuus eurooppalaisten pankkiryhmien sisällä. Tällainen pääoman vapaa liikkuvuus taas on tärkeä edellytys rahoitusalan yhdentymiselle. Vaihtoehtona olisi soveltaa kokonaisriskipainolattiaa sekä EU:n korkeimmalla konsolidoidulla tasolla että jäsenvaltion alakonsolidointiryhmän tasolla ilman jakomekanismia. Tämä yksinkertaistaisi pankkeja koskevaa sääntelyä entuudestaan komission ehdotukseen verrattuna ja varmistaisi asianmukaisen pääomituksen kussakin jäsenvaltiossa, vaikkakin se sitoisi myös pääomaa tällä alakonsolidointiryhmän tasolla. Toinen vaihtoehto olisi soveltaa kokonaisriskipainolattiaa ainoastaan korkeimmalla konsolidointitasolla ja yhdistää tähän pankkien ja toimivaltaisten viranomaisten velvollisuus varmistaa, että erillisten yhteisöjen pääomittaminen on riittävää (9). Tämä lähestymistapa olisi yksinkertaisempi ja vähentäisi Euroopan pankkisektorin hajanaisuutta, minkä lisäksi siinä otettaisiin asianmukaisesti huomioon se, että kokonaisriskipainolattia oli kalibroitu vähentämään riskipainotettujen omaisuuserien tarpeetonta vaihtelua pankkiryhmän tasolla eikä kunkin yhteisön tasolla. EKP pitää tätä viimeksi mainittua lähestymistapaa parempana. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Lopuksi EKP panee merkille, että ehdotus vakavaraisuusdirektiiviksi sisältää säännöksiä kokonaisriskipainolattian, valvontavaatimusten ja makrovakaudellisten pääomapuskureiden välisestä vuorovaikutuksesta. Näitä kysymyksiä käsitellään erillisessä lausunnossa vakavaraisuusdirektiiviin ehdotetuista muutoksista (10). |
| --- | --- |

1.7

2.   Luottoriskikehys – standardimenetelmä

| 2.1 | EKP suhtautuu myönteisesti ehdotuksiin uuden luottoriskin standardimenetelmän käyttöönotosta, sillä se parantaa laitosten, jotka eivät tukeudu sisäisiin malleihin, häiriönsietokykyä ja lisää tällaisten laitosten pääomavaatimuksien riskiherkkyyttä. EKP panee kuitenkin huolestuneena merkille, että ehdotus sisältää myös useita uusia poikkeuksia Basel III -standardeista, erityisesti i) erityiskohteiden rahoitukseen liittyvien vastuiden, ii) oman pääoman ehtoisten vastuiden, iii) vähittäisvastuiden ja iv) kiinteistövakuudellisten vastuiden vakuuksien arvostusmenetelmän osalta. Lisäksi on säilytetty joitakin nykyisiä poikkeamia (esim. pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) ja infrastruktuurin osalta), joita lainsäätäjien olisi arvioitava uudelleen. EKP katsoo, että nämä poikkeamat voivat kaiken kaikkiaan vähentää uuden standardimenetelmän johdonmukaisuutta ja turvallisuutta ja jättää tietyt riskit huomiotta. Tämä puolestaan voisi jättää pankit vaille riittävää pääomaa, jos riskit toteutuvat näillä markkinasegmenteillä. Tarkemmin sanottuna Basel III -kehys kalibroitiin siten, että siinä otetaan huomioon erityiskohteiden rahoitukseen liittyvien vastuiden riskialttius, ja kaikki muutokset, kuten uuden korkealaatuisen kohderahoituksen luokan luominen tai muutokset korkealaatuisen hankerahoituksen kriteereihin, saattavat jättää kattamattomia riskejä erityisesti hankkeiden toimintaa edeltävässä vaiheessa ja siten heikentää pankkien suojaa. Standardoidut riskipainot eivät myöskään saisi perustua laitosten yksinomaiseen harkintaan ilman mallihyväksyntää sen suhteen, voiko kohderahoitus täyttää sisäisten luottoluokitusten (IRB-menetelmä) mukaista ryhmittelymenetelmää vastaavia ”korkealaatuisia” kriteerejä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Oman pääoman ehtoiset sijoitukset ovat luonnostaan riskialttiimpia, koska ne ovat määritelmänsä mukaan toissijaisia kaikkiin muihin saataviin nähden maksukyvyttömyystapauksessa. Basel III -ehdotuksissa tämä otetaan huomioon edellyttämällä korkeampia pääomavaatimuksia oman pääoman ehtoisille sijoituksille. EKP on siksi huolissaan siitä, että tästä terveestä periaatteesta poiketaan useilla aloilla, sillä se saattaa altistaa pankit suuremmille riskeille niiden taseessa. Tämä koskee erityisesti i) muihin saman ryhmän jäseniin liittyviä oman pääoman ehtoisia sijoituksia – mukaan lukien sellaiset omistusosuudet rahoitusalan yhteisöissä, joita pankit eivät saa vähentää omista varoistaan, ii) laitosten suojajärjestelmiä ja iii) pitkäaikaisia oman pääoman ehtoisia sijoituksia, joiden kesto on jo kuusi vuotta tai enemmän, mikä vaikuttaa myös riskipainojen riittävyyteen konsolidoidulla tasolla. Tämä paitsi vaikuttaisi olemassa oleviin hyvin alhaisiin riskipainoihin, joissa ei oteta huomioon oman pääoman ehtoisiin sijoituksiin liittyvää riskialttiutta, myös pidentäisi tasasuhteisen tappioidenkantokyvyn puuttumista ryhmässä. Lisäksi iv) EKP katsoo, että lainsäädäntöohjelmien mukaista oman pääoman ehtoisten sijoitusten alhaisempaa riskipainoa olisi sovellettava, jos siihen liittyy Baselin periaatteiden mukainen vaatimus sijoitusrajoituksista (11), jotka voidaan ottaa huomioon myös näiden ohjelmien kattavassa arvioinnissa. Sitä paitsi v) IRB-menetelmän mukainen oman pääoman ehtoisiin sijoituksiin sovellettava siirtymäsäännös tuottaa perusteetonta hyötyä, koska pankit voivat soveltaa riskipainoja, jotka eivät ole pelkästään tällä hetkellä sovellettavia alhaisempia vaan siirtymäkauden aikana jopa pienempiä kuin ne, joita lopulta vaaditaan. Tämän vuoksi EKP ehdottaa, että vältetään IRB-menetelmää käyttävien laitosten oman pääoman ehtoisiin vastuisiin liittyvien omien varojen vaatimusten siirtymäajan poikkeuksellinen aleneminen alle tason, jota vaaditaan pysyvästi tulevaisuudessa (12). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EKP katsoo, että vähittäisvastuiden alhaisempi riskipaino olisi rajoitettava luonnollisiin henkilöihin, joiden vastuiden kokonaismäärä on alle miljoona euroa, mikä olisi määritettävä ottamalla huomioon asiakkaiden jo velkaa olevat varat ja myös käyttämättömät luottolimiitit. Lisäksi ehdoitta peruutettavissa olevien luottolimiittien omien varojen vaatimusten tarpeellista korjaamista ei pitäisi enää lykätä. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Komission ehdotuksessa esitetään myös joitakin muutoksia kiinteistöjen uudelleenarvostusmenetelmiin, jotka eivät olisi Baselin standardien mukaisia. EKP katsoo, että tällaiset arvostusmuutokset olisi tehtävä vakaalta pohjalta, jotta kiinteän vakuuden arvostuksessa tapahtuneet muutokset voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon. Tilastollisten menetelmien soveltaminen kiinteistöjen arviointiin (pätevän riippumattoman arvioijan sijaan) voisi antaa virheellisen turvallisuudentunteen. Se voi johtaa yksittäisten kiinteistöjen lisäksi koko uudelleenarvostuksen kohteena olevan salkun todellisen arvon rakenteelliseen yliarviointiin, mikä puolestaan heikentää pankkien kykyä kestää kiinteistömarkkinoiden ylikuumenemista. Lisäksi kiinteistöjen arvon nostaminen aiempien keskiarvojen perusteella saattaa varomattomasti antaa pankeille mahdollisuuden luottaa edelleen kiinteistöjen arvon nousuun, joka ei ehkä ole kestävää. Tämä pätee hyvin selvästi nykytilanteessa, jossa yliarvostus lisääntyy. Nämä muutokset lisäisivät siirtymäkauden mekanismin ei-toivottuja vaikutuksia, jotka liittyvät vähäriskisiin kiinnitysluottoihin kokonaisriskipainolattian yhteydessä (kuten 1.3 kohdassa mainitaan), ja ne voisivat entisestään lisätä pankkien haavoittuvuutta kiinteistömarkkinoilla. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Basel III -kehyksessä pk-yrityksiin ja infrastruktuuriin tehtävien investointien erityispiirteiden käsittely on kalibroitu uudelleen soveltamalla eri laitoksia koskeviin tietoihin empiirisesti kalibroituja riskipainoja. EKP katsoo näin ollen, että EU:n olisi noudatettava tarkistettua kalibrointia. |
| --- | --- |

2.5

3.   Operatiivinen riski

| 3.1 | EKP suhtautuu myönteisesti komission päätökseen soveltaa operatiivista riskiä koskevaa uutta standardimenetelmää Basel III -säännöstön mukaisesti, millä pyritään lisäämään omien varojen vaatimusten laskennan vertailtavuutta ja yksinkertaisuutta. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Vaikka EKP myöntää, että Basel III -säännöstö tarjoaa mahdollisuuden jättää aiemmat tappiot huomiotta laskettaessa operatiivisten riskien pääomavaatimuksia, se pitää valitettavana, että komissio ei ole valinnut näiden tappioiden huomioon ottamista. EKP katsoo, että laitoksen tappiohistorian huomioon ottaminen lisäisi pääomavaatimuksiin liittyvää riskiherkkyyttä ja tappioiden kattamista, vähentäisi laitosten riskiprofiilien eroja erittäin herkissä kysymyksissä, kuten menettelytapariskin, rahanpesun tai kyberturvallisuuspoikkeamien osalta, ja tarjoaisi laitoksille enemmän kannustimia parantaa operatiivista riskinhallintaansa. EKP kannattaa sen vuoksi täytäntöönpanoa, jossa sisäinen tappiokerroin määräytyy laitoksen aiempien tappioiden perusteella ja otetaan asteittain käyttöön. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EKP toteaa, että määrittäessään riskiprofiilia ja pääomavaatimuksia valvojan arviointiprosessin (SREP) yhteydessä valvontaviranomaisten on jo nyt otettava huomioon riskienhallinnan laatu, myös tappiohistoria. Tässä yhteydessä olisi arvioitava, onko valvontaviranomaisille ehdotettu suppea velvoite valvoa vähintään joka kolmas vuosi laitosten aiempien tappiotietojen keruun laatua hyödyllinen, kun otetaan huomioon, että tietojen laatu on vain yksi monista operatiivisen riskin hallinnan keskeisistä näkökohdista. |
| --- | --- |

3.3

4.   Markkinariski

| 4.1 | Luottolaitoksia ja sijoituspalveluyrityksiä koskeviin vakavaraisuusvaatimuksiin liittyvään unionin säännöstöön tehtävistä muutoksista 8 päivänä marraskuuta 2017 antamassaan lausunnossa (13) (14) EKP peräänkuulutti riittävän pitkää täytäntöönpanovaihetta markkinariskiä koskeville Baselin standardeille, jotka liittyvät kaupankäyntivaraston perustavanlaatuiseen uudelleentarkasteluun, ottaen huomioon myös Baselin standardeihin tehdyt muut muutokset. Koska kansainvälisesti sovitut säännöt ovat nyt valmiita, EKP suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen muuttaa nykyinen raportointivaatimus omien varojen vaatimuksiksi. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EKP panee merkille, että ehdotus antaa komissiolle mahdollisuuden muuttaa pääomavaatimusten kalibrointia uudessa markkinariskisääntelyssä ja lykätä tämän sääntelyn täytäntöönpanoa kahdella vuodella. Tämä voisi mahdollistaa pääomavaatimusten alentamisen, mikä poikkeaisi Basel III -standardeista. EKP kannattaa tämän ehdotuksen mukaisten valtuuksien rajoittamista. EKP pitää tärkeänä, että näitä standardeja sovelletaan johdonmukaisesti kansainvälisellä tasolla, ja kehottaa panemaan nämä kansainvälisesti sovitut standardit tarkoin täytäntöön vuoteen 2025 mennessä. Tämä olisi tärkeää tilanteen selkeyttämiseksi laitosten kannalta ja EU:n yhteisen sääntökirjan luotettavuuden varmistamiseksi siten, että samalla vältetään laitosten sisäisiin täytäntöönpanosuunnitelmiin ja sisäisten mallien hakemus- ja hyväksymisprosessiin kohdistuvat kielteiset vaikutukset. Edellä esitetystä huolimatta voitaisiin harkita, että komissio laatisi vuonna 2025 kertomuksen kaupankäyntivaraston perusteellisen uudelleentarkastelun täytäntöönpanosta muilla lainkäyttöalueilla. Kertomus voisi toimia perustana, jonka pohjalta unionin lainsäätäjät voisivat valmistella mahdollisia jatkotoimia tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EKP suhtautuu myönteisesti siihen, että komission ehdotuksessa selkeytetään läpikatsomisperiaatteen mukaisesti sovellettavaa vähimmäistiheyttä, kun yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavat yritykset sisällytetään sisäisiin malleihin. Samalla EKP on huolissaan siitä, että tällainen kohtelu saattaa johtaa siihen, että sisäiseen malliin ei sisällytetä joitakin riskejä, ja ehdottaa siksi, että lisätään erillinen vaatimus merkityksellisten riskien tunnistamisesta, mittaamisesta ja seurannasta siinä tapauksessa, että päivittäistä läpikatsomisperiaatetta ei sovelleta. |
| --- | --- |

4.3

5.   Vastuun arvonoikaisuriski

| 5.1 | EKP panee huolestuneena merkille, että komission ehdotuksessa ei tarkastella uudelleen nykyisiä unionin hyväksymiä vapautuksia, ja muistuttaa, että nämä vapautukset arvioitiin olennaiseksi noudattamatta jättämiseksi Baselin pankkivalvontakomitean aiemmassa sääntelyn johdonmukaisuuden arvioinnissa vuonna 2014 (15). EKP katsoo, että nämä poikkeamat eivät ole vakavaraisuuden näkökulmasta perusteltuja ja että laitokset joutuvat alttiiksi kattamattomille riskeille johdannaistransaktioissa, joita ne tekevät vapautettujen vastapuolten kanssa (16). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EKP antaa kuitenkin tunnustusta komission pyrkimyksille puuttua EU:n vapautettujen vastapuolten vastuun arvonoikaisujen avoimesta suojauksesta johtuviin ongelmiin siten, että laitoksille sallitaan näiden vastapuolten vapaaehtoinen sisällyttäminen lakisääteiseen vastuun arvonoikaisuun (17) ja asetetaan uusia raportointivaatimuksia vastapuolille, joille on myönnetty EU:n vapautus. Vaikka jälkimmäiset voisivat auttaa laitoksia parantamaan riskienhallintakäytäntöjään, sillä ei paranneta laitosten vakavaraisuustilannetta eikä saada aikaan minkäänlaista markkinakuria. Viimeksi mainitun tavoitteen saavuttamiseksi olisi pantava täytäntöön julkistamisvaatimus. Jos unionin lainsäädäntöelimet päättävät säilyttää nykyiset vapautukset, nämä ehdotukset auttavat lieventämään jonkin verran tällaisten vapautusten kielteisiä vaikutuksia, vaikka ne eivät merkittävästi vähennä riskejä, joita näistä vastuista aiheutuu pankkien taseille. |
| --- | --- |

5.2

6.   IRB-menetelmä

| 6.1 | EKP suhtautuu myönteisesti IRB-menetelmään ehdotettuihin muutoksiin luottoriskin osalta lopullisen Basel III -paketin (18) mukaisesti, koska niitä pidetään tarpeellisina riskiherkkyyden säilyttämiseksi samalla, kun vähennetään merkittävästi mahdollisuuksia ei-toivottuun riskipainotettujen vastuuerien yhteismäärän vaihteluun. EKP kannattaa ehdotusta, jonka mukaan i) kehittyneen IRB-menetelmän (A-IRB) käyttö ei ole sallittua saamisiin suurilta yrityksiltä, luottolaitoksilta ja sijoituspalveluyrityksiltä sekä yrityksinä pidettäviltä rahoituslaitoksilta ja ii) IRB-menetelmän käyttö ei ole sallittua oman pääoman ehtoisiin sijoituksiin. EKP tukee myös riskiparametreja koskevien kokonaisriskipainolattioiden käyttöönottoa. Näin varmistetaan malliparametrien varovaisuuden vähimmäistaso ja vähennetään ei-toivottua riskipainotettujen vastuuerien yhteismäärän vaihtelua. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Lisäksi EKP tukee maksukyvyttömyyden todennäköisyyden (PD), tappio-osuuden (LGD) ja luottovasta-arvokertoimien (CCF) estimointia koskevia lisäselvennyksiä ja parannuksia. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | EKP haluaa kuitenkin tuoda esiin joitakin ehdotuksessa olevia epäjohdonmukaisuuksia, jotka voivat haitata vaatimusten asianmukaista täytäntöönpanoa. Virheellisten tulkintojen riskin pienentämiseksi EKP suosittelee erityisesti, että muutetun vakavaraisuusasetuksen eri artikloissa yhdenmukaistetaan edelleen yritysvelallisten koon määrittämisessä käytetyt termit, kuten ”liikevaihto”, ”tulot” ja ”myynti” (19). |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Lisäksi on varmistettava, että maksukyvyttömyyden määrittely ja riskiparametrien arviointi ja täytäntöönpano ovat keskenään johdonmukaisia. Mitä tulee erityisesti IRB-menetelmän soveltamiseen vastuuryhmien tasolla, kuten muutetussa 148 artiklassa säädetään, EKP haluaa korostaa, että vähittäisvastuiden osalta tämä muutos antaa mahdollisuuden käyttää IRB-menetelmää ainakin yhdessä niistä vastuuryhmistä, jotka mainitaan 147 artiklan 2 kohdan uudessa d alakohdan i, ii, iii ja iv alakohdassa. Samalla EKP toteaa vähittäisvastuiden osalta, että nykyisen 178 artiklan 1 kohdan mukaan laitokset voivat soveltaa maksukyvyttömyyden määritelmää yksittäisen luottojärjestelyn tasolla eikä suhteessa luotonottajan kokonaisvelvoitteisiin. Jos vähittäisvastuiden maksukyvyttömyyden määritelmä määritellään velallisen tasolla, EKP suosittelee, että mahdollisuutta käyttää IRB-menetelmää rajoitetaan joko kaikkiin tai ei yhteenkään 147 artiklan 2 kohdan d alakohdan i, ii ja iii ja iv alakohdassa tarkoitettuun vastuuryhmään, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mahdollisuutta pyytää pysyvää osittaista käyttöä 150 artiklassa säädetyin edellytyksin. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | PD-estimaatteja koskevien uusien vaatimusten osalta EKP katsoo, että lopullisten Basel III -standardien mukaisesti luokitusten ajankohdan tarkentaminen varmistaisi riskien asianmukaisen eriyttämisen epäsuotuisista taloudellisista olosuhteista huolimatta ja lisäisi riskipainotettujen omaisuuserien vertailtavuutta laitosten välillä. Lisäksi ehdotukseen on sisällytetty joitakin eroja vähittäisvastuiden PD-estimaatteja koskevien vaatimusten ja yritys- ja laitosvastuiden PD-estimaatteja koskevien vaatimusten välillä, mikä voi estää laitoksia tulkitsemasta niitä oikein. Tässä yhteydessä EKP suosittaa, että näihin riskityyppeihin liittyviä vaatimuksia virtaviivaistetaan edelleen. |
| --- | --- |

6.5

7.   Pilarin III julkistamisvelvollisuudet ja raportointi

| 7.1 | EKP suhtautuu myönteisesti tavoitteeseen Euroopan pankkiviranomaisen (EPV) hallinnoimasta uudesta integroidusta keskuksesta luottolaitosten julkistamia pilarin III tietoja varten. Tavoitteena on keventää laitoksille aiheutuvaa rasitetta ja helpottaa pilarin III tietojen käyttöä kaikkien sidosryhmien keskuudessa. Valvontaviranomaiset hyötyisivät keskitetystä tietokeskuksesta, koska se tukisi niiden roolia pilarin III tietojen laadun varmistamisessa. EKP panee kuitenkin merkille, että ehdotuksessa sovelletaan erilaisia lähestymistapoja pienten ja rakenteeltaan yksinkertaisten laitosten ja suurten laitosten (SNCI-laitokset) tietojen määrälliseen julkistamiseen. SNCI-laitosten osalta EPV käyttää valvontaan liittyvää raportointia kerätäkseen vastaavat määrälliset tiedot ennalta määritellyn kartoituksen perusteella. Suuria laitoksia varten olisi kehitettävä uusi tietojen julkistamista koskeva raportointiprosessi, joka johtaisi tietopisteiden kaksinkertaiseen ilmoittamiseen, koska pilarin III tietovaatimukset ovat päällekkäisiä valvontaan liittyvän raportoinnin kanssa. EPV saa nämä uudet mallit ”sähköisessä muodossa”, ja sen on julkaistava ne samana päivänä, jona se vastaanottaa ne. EKP katsoo, että määrällisten tietojen julkistamista koskevaa SNCI-laitosten menetelmää voitaisiin soveltaa kaikkiin laitoksiin niiden koosta ja monitahoisuudesta riippumatta, jotta voitaisiin keventää kaikkien laitosten raportointitaakkaa. EKP panee myös merkille, että aikataulu, jossa EPV julkaisee pilarin III tiedot keskitetyssä tietokeskuksessa, ei mahdollista valvontaraportoinnin ja pilarin III julkistamistietojen yhteensovittamista, mikä voisi lisätä valvontaviranomaisten työtaakkaa ja aiheuttaa hämmennystä sijoittajille ja muille pilarin III tietojen käyttäjille. Johdonmukaisuuden varmistamiseksi muutetun 434 a artiklan mukaista uudelleen EPV:lle toimittamista koskevaa politiikkaa ei pitäisi saman logiikan mukaisesti rajoittaa tietojen julkistamiseen, vaan sen olisi katettava myös valvontaraportointi. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Laadullisia tietoja (20) ja joitakin määrällisiä tietoja ei myöskään voida poimia valvontaraportoinnista ennalta määritellyn kartoituksen perusteella. Tämä on asia, joka koskee sekä SNCI-laitoksia että muita laitoksia. Sen vuoksi tällaisten tietojen toimittamista koskevaa menettelyä olisi selkeytettävä. EKP ennakoi myös, että EPV:n on vaikea koota ja vertailla laadullisia tietoja, koska ne ovat strukturoimattomia. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | EKP panee merkille, että vakavaraisuusdirektiiviin ehdotetuilla muutoksilla muutetaan vakavaraisuusdirektiivin 106 artiklaa siten, että toimivaltaisille viranomaisille annetaan valtuudet vaatia, että muut kuin SNCI-laitokset toimittavat EPV:lle julkistamistiedot, jotta ne voidaan julkaista EPV:n keskitetyllä verkkosivustolla. Tämä vakavaraisuusdirektiivin muutos olisi tarpeeton, jos vakavaraisuusasetuksen tekstiä muutetaan 7.1 kohdassa ehdotetun suuntaisesti. |
| --- | --- |

7.3

8.   Ympäristöön, yhteiskuntaan ja hallintotapaan liittyvät riskit

| 8.1 | Ympäristöön, yhteiskuntaan ja hallintotapaan liittyvien riskien (ESG-riskit) parempi sisällyttäminen vakavaraisuussääntelyyn on ratkaisevan tärkeää pankkialan häiriönsietokyvyn parantamiseksi. EKP esittää kattavat kommentit ESG-riskeihin liittyvistä ehdotuksista lausunnossaan vakavaraisuusdirektiiviin ehdotetuista muutoksista (21). Erityisesti vakavaraisuusasetukseen ehdotettujen muutosten osalta EKP suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen ottaa käyttöön ESG-riskien yhdenmukaistetut määritelmät ja arvostaa mainittua aikomusta yhdenmukaistaa määritelmät niiden määritelmien kanssa, joita EPV on ehdottanut luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten ESG-riskien hallintaa ja valvontaa koskevassa kertomuksessaan (22). EKP toteaa kuitenkin, että ehdotettujen määritelmien sanamuodossa on joitakin eroja suhteessa EPV:n käyttämään sanamuotoon. EPV:n määritelmät ovat laajempia ja kattavat kaikki kielteiset vaikutukset eivätkä pelkästään tappioita. Näin ollen ne kuvastavat paremmin muun muassa strategisen riskin ja maineeseen liittyvän riskin kautta toteutuvien ESG-riskien luonnetta. Nämä riskit voivat esimerkiksi vähentää liiketoiminnan määrää ja vaikuttaa laitoksen kestävyyteen ja elinkelpoisuuteen. Näin ollen EKP ehdottaa määritelmien sanamuodon tarkentamista, jotta varmistetaan läheisempi yhdenmukaisuus EPV:n ehdottamien määritelmien kanssa. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | EKP suhtautuu myönteisesti ehdotukseen muuttaa 430 artiklaa, jonka mukaan laitosten on ilmoitettava toimivaltaisille viranomaisilleen altistumisestaan ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyville riskeille. Koska ESG-riskejä koskevien laadullisten ja määrällisten tietojen raportointi helpottaa näiden riskien valvontaa, EKP kehottaa unionin lainsäädäntöelimiä ja EPV:tä varmistamaan, että ehdotettu raportointivaatimus pannaan täytäntöön mahdollisimman pian. EKP toteaa, että tällaiseen raportointiin sovelletaan suhteellisuusperiaatetta, kuten vakavaraisuusasetukseen ehdotettujen muutosten johdanto-osan 40 kappaleessa täsmennetään. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | EKP yhtyy vakavaraisuusasetukseen ehdotettujen muutosten johdanto-osan 40 kappaleeseen, jossa todetaan, että ESG-riskit eivät välttämättä ole oikeassa suhteessa laitoksen kokoon ja monitahoisuuteen. Sen vuoksi on välttämätöntä, että markkinat ja valvontaviranomaiset saavat riittävät tiedot kaikilta tällaisille riskeille altistuvilta tahoilta niiden koosta riippumatta. Näin ollen EKP kannattaa voimakkaasti ehdotusta soveltaa 449 a artiklan mukaisia ESG-riskejä koskevia julkistamisvaatimuksia kaikkiin laitoksiin. EKP kannattaa komission ehdotusta, joka koskee julkistamisvaatimusten tiheyden ja yksityiskohtaisuuden mukauttamista laitosten koon ja monitahoisuuden mukaan, jotta suhteellisuusperiaate voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon. EKP toteaa, että on tärkeää varmistaa riittävä johdonmukaisuus laitoksia koskevien ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvien riskien julkistamisvaatimusten ja muiden julkistamista koskevien aloitteiden (esim. yritysten kestävyysraportointia koskeva direktiivi) välillä siten, että tällaiset aloitteet antavat laitoksille paremmat mahdollisuudet arvioida riskejään asianmukaisesti ja noudattaa omia julkistamisvelvoitteitaan. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | EKP kannattaa myös voimakkaasti ehdotusta aikaistaa määräaikaa, johon mennessä EPV:n on toimitettava raporttinsa sellaisten vastuiden vakavaraisuuskohtelusta, joihin kohdistuu ympäristötekijöiden ja/tai yhteiskunnallisten tekijöiden vaikutuksia 501 c artiklan mukaisesti. EKP tukee voimakkaasti tätä työtä ja katsoo, että tämän kertomuksen esittäminen tukisi edelleen EU:n panosta näistä asioista käytävään kansainväliseen poliittiseen keskusteluun.
  Niiltä osin kuin EKP suosittaa vakavaraisuusasetukseen ehdotettuja muutoksia muutettavaksi, tarkat muutosehdotukset perusteluineen on esitetty teknisessä työasiakirjassa, johon on liitetty selvitys. Tekninen työasiakirja on luettavissa englanninkielisenä EUR-Lex-verkkosivustolla. |
| --- | --- |

8.4

Niiltä osin kuin EKP suosittaa vakavaraisuusasetukseen ehdotettuja muutoksia muutettavaksi, tarkat muutosehdotukset perusteluineen on esitetty teknisessä työasiakirjassa, johon on liitetty selvitys. Tekninen työasiakirja on luettavissa englanninkielisenä EUR-Lex-verkkosivustolla.

Tehty Frankfurt am Mainissa 24 päivänä maaliskuuta 2022.

EKP:n puheenjohtaja

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2021) 664 final.

1

(2)  COM(2021) 663 final.

2

(3)  Basel III -uudistukset, joista käytetään myös nimitystä Basel III -standardit, ovat Baselin pankkivalvontakomitean (BCBS) hyväksymiä standardeja. Konsolidoidut standardit ovat saatavilla Kansainvälisen järjestelypankin verkkosivuilla osoitteessa www.bis.org

3

(4)  Ks. Euroopan keskuspankin lausunto CON/2020/16, annettu 20 päivänä toukokuuta 2020, covid-19-pandemian vuoksi unionin vakavaraisuuskehykseen tehtävistä muutoksista (EUVL C 180, 29.5.2020, s. 4). Kaikki EKP:n lausunnot julkaistaan EUR-Lex-sivustolla.

4

(5)  Lisätietoja riskiperusteisia pääomavaatimuksia koskevasta ”yhden rakenteen” lähestymistavasta on komission kysymyksissä ja vastauksissa.

5

(6)  Euroopan järjestelmäriskikomitea, Vulnerabilities in the residential real estate sectors of the EEA countries, helmikuu 2022.

6

(7)  Euroopan keskuspankki, Financial Stability Review, marraskuu 2021.

7

(8)  Ks. komission perustelut.

8

(9)  Baselin pankkivalvontakomitean periaatteiden SCO 10:n mukaisesti.

9

(10)  Ks. ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2013/36/EU muuttamisesta valvontavaltuuksien, seuraamusten, kolmannen maan sivuliikkeiden sekä ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvien riskien osalta ja direktiivin 2014/59/EU muuttamisesta.

10

(11)  Ks. Baselin pankkivalvontakomitean periaatteiden CRE 20.59.

11

(12)  Pankkijohtoisten finanssiryhmittymien pääomavaatimuksiin vaikuttavat myös iii ja v alakohdan säännökset, jotka johtuvat niin sanotusta Tanskan kompromissista. Sen mukaan pankkien omistusosuudet samaan finanssiryhmittymään kuuluvien vakuutusyritysten liikkeeseen laskemista pääomainstrumenteista voidaan pikemminkin riskipainottaa kuin vähentää.

12

(13)  Ks. SCO30.5:n alaviite 1.

13

(14)  Euroopan keskuspankin lausunto CON/2017/46, annettu 8 päivänä marraskuuta 2017, luottolaitoksia ja sijoituspalveluyrityksiä koskeviin vakavaraisuusvaatimuksiin liittyvään unionin säännöstöön tehtävistä muutoksista (EUVL C 34, 31.1.2018, s. 5).

14

(15)  Baselin pankkivalvontakomitea (2014), Regulatory Consistency Assessment Programme (RCAP) - Assessment of Basel III regulations - European Union, luettavissa Kansainvälisen järjestelypankin verkkosivustolla osoitteessa www.bis.org

15

(16)  Myös Euroopan pankkiviranomainen korosti tätä vuonna 2019 julkaistussa asiakirjassa Policy advice on the Basel III reforms on credit valuation adjustment (CVA) and market risk, Recommendation CVA2: CVA exemptions, s. 9, saatavilla EPV:n verkkosivustolla osoitteessa www.eba.europa.eu

16

(17)  Ks. komission perustelut.

17

(18)  Ks. erityisesti Basel III: Finalising post-crisis reforms (bis.org).

18

(19)  Esimerkiksi 142 artiklan 1 kohdan 5 a alakohdassa ”suuryritykset” määritellään viittaamalla ”myyntiin”, kun taas uudessa 5 artiklan 8 kohdassa ”pienet ja keskisuuret yritykset” määritellään viittaamalla liikevaihtoon.

19

(20)  Esimerkiksi ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan ja rahoitustoiminnan korkoriskiin liittyvien tietojen osalta.

20

(21)  Ks. alaviite 10.

21

(22)  Euroopan pankkiviranomainen (2021), EBA Report on management and supervision of ESG risks for credit institutions and investment firms (EBA/REP/2021/18), saatavilla EPV:n verkkosivustolla osoitteessa www.eba.europa.eu

22

---

| 16.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 233/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 233/22

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN LAUSUNTO,

annettu 11 päivänä huhtikuuta 2022,

ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi toimenpiteistä yhteisen korkean kyberturvatason varmistamiseksi koko unionissa ja direktiivin (EU) 2016/1148 kumoamisesta

(CON/2022/14)

(2022/C 233/03)

Johdanto ja oikeusperusta

Euroopan komissio hyväksyi 16 päivänä joulukuuta 2020 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi toimenpiteistä yhteisen korkean kyberturvallisuustason varmistamiseksi koko unionissa ja direktiivin (EU) 2016/1148 kumoamisesta (1) (jäljempänä ”ehdotettu direktiivi”). Euroopan unionin neuvosto hyväksyi 3 päivänä joulukuuta 2021 ehdotettua direktiiviä koskevan yleisnäkemyksen (2). Euroopan keskuspankin (EKP) toimivalta antaa lausunto perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 127 artiklan 4 kohdan toiseen alakohtaan, sillä ehdotettu direktiivi sisältää EKP:n toimivaltaan kuuluvia säännöksiä, jotka koskevat erityisesti maksujärjestelmien moitteettoman toiminnan edistämistä, myötävaikuttamista rahoitusjärjestelmän vakauteen liittyvän toimivaltaisten viranomaisten politiikan moitteettomaan harjoittamiseen sekä luottolaitosten toiminnan vakauden valvontaan liittyviä EKP:n tehtäviä perussopimuksen 127 artiklan 2 kohdan neljännen luetelmakohdan, 127 artiklan 5 kohdan 127 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Tämän lausunnon on antanut EKP:n neuvosto Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 17.5 artiklan ensimmäisen virkkeen mukaisesti.

Yleiset huomautukset

EKP tukee vahvasti ehdotetun direktiivin tavoitteita, jotka koskevat kyberuhkien sietokyvyn parantamista kaikilla asiaankuuluvilla aloilla, epäjohdonmukaisuuksien vähentämistä sisämarkkinoilla sekä tilannetietoisuuden ja kollektiivisen valmistautumis- ja reagointikyvyn parantamista varmistamalla tehokas yhteistyö unionissa.

EKP toteaa, että on tärkeää säilyttää kiinteät yhteydet ehdotetun direktiivin ja rahoitussektorin välillä. Rahoitussektorin olisi pysyttävä osana verkko- ja tietojärjestelmien ekosysteemiä, jotta voidaan edistää tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvien riskien johdonmukaista arviointia kaikkialla unionissa ja edistää tehokasta monialaista tietojenvaihtoa ja yhteistyötä kyberuhkien käsittelyssä. Tätä varten toimivaltaisten viranomaisten olisi finanssialan digitaalisesta häiriönsietokyvystä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusehdotuksen (3) (jäljempänä ”DORA-asetusehdotus”), mukaisesti voitava osallistua verkko- ja tietoturva-alan yhteistyöryhmän strategisiin poliittisiin keskusteluihin ja tekniseen työhön sekä vaihtaa tietoja ja tehdä edelleen yhteistyötä ehdotetussa direktiivissä tarkoitettujen keskitettyjen yhteyspisteiden ja tietoturvaloukkauksiin reagoivien kansallisten ryhmien kanssa (4).

1.   Ehdotetun direktiivin soveltamisala

| 1.1 | EKP ymmärtää, että DORA-asetusehdotus on suhteessa rahoitusalan yhteisöihin, jotka määritetään keskeisten palvelujen tarjoajiksi, alakohtainen unionin säädös, jolla otetaan käyttöön kyberturvariskien hallintaa ja poikkeamista raportointia koskevia vaatimuksia, jotka vastaavat vaikutukseltaan ehdotetussa direktiivissä säädettyjä vaatimuksia (5). Sen vuoksi ehdotetun direktiivin säännöksiä, jotka liittyvät kyberturvariskien hallintaan, raportointivelvoitteisiin, tietojen jakamiseen sekä valvontaan ja täytäntöönpanoon, ei sovelleta DORA-asetusehdotuksen soveltamisalaan kuuluviin finanssialan yhteisöihin (6). Kuten ehdotetun direktiivin johdanto-osan kappaleissa selvennetään, ehdotetun direktiivin sijasta olisi sovellettava DORA-asetusehdotuksen säännöksiä, jotka liittyvät TVT-riskien hallintatoimenpiteisiin, TVT:hen liittyvien poikkeamien hallintaan ja poikkeamista raportointiin, digitaalisen häiriönsietokyvyn testaukseen, tietojenvaihtojärjestelyihin ja kolmannen osapuolen TVT-riskiin (7). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EKP panee myös merkille, että neuvosto esittää ehdotettua direktiiviä koskevassa yleisnäkemyksessään muutosta, jonka mukaan ehdotettua direktiiviä ei sovelleta ”toimijoihin, jotka harjoittavat oikeuslaitoksille, kansanedustuslaitoksille tai keskuspankeille kuuluvaa toimintaa” (8). EKP katsoo, että ehdotettu muutos kattaisi kaikki Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) perustehtävät ja toimivaltuudet, joista määrätään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 127 artiklan 2 kohdassa ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön, jäljempänä ”EKPJ:n perussääntö”, 3.1 artiklassa, kuten maksujärjestelmien moitteettoman toiminnan edistämisen. Eurojärjestelmän omistamien ja hallinnoimien rahoitusmarkkinainfrastruktuurien, kuten TARGET2- ja TARGET2-Securities-järjestelmien, katsotaan kuuluvan neuvoston ehdotukseen sulkea keskuspankit ehdotetun direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

1.2

2.   EKPJ:n ja eurojärjestelmän yleisvalvonnalliset toimivaltuudet

| 2.1 | EKPJ:n ensisijaisena tavoitteena on pitää yllä hintatason vakautta, ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 127 artiklan 2 kohdan mukaisesti yksi EKPJ:n perustehtävistä on maksujärjestelmien moitteettoman toiminnan edistäminen (9). Tämän perustehtävän hoitamisen yhteydessä EKP ja kansalliset keskuspankit voivat tarjota järjestelyjä ja EKP voi antaa asetuksia selvitys- ja maksujärjestelmien tehokkuuden ja vakauden varmistamiseksi yhteisössä ja kolmansien maiden kanssa (10). Osana valvontatehtäviensä hoitamista EKP on antanut Euroopan keskuspankin asetuksen (EU) N:o 795/2014 (EKP/2014/28) (11) (jäljempänä ”SIPS-asetus”), jolla rahoitusmarkkinainfrastruktuureja koskevat CPSS:n ja IOSCO:n periaatteet (12) muunnetaan suoraan sovellettavaksi lainsäädännöksi. SIPS-asetuksessa vahvistetaan vaatimukset suuria ja pieniä maksuja välittäville maksujärjestelmille, jotka ovat systeemisesti merkittäviä, riippumatta siitä, ovatko ne julkisessa vai yksityisessä omistuksessa. SIPS-asetuksessa vahvistettuihin vaatimuksiin sisältyy jo muun muassa operatiivisen riskin hallinnointi ja kyberturvallisuusjärjestelyjen käyttöönotto (13). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Järjestelmän kannalta merkittävien maksujärjestelmien lisäksi eurojärjestelmän yleisvalvonta kattaa muut kuin järjestelmän kannalta merkittävät maksujärjestelmät, sähköiset maksuvälineet ja -järjestelyt sekä muut infrastruktuurit ja kriittiset palveluntarjoajat eurojärjestelmän yleisvalvontaa koskevan puiteasiakirjan mukaisesti (14). Ehdotetun direktiivin soveltamisalaan ei nimenomaisesti sisällytetä maksujärjestelmiä ja muita eurojärjestelmän yleisvalvonnan piiriin kuuluvia järjestelyjä (15). Koska ehdotetulla direktiivillä luodaan yhdenmukaistamisen vähimmäistaso (16), jäsenvaltioiden antama täytäntöönpanolainsäädäntö voisi kuitenkin olla päällekkäistä eurojärjestelmän yleisvalvontavallan kanssa. Tämän välttämiseksi ehdotetun direktiivin johdanto-osassa olisi nimenomaisesti tunnustettava perustamissopimuksen ja EKPJ:n perussäännön mukainen EKPJ:n toimivalta sekä SIPS-asetuksen ja yleensä eurojärjestelmän yleisvalvontajärjestelmän mukainen eurojärjestelmän toimivalta. |
| --- | --- |

2.2

3.   Kolmansiin osapuoliin liittyvät TVT-riskit, laajamittaisten poikkeamien ja kriisien hallinta, tietojen jakaminen ja kansallinen kyberturvallisuusstrategia

3.1   Kolmansiin osapuoliin liittyvien TVT-riskien hallinta

| 3.1.1 | Ehdotetussa direktiivissä annetaan toimivaltaisille viranomaisille valtuudet keskeisiä toimijoita koskevia täytäntöönpanovaltuuksiaan käyttäessään antaa sitovia ohjeita tai määrätä näitä toimijoita korjaamaan havaitut puutteet tai ehdotetun direktiivin velvoitteiden rikkomiset (17). Samalla DORA-asetusehdotuksen mukaisesti nimetty päävalvoja voi antaa kriittisille TVT-palveluntarjoajana oleville kolmansille osapuolille suosituksia ulkoistamiskäytäntöjen ja kolmansien osapuolten TVT-keskittymän mahdollisesti aiheuttamien järjestelmäriskien hallitsemiseksi (18). |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Ottaen huomioon, että ehdotetun direktiivin mukainen tärkeä toimija voidaan myös nimetä kriittiseksi TVT-palveluntarjoajana olevaksi kolmanneksi osapuoleksi DORA-asetusehdotuksen mukaisesti, EKP toistaa (19), että ristiriitaisten suositusten ja sitovien ohjeiden antamista olisi vältettävä. Tältä osin EKP panee tyytyväisenä merkille ehdotettua direktiiviä koskevan neuvoston yleisnäkemyksen. Tämän lähestymistavan mukaan toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava DORA-asetusehdotuksen nojalla perustetulle valvontafoorumille, kun ne käyttävät valvonta- ja täytäntöönpanovaltuuksiaan suhteessa keskeiseen toimijaan, joka on nimetty DORA-asetusehdotuksen nojalla kriittiseksi TVT-palvelujen tarjoajana olevaksi kolmanneksi osapuoleksi (20). |
| --- | --- |

3.1.2

3.2   Laajamittaisten poikkeamien ja kriisien hallinta

| 3.2.1 | Ehdotetun direktiivin mukaisesti (21) jäsenvaltioiden on nimettävä yksi tai useampi toimivaltainen viranomainen, joka vastaa laajamittaisten poikkeamien ja kriisien hallinnasta. Kuten ehdotetun direktiivin johdanto-osan kappaleissa selvennetään, laajamittaisella poikkeamalla olisi tarkoitettava poikkeamaa, jolla on merkittävä vaikutus vähintään kahteen jäsenvaltioon tai jonka aiheuttama häiriö ylittää yksittäisen jäsenvaltion valmiudet reagoida siihen. Laajamittaiset poikkeamat voivat muuttua todellisiksi kriiseiksi, jotka estävät sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan (22). |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Vaikka DORA-asetusehdotuksen mukaisesti nimetyt toimivaltaiset viranomaiset ovat edelleen vastuussa finanssiyhteisöjen kyberturvallisuuspoikkeamien hallinnasta, yhteistyö ehdotetun direktiivin nojalla perustettujen rakenteiden ja viranomaisten kanssa on ratkaisevan tärkeää koordinoidun reagoinnin varmistamiseksi kaikkialla unionissa. Tätä varten EKP suosittelee, että DORA-asetusehdotuksen mukaisesti nimetyt toimivaltaiset viranomaiset, myös EKP, osallistuisivat Euroopan kyberkriisien yhteysorganisaatioiden verkostoon (EU-CyCLONe) (23), kun laajamittaiset kyberturvallisuuspoikkeamat ja -kriisit vaikuttavat finanssialaan. |
| --- | --- |

3.2.2

3.3   Tietojen jakaminen

| 3.3.1 | Kuten edellä todettiin, EKP tukee voimakkaasti DORA-asetusehdotuksen mukaisesti nimettyjen toimivaltaisten viranomaisten yhteistyötä ehdotetun direktiivin mukaisesti perustettujen rakenteiden ja viranomaisten kanssa. Viranomaisten välinen tietojenvaihto voi erityisesti mahdollistaa monialaisen oppimisen, edistää kyberhyökkäysten ehkäisemistä ja tehokasta hallintaa ja edistää tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvien riskien johdonmukaista arviointia kaikkialla unionissa. EKP korostaa kuitenkin, että tietojenvaihdon olisi tapahduttava silloin, kun käytössä on selkeästi määritellyt luokitus- ja tietojenvaihtojärjestelyt, joihin liittyy riittävät suojatoimet luottamuksellisuuden varmistamiseksi (24). EKP on tyytyväinen ehdotettua direktiiviä koskevaan neuvoston yleisnäkemykseen, jossa ehdotetaan asiaankuuluvien tietojen säännöllistä vaihtoa viranomaisten välillä (25), yhteistyöjärjestelyjen perustamista tietojenvaihtojärjestelyjen määrittämiseksi (26) sekä poikkeamia koskevien ilmoitusten automaattista ja suoraa välittämistä (27). Tässä yhteydessä olisi varmistettava, että DORA-asetusehdotuksen (28) tai asiaa koskevan alakohtaisen lainsäädännön (29) nojalla luottamuksellisia tietoja voidaan vaihtaa ehdotetussa direktiivissä tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten kanssa vain, kun tietojenvaihto on tarpeen, jotta toimivaltaiset viranomaiset voivat soveltaa ehdotetun direktiivin säännöksiä (30). |
| --- | --- |

3.3.1

3.4   Kansallinen kyberturvallisuusstrategia

| 3.4.1 | Ehdotetun direktiivin mukaan jäsenvaltioiden on hyväksyttävä kansalliset kyberturvallisuusstrategiat, joissa määritellään strategiset tavoitteet ja asianmukaiset politiikka- ja sääntelytoimenpiteet kyberturvallisuuden korkean tason saavuttamiseksi ja ylläpitämiseksi (31). Kuten ehdotetun direktiivin johdanto-osan kappaleissa selvennetään, jäsenvaltioiden olisi edelleen sisällytettävä rahoitusala omiin kyberturvallisuusstrategioihinsa (32). Suuntaa-antavasti jäsenvaltioiden olisi osana kansallisia kyberturvallisuusstrategioitaan hyväksyttävä toimintapolitiikkoja, joilla puututaan kyberturvallisuuteen toimitusketjussa sellaisten tieto- ja viestintätekniikan tuotteiden ja palvelujen osalta, joita toimijat käyttävät palvelujensa tarjoamiseen. Rahoitusalan osalta kansallisten kyberturvallisuusstrategioiden olisi oltava yhdenmukaisia DORA-asetusehdotukseen perustuvan sääntelykehyksen kanssa. Tältä osin EKP katsoo, että tarvitaan lisäselvennyksiä sen varmistamiseksi, että kansalliset kyberturvallisuusstrategiat ovat yhdenmukaisia alakohtaisen lainsäädännön kanssa.
  Niiltä osin kuin EKP suosittaa ehdotettua direktiiviä muutettavaksi, tarkat muutosehdotukset perusteluineen on esitetty teknisessä työasiakirjassa, johon on liitetty selvitys. Tekninen työasiakirja on luettavissa englanninkielisenä EUR-Lex-verkkosivustolla. |
| --- | --- |

3.4.1

Niiltä osin kuin EKP suosittaa ehdotettua direktiiviä muutettavaksi, tarkat muutosehdotukset perusteluineen on esitetty teknisessä työasiakirjassa, johon on liitetty selvitys. Tekninen työasiakirja on luettavissa englanninkielisenä EUR-Lex-verkkosivustolla.

Tehty Frankfurt am Mainissa 11 päivänä huhtikuuta 2022.

EKP:n puheenjohtaja

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2020) 823 final.

1

(2)  Luettavissa neuvoston verkkosivuilla osoitteessa www.consilium.europa.eu.

2

(3)  COM(2020) 595 final.

3

(4)  Ks. ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi finanssialan digitaalisesta häiriönsietokyvystä 4 päivänä kesäkuuta 2021 annetun Euroopan keskuspankin lausunnon CON/2021/20 (EUVL C 343, 26.8.2021, s. 1) 1.5 kohta. Kaikki EKP:n lausunnot julkaistaan EUR-Lex-sivustolla. DORA-asetusehdotuksen 17 artiklan 5 kohta; ehdotetun direktiivin 11 artikla.

4

(5)  Ehdotetun direktiivin 2 artiklan 6 kohta.

5

(6)  Ks. ehdotetun direktiivin johdanto-osan 13 kappale ja 2 artiklan 6 kohta.

6

(7)  Ehdotetun direktiivin johdanto-osan 13 kappale.

7

(8)  Ehdotettua direktiiviä koskevan neuvoston yleisnäkemyksen 2 artiklan 3 a kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohta.

8

(9)  Perussopimuksen 127 artiklan 2 kohta, ja vastaavasti EKPJ:n perussäännön 3.1 artikla.

9

(10)  EKPJ:n perussäännön 22 artikla.

10

(11)  Euroopan keskuspankin asetus (EU) N:o 795/2014, annettu 3 päivänä heinäkuuta 2014, systeemisesti merkittäviä maksujärjestelmiä koskevista yleisvalvontavaatimuksista (EKP/2014/28) (EUVL L 217, 23.7.2014, s. 16).

11

(12)  Ks. maksu- ja selvityskomitean (CPSS) ja Kansainvälisen arvopaperimarkkinavalvojien yhteisön (IOSCO) teknisen komitean rahoitusmarkkinainfrastruktuureja koskevat periaatteet, jotka on julkaistu huhtikuussa 2012 ja ovat luettavissa kansainvälisen selvityspankin verkkosivuilta osoitteessa www.bis.org. Niiden velvoitteessa D todetaan, että ”kaikkien CPSS:n ja IOSCO:n jäsenten odotetaan soveltavan periaatteita asianomaisiin rahoitusmarkkinainfrastruktuureihin lainkäyttöalueellaan niin täysimääräisesti kuin niiden lainkäyttöalueen sääntelyssä sallitaan”.

12

(13)  Asetuksen (EU) N:o 795/2014 (EKP/2014/28) 15 artikla.

13

(14)  Eurojärjestelmän yleisvalvontaa koskeva puiteasiakirja (Eurosystem oversight policy framework), tarkistettu versio, heinäkuu 2016, luettavissa EKP:n verkkosivuilla osoitteessa www.ecb.europa.eu.

14

(15)  Ehdotetun direktiivin 2 artikla ja I ja II liite.

15

(16)  Ehdotetun direktiivin 3 artikla.

16

(17)  Ehdotetun direktiivin 29 artiklan 4 kohdan b alakohta.

17

(18)  DORA-asetusehdotuksen 31 artikla.

18

(19)  Ks. lausunnon CON/2021/20 1.2 kohta.

19

(20)  Ehdotettua direktiiviä koskevan neuvoston yleisnäkemyksen 29 artiklan 10 kohta.

20

(21)  Ehdotetun direktiivin 7 artiklan 1 kohta.

21

(22)  Ehdotetun direktiivin johdanto-osan 27 kappale.

22

(23)  Ehdotetun direktiivin 14 artikla.

23

(24)  Ks. lausunnon CON/2021/20 1.5 kohta.

24

(25)  Ehdotettua direktiiviä koskevan neuvoston yleisnäkemyksen 11 artiklan 5 kohta.

25

(26)  Ehdotettua direktiiviä koskevan neuvoston yleisnäkemyksen johdanto-osan 23 a kappale.

26

(27)  Ehdotettua direktiiviä koskevan neuvoston yleisnäkemyksen johdanto-osan 13 kappale.

27

(28)  DORA-asetuksen 49 artikla.

28

(29)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338), 53–62 artikla.

29

(30)  Ehdotetun direktiivin 2 artiklan 5 kohta ja 11 artiklan 4 kohta.

30

(31)  Ehdotetun direktiivin 5 artikla.

31

(32)  Ehdotetun direktiivin johdanto-osan 13 kappale.

32

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

| 16.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 233/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 233/26

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 13 päivänä kesäkuuta 2022,

Euroopan lääkeviraston hallintoneuvoston neljän jäsenen nimittämisestä

(2022/C 233/04)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista unionin lupa- ja valvontamenettelyistä ja Euroopan lääkeviraston perustamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 726/2004 (1) ja erityisesti sen 65 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission neuvostolle 27 päivänä tammikuuta 2022 toimittaman ehdokasluettelon,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 24 päivänä toukokuuta 2022 päivätyssä kirjeessä esittämät näkemykset,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 726/2004 65 artiklan 4 kohdan nojalla tällä hetkellä tehtävässään olevien Euroopan lääkeviraston hallintoneuvoston jäsenten, jäljempänä ”hallintoneuvosto”, toimikausi päättyy 14 päivänä kesäkuuta 2022. Ne hallintoneuvoston jäsenet, joiden toimikauden on määrä alkaa 15 päivänä kesäkuuta 2022, on määrä nimittää asetuksessa (EY) N:o 726/2004 säädetyn nimeämis- ja nimittämismenettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 726/2004 65 artiklan 4 kohdan nojalla tällä hetkellä tehtävässään olevien Euroopan lääkeviraston hallintoneuvoston jäsenten, jäljempänä ”hallintoneuvosto”, toimikausi päättyy 14 päivänä kesäkuuta 2022. Ne hallintoneuvoston jäsenet, joiden toimikauden on määrä alkaa 15 päivänä kesäkuuta 2022, on määrä nimittää asetuksessa (EY) N:o 726/2004 säädetyn nimeämis- ja nimittämismenettelyn mukaisesti.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 726/2004 65 artiklan 1 kohdassa edellytetään, että hallintoneuvostoon kuuluu myös kaksi potilasjärjestöjen edustajaa, yksi lääkärijärjestöjen edustaja ja yksi eläinlääkärijärjestöjen edustaja. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 726/2004 65 artiklan 1 kohdassa edellytetään, että hallintoneuvostoon kuuluu myös kaksi potilasjärjestöjen edustajaa, yksi lääkärijärjestöjen edustaja ja yksi eläinlääkärijärjestöjen edustaja.

| (3) | Neuvosto nimittää kyseiset jäsenet Euroopan parlamenttia kuultuaan komission laatiman luettelon perusteella, jossa on nimitettävien jäsenten määrää huomattavasti suurempi määrä ehdokkaita. Heidän toimikautensa on kolme vuotta, ja se voidaan uusia. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto nimittää kyseiset jäsenet Euroopan parlamenttia kuultuaan komission laatiman luettelon perusteella, jossa on nimitettävien jäsenten määrää huomattavasti suurempi määrä ehdokkaita. Heidän toimikautensa on kolme vuotta, ja se voidaan uusia.

| (4) | Komission on laatinut ehdokasluettelon ja toimittanut sen neuvostolle 27 päivänä tammikuuta 2022. Komission toimittamassa luettelossa olevat ehdokkaat on valittu kiinnostuksenilmaisupyynnön jälkeen ja perustuen heidän erityispätevyyteensä, asiaankuuluvaan laajaan asiantuntemukseensa sekä asiaankuuluvaan hallinnolliseen asiantuntemukseensa ja kokemukseensa ihmisille ja eläimille tarkoitettujen lääkkeiden alalta. |
| --- | --- |

(4)

Komission on laatinut ehdokasluettelon ja toimittanut sen neuvostolle 27 päivänä tammikuuta 2022. Komission toimittamassa luettelossa olevat ehdokkaat on valittu kiinnostuksenilmaisupyynnön jälkeen ja perustuen heidän erityispätevyyteensä, asiaankuuluvaan laajaan asiantuntemukseensa sekä asiaankuuluvaan hallinnolliseen asiantuntemukseensa ja kokemukseensa ihmisille ja eläimille tarkoitettujen lääkkeiden alalta.

| (5) | Komission toimittamaa luetteloa on tarkasteltu hallintoneuvoston kansalaisyhteiskunnan etuja edustavan neljän jäsenen nimittämistä varten komission toimittamien asiakirjojen ja Euroopan parlamentin esittämien näkemysten perusteella. Kyseisten jäsenten nimittäminen tällä päätöksellä varmistaa, että hallintoneuvostossa on saatavilla mahdollisimman korkea erityispätevyys, asiaankuuluvat laaja asiantuntemus ja mahdollisimman laaja maantieteellinen jakauma unionissa sekä asiaankuuluva hallinnollinen asiantuntemus ja kokemus ihmisille ja eläimille tarkoitettujen lääkkeiden alalta, |
| --- | --- |

(5)

Komission toimittamaa luetteloa on tarkasteltu hallintoneuvoston kansalaisyhteiskunnan etuja edustavan neljän jäsenen nimittämistä varten komission toimittamien asiakirjojen ja Euroopan parlamentin esittämien näkemysten perusteella. Kyseisten jäsenten nimittäminen tällä päätöksellä varmistaa, että hallintoneuvostossa on saatavilla mahdollisimman korkea erityispätevyys, asiaankuuluvat laaja asiantuntemus ja mahdollisimman laaja maantieteellinen jakauma unionissa sekä asiaankuuluva hallinnollinen asiantuntemus ja kokemus ihmisille ja eläimille tarkoitettujen lääkkeiden alalta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimitetään seuraavat henkilöt Euroopan lääkeviraston hallintoneuvoston jäseniksi kolmen vuoden kaudeksi 15 päivästä kesäkuuta 2022 alkaen:

| POTILASJÄRJESTÖT | LÄÄKÄRIJÄRJESTÖT | ELÄINLÄÄKÄRIJÄRJESTÖT |
| --- | --- | --- |
| Marco GRECO
  Virginie HIVERT | Denis LACOMBE | Despoina IATRIDOU |

POTILASJÄRJESTÖT

LÄÄKÄRIJÄRJESTÖT

ELÄINLÄÄKÄRIJÄRJESTÖT

Marco GRECO

Virginie HIVERT

Denis LACOMBE

Despoina IATRIDOU

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Luxemburgissa 13 päivänä kesäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. FESNEAU

---

(1)  EUVL L 136, 30.4.2004, s. 1.

1

---

Euroopan komissio

| 16.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 233/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 233/28

---

Euron kurssi (1)

15. kesäkuuta 2022

(2022/C 233/05)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,0431 |
| JPY | Japanin jeniä | 140,49 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4392 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,86328 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,6278 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0435 |
| ISK | Islannin kruunua | 137,50 |
| NOK | Norjan kruunua | 10,3868 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 24,703 |
| HUF | Unkarin forinttia | 397,96 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,6690 |
| RON | Romanian leuta | 4,9427 |
| TRY | Turkin liiraa | 18,0465 |
| AUD | Australian dollaria | 1,5051 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3498 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,1883 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6706 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,4519 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 346,86 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 16,7111 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,0013 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5245 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 15 361,97 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,6037 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 55,627 |
| RUB | Venäjän ruplaa | |
| THB | Thaimaan bahtia | 36,529 |
| BRL | Brasilian realia | 5,3164 |
| MXN | Meksikon pesoa | 21,4763 |
| INR | Intian rupiaa | 81,5142 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,0431

JPY

Japanin jeniä

140,49

DKK

Tanskan kruunua

7,4392

GBP

Englannin puntaa

0,86328

SEK

Ruotsin kruunua

10,6278

CHF

Sveitsin frangia

1,0435

ISK

Islannin kruunua

137,50

NOK

Norjan kruunua

10,3868

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

24,703

HUF

Unkarin forinttia

397,96

PLN

Puolan zlotya

4,6690

RON

Romanian leuta

4,9427

TRY

Turkin liiraa

18,0465

AUD

Australian dollaria

1,5051

CAD

Kanadan dollaria

1,3498

HKD

Hongkongin dollaria

8,1883

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6706

SGD

Singaporen dollaria

1,4519

KRW

Etelä-Korean wonia

1 346,86

ZAR

Etelä-Afrikan randia

16,7111

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,0013

HRK

Kroatian kunaa

7,5245

IDR

Indonesian rupiaa

15 361,97

MYR

Malesian ringgitiä

4,6037

PHP

Filippiinien pesoa

55,627

RUB

Venäjän ruplaa

THB

Thaimaan bahtia

36,529

BRL

Brasilian realia

5,3164

MXN

Meksikon pesoa

21,4763

INR

Intian rupiaa

81,5142

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 16.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 233/29 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 233/29

---

Yhteenveto Euroopan komission päätöksistä, jotka koskevat kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) liitteessä XIV lueteltujen aineiden markkinoille käyttöön saattamista ja/tai käyttöä koskevia lupia

(Julkaistu asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (1)
  64 artiklan 9 kohdan nojalla)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 233/06)

Lupien myöntämispäätökset

| Päätöksen viite (2) | Päätöksen päivämäärä | Aineen nimi | Luvanhaltija | Luvan numero | Hyväksytty käyttötarkoitus | Uudelleentarkas–telujakson päättymispäivä | Päätöksen perustelut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2022) 3678 | 9. kesäkuuta 2022 | Kromitrioksidi
  EY-numero 215-607-8, CAS-numero 1333-82-0
  Natriumdikromaatti
  EY-nro 234-190-3, CAS-nro 7789-12-0, 10588-01-9 | Tata Steel IJmuiden B.V., Wenckebachstraat 1, 1951 JZ Velsen-Noord, Alankomaat | REACH/22/24/0 | Kromitrioksidin käyttö sähköpinnoitetun läkkipellin (ETP) passivointiin | 31. joulukuuta 2027 | Asetuksen (EY) N:o 1907/2006 60 artiklan 4 kohdan mukaisesti sosioekonomiset hyödyt ylittävät aineen käytöstä ihmisten terveydelle aiheutuvan riskin, eikä soveltuvia vaihtoehtoisia aineita tai tekniikoita ole saatavilla. |
| REACH/22/24/1 | Natriumdikromaatin käyttö sähköpinnoitetun läkkipellin (ETP) passivointiin |

Päätöksen viite (2)

Päätöksen päivämäärä

Aineen nimi

Luvanhaltija

Luvan numero

Hyväksytty käyttötarkoitus

Uudelleentarkas–telujakson päättymispäivä

Päätöksen perustelut

C(2022) 3678

9. kesäkuuta 2022

Kromitrioksidi

EY-numero 215-607-8, CAS-numero 1333-82-0

Natriumdikromaatti

EY-nro 234-190-3, CAS-nro 7789-12-0, 10588-01-9

Tata Steel IJmuiden B.V., Wenckebachstraat 1, 1951 JZ Velsen-Noord, Alankomaat

REACH/22/24/0

Kromitrioksidin käyttö sähköpinnoitetun läkkipellin (ETP) passivointiin

31. joulukuuta 2027

Asetuksen (EY) N:o 1907/2006 60 artiklan 4 kohdan mukaisesti sosioekonomiset hyödyt ylittävät aineen käytöstä ihmisten terveydelle aiheutuvan riskin, eikä soveltuvia vaihtoehtoisia aineita tai tekniikoita ole saatavilla.

REACH/22/24/1

Natriumdikromaatin käyttö sähköpinnoitetun läkkipellin (ETP) passivointiin

---

(1)  EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1.

(2)  Päätös on saatavilla lupia käsittelevällä Euroopan komission verkkosivustolla (europa.eu).

---

| 16.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 233/30 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 233/30

---

Yhteenveto Euroopan komission päätöksistä, jotka koskevat kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) liitteessä XIV lueteltujen aineiden markkinoille käyttöön saattamista ja/tai käyttöä koskevia lupia

(Julkaistu asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (1)
  64 artiklan 9 kohdan nojalla)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 233/07)

Lupien myöntämispäätökset

| Päätöksen viite (2) | Päätöksen päivämäärä | Aineen nimi | Luvanhaltija | Luvan numero | Hyväksytty käyttötarkoitus | Uudelleentarkas–telujakson päättymispäivä | Päätöksen perustelut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2022) 3685 | 9. kesäkuuta 2022 | Kromitrioksidi
  EY-nro 215-607-8, CAS-nro 1333-82-0 | Safran Aircraft Engines, 2, boulevard du Général-Martial-Valin, 75724 Paris Cedex 15, Ranska | REACH/22/25/0 | Kromitrioksidipohjaisten seosten teollinen käyttö sotilaslentokoneiden moottoreiden alkuperäisten varaosien pintakäsittelyyn, mukaan lukien turvallisuuden kannalta kriittiset osat, joiden vioittuminen vaarantaisi lentokelpoisuuden | 31. joulukuuta 2029 | Asetuksen (EY) N:o 1907/2006 60 artiklan 4 kohdan mukaisesti sosioekonomiset hyödyt ylittävät aineen käytöstä ihmisten terveydelle aiheutuvan riskin, eikä soveltuvia vaihtoehtoisia aineita tai tekniikoita ole saatavilla. |

Päätöksen viite (2)

Päätöksen päivämäärä

Aineen nimi

Luvanhaltija

Luvan numero

Hyväksytty käyttötarkoitus

Uudelleentarkas–telujakson päättymispäivä

Päätöksen perustelut

C(2022) 3685

9. kesäkuuta 2022

Kromitrioksidi

EY-nro 215-607-8, CAS-nro 1333-82-0

Safran Aircraft Engines, 2, boulevard du Général-Martial-Valin, 75724 Paris Cedex 15, Ranska

REACH/22/25/0

Kromitrioksidipohjaisten seosten teollinen käyttö sotilaslentokoneiden moottoreiden alkuperäisten varaosien pintakäsittelyyn, mukaan lukien turvallisuuden kannalta kriittiset osat, joiden vioittuminen vaarantaisi lentokelpoisuuden

31. joulukuuta 2029

Asetuksen (EY) N:o 1907/2006 60 artiklan 4 kohdan mukaisesti sosioekonomiset hyödyt ylittävät aineen käytöstä ihmisten terveydelle aiheutuvan riskin, eikä soveltuvia vaihtoehtoisia aineita tai tekniikoita ole saatavilla.

---

(1)  EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1.

(2)  Päätös on saatavilla Euroopan komission verkkosivustolla (europa.eu).

---

| 16.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 233/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 233/31

---

Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön

(2022/C 233/08)

Muutetaan neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1) 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan nojalla Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön (2) seuraavasti:

Lisätään sivulle 405 selittävä huomautus seuraavasti:

”9405 31 00

ja valonauhat, jollaisia käytetään joulukuusissa

9405 39 00

Näihin alanimikkeisiin kuuluvat valonauhat/valoketjut, jollaisia käytetään joulukuusissa.

Näiden tavaroiden objektiiviset ominaisuudet, kuten ketjun pituus, valon tyyppi, lamppujen välinen etäisyys, lamppujen muoto (vakiomuoto tai yhteys jouluun) ja se, että ne on helppo ripustaa joulukuuseen, osoittavat, että ne on tarkoitettu ensisijaisesti/pääasiassa joulukuusen koristelemiseen valaistuksen avulla.

Lamput, joilla on yhteys jouluun, voivat olla lumihiutaleiden, tähtien tai jääpuikkojen muotoisia tai niissä voi olla muita talvisia aiheita; yhteys pitkäaikaisiin perinteisiin ei ole välttämätön.

Esimerkkejä tuotteista, jotka luokitellaan alanimikkeiden 9405 31 00 ja 9405 39 00 ”valonauhoiksi, jollaisia käytetään joulukuusissa”:

| | |
| --- | --- |
| Valoverkko, joka koostuu tummanvihreistä sähköjohdoista, joissa on 160 pientä kirkasta hehkulamppua (1,5 V/0,5 W) ja jotka on liitetty yhteen niin, että ne muodostavat verkon, jonka koko on 320 × 150 cm. Verkon koon vuoksi sen voi helposti laittaa joulukuusen päälle. Johtojen värin ja sen vuoksi, että uloimpien oksien kärjet saa pujotettua verkon 19 cm × 19 cm kokoisten silmukoiden läpi, johdot ja lamput jäävät piiloon, mutta valot loistavat ulospäin ja antavat yhteneväisen koristevaikutelman. | Valoketju, jonka pituus on 55 m ja joka koostuu sähköjohdosta, jossa on 240 pientä hehkulamppua (2,5 V/0,25W). Lamppujen välinen etäisyys on 21 cm. Valoketju soveltuu sekä sisä- että ulkokäyttöön. |

Image 17

Image 18

Valoverkko, joka koostuu tummanvihreistä sähköjohdoista, joissa on 160 pientä kirkasta hehkulamppua (1,5 V/0,5 W) ja jotka on liitetty yhteen niin, että ne muodostavat verkon, jonka koko on 320 × 150 cm. Verkon koon vuoksi sen voi helposti laittaa joulukuusen päälle. Johtojen värin ja sen vuoksi, että uloimpien oksien kärjet saa pujotettua verkon 19 cm × 19 cm kokoisten silmukoiden läpi, johdot ja lamput jäävät piiloon, mutta valot loistavat ulospäin ja antavat yhteneväisen koristevaikutelman.

Valoketju, jonka pituus on 55 m ja joka koostuu sähköjohdosta, jossa on 240 pientä hehkulamppua (2,5 V/0,25W). Lamppujen välinen etäisyys on 21 cm. Valoketju soveltuu sekä sisä- että ulkokäyttöön.

Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu valonauhat, joita ei ole suunniteltu käytettäviksi pääasiassa joulukuusissa, vaan joita on tarkoitus käyttää erilaisiin koristetarkoituksiin koko vuoden ajan, kuten talojen, parvekkeiden, hääjuhlapaikkojen, puutarhojen taikka seppeleen, kukkaruukun tai pöydän kaltaisten pienempien esineiden koristeluun.

Valonauhat, joiden lamput ovat esimerkiksi kurpitsan tai sydämen muotoisia, eivät kuulu tähän alanimikkeeseen, koska lampuilla ei ole yhteyttä jouluun.

Esimerkkejä tuotteista, jotka luokitellaan alanimikkeen 9405 4x ”Muiksi sähkövalaisimiksi ja valaistusvarusteiksi”:

| | |
| --- | --- |
| LED-valoverhot, jotka ovat köynnöksen muotoisia (saatavilla eri pituisina) ja jotka muodostuvat kahdesta eristetystä sähköjohdosta, joista roikkuu eri pituisia (30–70 cm) nauhoja noin 15 cm:n välein. Nauhoissa on yhteensä noin 200 LED-valonlähdettä. Köynnöksessä on liitäntäjohto ja muuntaja. | Paristokäyttöinen mikro-LED-valoketju, jonka kokonaispituus on 240 cm ja joka koostuu metallijohdosta ja 5 cm:n välein olevista 40 valonlähteestä. |

Image 19

Image 20

LED-valoverhot, jotka ovat köynnöksen muotoisia (saatavilla eri pituisina) ja jotka muodostuvat kahdesta eristetystä sähköjohdosta, joista roikkuu eri pituisia (30–70 cm) nauhoja noin 15 cm:n välein. Nauhoissa on yhteensä noin 200 LED-valonlähdettä. Köynnöksessä on liitäntäjohto ja muuntaja.

Paristokäyttöinen mikro-LED-valoketju, jonka kokonaispituus on 240 cm ja joka koostuu metallijohdosta ja 5 cm:n välein olevista 40 valonlähteestä.

| |
| --- |
| Mikro-LED-valoketju, jonka kokonaispituus on 860 cm (josta 500 cm on liitäntäjohtoa) ja joka koostuu metallijohdosta ja 1 cm:n välein olevista 360 valonlähteestä. Valoketjussa on muuntaja.” |

Image 21

Mikro-LED-valoketju, jonka kokonaispituus on 860 cm (josta 500 cm on liitäntäjohtoa) ja joka koostuu metallijohdosta ja 1 cm:n välein olevista 360 valonlähteestä. Valoketjussa on muuntaja.”

---

(1)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2658/87, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1987, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista (EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1).

1

(2)  EUVL C 119, 29.3.2019, s. 1.

2

---

| 16.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 233/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 233/33

---

Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön

(2022/C 233/09)

Muutetaan neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1) 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan nojalla Selittävät huomautukset Euroopan unionin yhdistettyyn nimikkeistöön (2) seuraavasti:

Lisätään sivulle 394 selittävä huomautus seuraavasti:

| ”9113 | Kellonhihnat ja -rannekkeet sekä niiden osat

  Tähän nimikkeeseen kuuluvat kaikenlaiset kellonhihnat ja -rannekkeet, joilla kaikenlaiset kellot on tarkoitus kiinnittää ranteeseen (katso myös harmonoidun järjestelmän selitykset, nimike 9113). Niitä ovat mm. hihnat ja rannekkeet, jotka on tarkoitettu






  — | nimikkeiden 9101 ja 9102 kelloihin ja ”älykelloihin”; ja |
| --- | --- | --- |

”9113

Tähän nimikkeeseen kuuluvat kaikenlaiset kellonhihnat ja -rannekkeet, joilla kaikenlaiset kellot on tarkoitus kiinnittää ranteeseen (katso myös harmonoidun järjestelmän selitykset, nimike 9113). Niitä ovat mm. hihnat ja rannekkeet, jotka on tarkoitettu

—

nimikkeiden 9101 ja 9102 kelloihin ja ”älykelloihin”; ja

| — | nimikkeen 8517”älykelloihin” (myös hihnat ja rannekkeet, jotka on varustettu erityisillä sovittimilla tai omilla kiinnityslaitteilla, jotka kiinnittyvät yksinomaan tiettyyn ”älykelloon”). |
| --- | --- |

—

nimikkeen 8517”älykelloihin” (myös hihnat ja rannekkeet, jotka on varustettu erityisillä sovittimilla tai omilla kiinnityslaitteilla, jotka kiinnittyvät yksinomaan tiettyyn ”älykelloon”).

Luokittelu alanimikkeen tasolla määräytyy tavaran perusaineosan mukaan. Eri materiaaleista koostuvat hihnat ja rannekkeet luokitellaan sen perusaineosan mukaan, joka antaa niille 3 yleisen tulkintasäännön b alakohdassa tarkoitetun olennaisen luonteen.”

Lisätään sivulle 352 selittävä huomautus seuraavasti:

Lisätään sivulle 352 selittävä huomautus seuraavasti:

| ”8517 79 00 | Muut

  Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu erikseen tullille esitettävät hihnat ja rannekkeet, joilla nimikkeen 8517”älykellot” on tarkoitus kiinnittää ranteeseen (nimike 9113). Vaikka nauhoissa ja rannekkeissa olisi erityisiä sovittimia tai omia kiinnityslaitteita, jotka kiinnittyvät yksinomaan tiettyyn ”älykelloon”, nauhat ja rannekkeet luokitellaan nimikkeeseen 9113.”
  Katso nimikettä 9113 koskevat selittävät huomautukset.” |
| --- | --- |

”8517 79 00

Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu erikseen tullille esitettävät hihnat ja rannekkeet, joilla nimikkeen 8517”älykellot” on tarkoitus kiinnittää ranteeseen (nimike 9113). Vaikka nauhoissa ja rannekkeissa olisi erityisiä sovittimia tai omia kiinnityslaitteita, jotka kiinnittyvät yksinomaan tiettyyn ”älykelloon”, nauhat ja rannekkeet luokitellaan nimikkeeseen 9113.”

Katso nimikettä 9113 koskevat selittävät huomautukset.”

---

(1)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2658/87, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1987, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista (EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1).

1

(2)  EUVL C 119, 29.3.2019, s. 1.

2

---

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

| 16.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 233/34 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 233/34

---

Luottolaitosten tervehdyttämisestä ja likvidaatiosta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/24/EY 13 artiklan mukainen ilmoitus Sberbank Europe AG:n likvidaatiosta ja sitä seuraavasta purkamisesta (itävaltalaisen luottolaitoksen likvidaatio)

(2022/C 233/10)

KEHOTUS SAATAVAN ILMOITTAMISEEN. MÄÄRÄAIKOJA ON NOUDATETTAVA

Huhtikuun 21. päivänä 2022 pidetyssä yhtiökokouksessa tehtiin Itävallan osakeyhtiölain (Aktiengesetz – AktG) 203 §:n 1 momentin 2 kohdan nojalla päätös Sberbank Europe AG:n (sääntömääräinen kotipaikka ja osoite Schwarzenbergplatz 3, 1010 Wien; merkitty Itävallan kaupparekisteriin numerolla FN 161285i) likvidaatiosta. Luottolaitos, jolla on Saksassa sivuliike, josta käytetään myös nimitystä Sberbank Direct, on Itävallan lainsäädännön mukaisessa likvidaatiomenettelyssä.

Nykyiset hallituksen jäsenet Sonja Sarközi, Pavel Barchugov, Alexander Witte ja Aleksei Mikhailov säilyttävät toistaiseksi asemansa ja toimivat selvittäjinä.

Yhtiön velkojia pyydetään esittämään vaatimuksensa selvittäjille (Sonja Sarközi, Pavel Barchugov, Alexander Witte ja Aleksei Mikhailov) osoitteeseen Schwarzenbergplatz 3, 1010 Wien.

Sonja SARKÖZI, Pavel BARCHUGOV, Alexander WITTE and Aleksei MIKHAILOV

Sberbank Europe AG (likvidaatiomenettelyssä)

---

V Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Euroopan unionin henkilöstövalintatoimisto

| 16.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 233/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 233/35

---

ILMOITUS AVOIMESTA KILPAILUSTA

(2022/C 233/11)

Euroopan unionin henkilöstövalintatoimisto (EPSO) järjestää avoimen kilpailun

EPSO/AD/400/22 – Hallintovirkamiehet (AD 7) ja asiantuntijat (AD 9) puolustusteollisuuden ja avaruusasioiden alalla

Kilpailuilmoitus julkaistaan 24 kielellä Euroopan unionin virallisessa lehdessä

  C 233 A 16. kesäkuuta 2022
  .

Lisätietoja on EPSO:n verkkosivuilla osoitteessa https://epso.europa.eu/

---

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 16.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 233/36 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 233/36

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.10748 – MACQUARIE / BCI / NATIONAL GRID / NATIONAL GRID GAS)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 233/12)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Macquarie Infrastructure and Real Assets (Europe) Limited, joka kuuluu yhtymään Macquarie Group Limited (Macquarie, Australia) |
| --- | --- |

—

Macquarie Infrastructure and Real Assets (Europe) Limited, joka kuuluu yhtymään Macquarie Group Limited (Macquarie, Australia)

| — | British Columbia Investment Management Corporation (BCI, Kanada) |
| --- | --- |

—

British Columbia Investment Management Corporation (BCI, Kanada)

| — | National Grid plc (National Grid, Yhdistynyt kuningaskunta) |
| --- | --- |

—

National Grid plc (National Grid, Yhdistynyt kuningaskunta)

| — | yrityksen National Grid kaasunsiirto- ja kaasunmittausliiketoiminta (National Grid Gas, Yhdistynyt kuningaskunta). |
| --- | --- |

—

yrityksen National Grid kaasunsiirto- ja kaasunmittausliiketoiminta (National Grid Gas, Yhdistynyt kuningaskunta).

Macquarie, BCI ja National Grid hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan yrityksessä National Grid Gas.

Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

| — | Macquarie tarjoaa maailmanlaajuisesti pankki-, rahoitus-, neuvonta- ja sijoituspalveluja sekä rahastojen hallinnointipalveluja |
| --- | --- |

—

Macquarie tarjoaa maailmanlaajuisesti pankki-, rahoitus-, neuvonta- ja sijoituspalveluja sekä rahastojen hallinnointipalveluja

| — | BCI edustaa Brittiläisen Kolumbian hallitusta Kanadassa ja sijoittaa useisiin eri omaisuusluokkiin julkisen sektorin asiakkaiden puolesta Brittiläisessä Kolumbiassa |
| --- | --- |

—

BCI edustaa Brittiläisen Kolumbian hallitusta Kanadassa ja sijoittaa useisiin eri omaisuusluokkiin julkisen sektorin asiakkaiden puolesta Brittiläisessä Kolumbiassa

| — | National Grid omistaa ja ylläpitää säänneltyä sähkö- ja kaasuinfrastruktuuria Isossa-Britanniassa ja Yhdysvaltojen koillisosassa |
| --- | --- |

—

National Grid omistaa ja ylläpitää säänneltyä sähkö- ja kaasuinfrastruktuuria Isossa-Britanniassa ja Yhdysvaltojen koillisosassa

| — | National Grid Gasilla on kaksi pääasiallista liiketoimintaa: i) se omistaa Ison-Britannian kansallisen kaasunsiirtojärjestelmän ja ylläpitää sitä sekä ii) omistaa kaasunmittausyrityksen National Grid Metering ja ylläpitää sitä. |
| --- | --- |

—

National Grid Gasilla on kaksi pääasiallista liiketoimintaa: i) se omistaa Ison-Britannian kansallisen kaasunsiirtojärjestelmän ja ylläpitää sitä sekä ii) omistaa kaasunmittausyrityksen National Grid Metering ja ylläpitää sitä.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10748 – MACQUARIE / BCI / NATIONAL GRID / NATIONAL GRID GAS

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 16.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 233/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 233/38

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu tuote-eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen

(2022/C 233/13)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa muutoshakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla kolmen kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

SUOJATUN ALKUPERÄNIMITYKSEN TAI SUOJATUN MAANTIETEELLISEN MERKINNÄN TUOTE-ERITELMÄN MUUN KUIN VÄHÄISEN MUUTOKSEN HYVÄKSYMISTÄ KOSKEVA HAKEMUS

Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukainen muutoksen hyväksymistä koskeva hakemus

”Scalogno di Romagna”

EU-nro: PGI-IT-1539-AM01 – 11.1.2021

SAN ( ) SMM (X)

1.   Hakijaryhmä ja oikeutettu etu

Ryhmän nimi: Consorzio Scalogno di Romagna

Osoite: C/o Comune di Riolo Terme, Via Aldo Moro 2, 48025 Riolo Terme – Ravenna, Italy

Sähköposti: consorzioscalognodiromagna@gmail.com

Consorzio Scalogno di Romagna -yhdistys on 14. lokakuuta 2013 annetun maatalous-, elintarvike- ja metsätalousministeriön asetuksen (decreto) nro 12511 13 §:n 1 momentin nojalla oikeutettu muutoshakemuksen tekemiseen.

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Italia

3.   Eritelmän kohta, jota / kohdat, joita muutos koskee

| ☐ | Tuotteen nimi |
| --- | --- |

☐

Tuotteen nimi

| ☒ | Tuotteen kuvaus |
| --- | --- |

☒

Tuotteen kuvaus

| ☒ | Maantieteellinen alue |
| --- | --- |

☒

Maantieteellinen alue

| ☒ | Alkuperätodisteet |
| --- | --- |

☒

Alkuperätodisteet

| ☒ | Tuotantomenetelmä |
| --- | --- |

☒

Tuotantomenetelmä

| ☒ | Yhteys maantieteelliseen alkuperään |
| --- | --- |

☒

Yhteys maantieteelliseen alkuperään

| ☒ | Merkinnät |
| --- | --- |

☒

Merkinnät

| ☒ | Muu (täsmennettävä) |
| --- | --- |

☒

Muu (täsmennettävä)

4.   Muutoksen/muutosten tyyppi

| ☐ | Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

☐

Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

| ☒ | Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n, jonka yhtenäistä asiakirjaa (tai vastaavaa) ei ole julkaistu, tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

☒

Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n, jonka yhtenäistä asiakirjaa (tai vastaavaa) ei ole julkaistu, tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

5.   Muutos/muutokset

Tuotteen kuvaus

2 artikla

”Nimitys ”Scalogno di Romagna” viittaa yksinomaan Allium ascalonicum -lajin sipuliin.”

on muutettu ja sitä on täydennetty seuraavasti:

”Nimitys ”Scalogno di Romagna” viittaa yksinomaan Allium ascalonicum -lajin Romagnan ekotyypin sipuliin.

Scalogno di Romagna -salottisipulit ovat muodoltaan pitkänomaisia ja pullomaisia. Niillä on sitkeä ulkokuori, jonka väri vaihtelee keltaisesta nahanväriseen, kellanruskeaan, ruskeaan tai harmaaseen. Mehukkaan sisäosan väri taas vaihtelee valkoisesta violettiraitaiseen.

Romagnan ekotyypillä on pitkät, tiheät juuret ja vaaleanvihreät, suippenevat lehdet.

Korjuuhetkellä sipulit kasvavat ryppäissä, joissa vaihteleva määrä sipuleita yhdistyy toisiinsa juurten välityksellä.

Haju on pistävä. Maku on makea ja hieno ja muistuttaa enemmän sipulia kuin valkosipulia. Aromaattiset ominaisuudet ovat samankaltaiset kuin muilla liljakasveilla, ja niihin vaikuttavat runsaat rikkiyhdisteet, joita sipulit saavat maaperästä. Tämä sivuravinne antaa sipuleille niille ominaisen maun ja tuoksun.

Sipuleita käytetään tuoreina tai kuivattuina. Myös öljyyn säilöminen on yleistä.

Kaikki nämä ominaisuudet erottavat Scalogno di Romagna -salottisipulit muista salottisipulityypeistä.”

Muutoksilla täsmennetään, minkä tyyppistä tuotetta Romagnan ekotyypin salottisipulilla tarkoitetaan. Scalogno di Romagna -salottisipuli sisältyy myös Emilia-Romagnan alueen julkaisemaan integroidun tuotannon eritelmään.

Lisäykset koskevat ominaisuuksia, joiden perusteella Scalogno di Romagna -salottisipuli voidaan helposti tunnistaa ja jotka selvästi erottavat sen kaikista muista salottisipulityypeistä.

Kyseiset ominaisuudet ovat aina olleet tuotteelle tyypillisiä, ja ne on myös dokumentoitu valokuvin. Nyt annettu tarkempi kuvaus auttaa kuluttajia helpommin tunnistamaan kyseiset sipulit, minkä lisäksi se helpottaa laadunvalvonnasta vastaavien henkilöiden työtä.

Tämä muutos koskee myös yhteenvedon 5 kohdan b alakohtaa, ja sitä sovelletaan yhtenäisen asiakirjan 3.2 kohtaan.

Maantieteellinen alue

Maantieteellinen alue

Eritelmässä on muutettu Forlìn maakunnan nimeä, sillä maakunta on nimetty uudelleen Forlì-Cesenan maakunnaksi. Nimenmuutos ei vaikuta tuotantoalueeseen.

Tämä muutos koskee myös yhteenvedon 5 kohdan c alakohtaa, ja sitä sovelletaan yhtenäisen asiakirjan 4 kohtaan.

Alkuperätodisteet

Alkuperätodisteet

Eritelmän 5 artiklan alkuperäisessä tekstissä viitataan lainsäädäntöön, joka ei enää ole voimassa. Näin ollen alkuperätodisteita koskeva artikla korvataan seuraavasti:

”Tuotantoprosessin jokaista vaihetta seurataan, ja kaikki tuotantopanokset ja tuotokset kirjataan. Tämän lisäksi tuotteen jäljitettävyys taataan kirjaamalla valvontaelimen ylläpitämiin luetteloihin tiedot maarekisterissä olevista maa-alueista, joilla tuote on kasvatettu, ja tiedot tuottajista ja pakkaajista sekä ilmoittamalla valvontaelimelle tuotetut määrät. Valvontaelin valvoo kaikkia näihin luetteloihin merkittyjä luonnollisia ja oikeushenkilöitä tuote-eritelmän ja siihen liittyvän valvontasuunnitelman mukaisesti.”

Tuotantomenetelmä

Tuotantomenetelmä

| — | Sänkikylvön kieltämistä koskevat ehdot on esitetty aiempaa tiiviimmin. |
| --- | --- |

—

Sänkikylvön kieltämistä koskevat ehdot on esitetty aiempaa tiiviimmin.

Kyseisen kiellon ilmaisemiseen riittää seuraava virke: ”On oltava kulunut vähintään viisi vuotta, jotta samalla maa-alueella voidaan jälleen viljellä Scalogno di Romagna -salottisipuleita.” Näin ollen virke ”Sänkikylvö ei ole sallittua” on poistettu tarpeettomana.

”On oltava kulunut vähintään viisi vuotta, jotta samalla maa-alueella voidaan jälleen viljellä Scalogno di Romagna -salottisipuleita.”

”Sänkikylvö ei ole sallittua”

| — | Viljelykiertokäytäntöjä on selvennetty mahdollisten tulkinnanvaraisuuksien välttämiseksi. Tämä on tehty muotoilemalla selkeämmin eritelmässä jo aiemmin todettu eli se, että Scalogno di Romagna -salottisipulia ei voida viljellä peräkkäin koisokasvien, juurikkaiden ja kaalien kanssa. Virke on muotoiltu uudelleen seuraavasti: ”Lisäksi on kiellettyä viljellä niitä peräkkäin koisokasvien, juurikkaiden ja kaalien kanssa.” |
| --- | --- |

—

Viljelykiertokäytäntöjä on selvennetty mahdollisten tulkinnanvaraisuuksien välttämiseksi. Tämä on tehty muotoilemalla selkeämmin eritelmässä jo aiemmin todettu eli se, että Scalogno di Romagna -salottisipulia ei voida viljellä peräkkäin koisokasvien, juurikkaiden ja kaalien kanssa. Virke on muotoiltu uudelleen seuraavasti: ”Lisäksi on kiellettyä viljellä niitä peräkkäin koisokasvien, juurikkaiden ja kaalien kanssa.”

”Lisäksi on kiellettyä viljellä niitä peräkkäin koisokasvien, juurikkaiden ja kaalien kanssa.”

| — | Kylvömenetelmien osalta on pakollista käyttää Allium ascalonicum -lajin Romagnan ekotyypin sipuleita. Kuten yhteyttä maantieteelliseen alkuperään koskevassa osiossa todetaan, Scalogno di Romagna -salottisipuleita voidaan kasvattaa ainoastaan kyseisen ekotyypin istukassipuleita käyttämällä. Tästä syystä virkettä ”Istutuksen on tapahduttava marras–joulukuussa, ja sato korjataan seuraavan vuoden kesäkuusta alkaen” täydennetään seuraavasti: ”Istutuksen on tapahduttava marras–joulukuussa, siihen on käytettävä Allium ascalonicum -lajin Romagnan ekotyypin sipuleita, ja sato korjataan seuraavan vuoden kesäkuusta alkaen.” |
| --- | --- |

—

Kylvömenetelmien osalta on pakollista käyttää Allium ascalonicum -lajin Romagnan ekotyypin sipuleita. Kuten yhteyttä maantieteelliseen alkuperään koskevassa osiossa todetaan, Scalogno di Romagna -salottisipuleita voidaan kasvattaa ainoastaan kyseisen ekotyypin istukassipuleita käyttämällä. Tästä syystä virkettä ”Istutuksen on tapahduttava marras–joulukuussa, ja sato korjataan seuraavan vuoden kesäkuusta alkaen” täydennetään seuraavasti: ”Istutuksen on tapahduttava marras–joulukuussa, siihen on käytettävä Allium ascalonicum -lajin Romagnan ekotyypin sipuleita, ja sato korjataan seuraavan vuoden kesäkuusta alkaen.”

Allium ascalonicum

”Istutuksen on tapahduttava marras–joulukuussa, ja sato korjataan seuraavan vuoden kesäkuusta alkaen”

”Istutuksen on tapahduttava marras–joulukuussa, siihen on käytettävä Allium ascalonicum -lajin Romagnan ekotyypin sipuleita, ja sato korjataan seuraavan vuoden kesäkuusta alkaen.”

| — | Kun aiemmin enimmäistuotantomääräksi oli määritelty 6–8 tonnia hehtaaria kohti, nyt enimmäistuotantomäärä täsmennettiin 8 tonniksi hehtaaria kohti tarkastusten helpottamiseksi. |
| --- | --- |

—

Kun aiemmin enimmäistuotantomääräksi oli määritelty 6–8 tonnia hehtaaria kohti, nyt enimmäistuotantomäärä täsmennettiin 8 tonniksi hehtaaria kohti tarkastusten helpottamiseksi.

Tämä muutos koskee myös yhteenvedon 5 kohdan e alakohtaa.

Yhteys maantieteelliseen alkuperään

Yhteys maantieteelliseen alkuperään

Vuonna 1997 laadittuun nykyiseen eritelmään ei sisälly yhteyttä maantieteelliseen alkuperään kuvailevaa tekstikohtaa. Tekstin laatimisessa on siis hyödynnetty DOOR-tietokannassa jo olevien asiakirjojen kuvauksia, jotka koskevat yhteyttä maantieteelliseen alkuperään, ja niitä on täydennetty Scalogno di Romagna -salottisipulin mainetta koskevilla muilla historiallisilla tiedoilla.

Jo aiemmin eritelmässä ja yhteenvedossa esitettyjen tietojen lisäksi tekstissä pannaan merkille se, että Scalogno di Romagna -salottisipuli ei kuki, mikä on tälle ekotyypille ominainen piirre.

Eritelmän tekstiä on näin ollen täydennetty seuraavasti:

”Scalogno di Romagna -salottisipulin ja maantieteellisen alueen välinen yhteys perustuu tuotteen maineeseen. ”Scalogno di Romagna” tunnetaan tietyn ekotyypin salottisipulina, jonka ominaisuudet erottavat sen muista markkinoilla olevista salottisipuleista.”

Scalogno di Romagna -salottisipulin viljelyyn sopiva maasto on kukkulaista, maaperältään keskikarkeaa ja savisuuteen taipuvaista, kuivaa sekä runsaasti kaliumia ja eloperäistä ainesta sisältävää, avointa ja hyvin vettä läpäisevää. Tällainen maaperä on tyypillistä La Vena del Gesso Romagnola -liituharjanteelle, joka halkoo suurta osaa tuotantoalueesta ja vaikuttaa koko alueeseen ja sen maaperän emäksisyyteen. Tuotantoalue tunnetaan myös kylpyläalueena, jolle on ominaista maaperän ja veden rikkipitoisuus.

Scalogno di Romagna -salottisipulin viljelyyn sopiva maasto on kukkulaista, maaperältään keskikarkeaa ja savisuuteen taipuvaista, kuivaa sekä runsaasti kaliumia ja eloperäistä ainesta sisältävää, avointa ja hyvin vettä läpäisevää. Tällainen maaperä on tyypillistä La Vena del Gesso Romagnola

liituharjanteelle, joka halkoo suurta osaa tuotantoalueesta ja vaikuttaa koko alueeseen ja sen maaperän emäksisyyteen. Tuotantoalue tunnetaan myös kylpyläalueena, jolle on ominaista maaperän ja veden rikkipitoisuus.

Ympäristön rikkiyhdisteet vaikuttavat siten osaltaan liljakasveille tyypillisiin aromaattisiin ominaisuuksiin.

Maaperän mikrobit ja niiden entsyymien toiminta säilytyksen tai kuivaamisen aikana vaikuttavat Scalogno di Romagna -salottisipulille tyypillisen makean ja hienon maun sekä pistävän hajun kehittymiseen.

Yksi Scalogno di Romagna -salottisipulin tunnusomaisista piirteistä on se, että se ei kuki. Ainoa mahdollinen ja sallittu kasvatusmenetelmä on siis istukassipulien käyttö. Tämän ominaisuuden ansiosta kyseisen ekotyypin geeniperintö ja ominaisuudet ovat säilyneet muuttumattomina vuosisatojen ajan, sillä luonnollisen tai keinotekoisen pölytyksen puuttuessa ekotyyppi ei ole risteytynyt muiden lajien kanssa eikä sen geeniperimään ole voitu puuttua. Tämä erottaa sen muista markkinoilla olevista lajikkeista.

Scalogno di Romagna -salottisipulia ei ole koskaan tavattu luonnossa, mikä tarkoittaa, että sen Romagnaan tuoneet kelttiläisheimot ovat viljelleet aitoa ja alkuperäistä tuotetta, jota ei ole voinut millään tavalla vaihtaa tai sekoittaa toisen liljakasvin sipuliin tai korvata sellaisella.

Scalogno di Romagna -salottisipulilla on selkeä yhteys paikalliseen alueeseen ja paikallisiin tuottajiin, mukaan lukien ne tuottajat, jotka viljelevät salottisipuleja muutaman neliömetrin alalla omassa keittiöpuutarhassaan. On osin heidän ansiotaan, että tämä arvokas osoitus Romagnan maaperän runsasravinteisuudesta on säilynyt tuleville sukupolville. Tuottajien kyvyillä on lisäksi erittäin suuri merkitys sipulien valinnassa, joka tehdään käsin suurella ammattitaidolla. Osa sipulisadosta menee kulutukseen, kun taas keskikokoisia ja muodoltaan kaarevampia sipuleita käytetään yleensä istukassipuleina ja tätä varten niiden juuret ja varret lyhennetään.

”Scalogno di Romagna” mainitaan useiden kirjailijoiden tuotannossa. Yksi heistä on Lugossa syntynyt ja siellä asunut Corrado Contoli. Vuonna 1963 julkaistussa kirjassaan Guida alla veritiera cucina romagnola (”Opas aitoon romagnalaiseen keittiöön”) Contoli sisällyttää sianliharuokia käsittelevään lukuun uraauurtavan ja mielikuvia herättävän ylistyspuheen salottisipulille. Graziano Pozzetto esittelee lisää kuvauksia tuotteesta ja sen lukemattomista käyttötarkoituksista viime vuosisadan resepteissä vuonna 2001 julkaistussa kirjassaan Lo scalogno di Romagna. Cibo per Venere (”Romagnan salottisipuli – ruokaa Venukselle”). Lukuisat paikalliset keittiömestarit ovat käyttäneet Scalogno di Romagna -salottisipulia ruoanlaitossaan, mukaan lukien Brisighellassa sijainneen Gigiolè-ravintolan omistaja Tarcisio Raccagni. Brisighellan kuuluisia keskiaikapäiviä varten suunnittelemissaan illalliskattauksissa Raccagni pyrki luomaan oman tulkintansa keskiajan keittiöstä.

”Scalogno di Romagna” mainitaan useiden kirjailijoiden tuotannossa. Yksi heistä on Lugossa syntynyt ja siellä asunut Corrado Contoli. Vuonna 1963 julkaistussa kirjassaan

(”Opas aitoon romagnalaiseen keittiöön”) Contoli sisällyttää sianliharuokia käsittelevään lukuun uraauurtavan ja mielikuvia herättävän ylistyspuheen salottisipulille. Graziano Pozzetto esittelee lisää kuvauksia tuotteesta ja sen lukemattomista käyttötarkoituksista viime vuosisadan resepteissä vuonna 2001 julkaistussa kirjassaan

(”Romagnan salottisipuli – ruokaa Venukselle”). Lukuisat paikalliset keittiömestarit ovat käyttäneet Scalogno di Romagna -salottisipulia ruoanlaitossaan, mukaan lukien Brisighellassa sijainneen Gigiolè-ravintolan omistaja Tarcisio Raccagni. Brisighellan kuuluisia keskiaikapäiviä varten suunnittelemissaan illalliskattauksissa Raccagni pyrki luomaan oman tulkintansa keskiajan keittiöstä.

Lisäksi Scalogno di Romagna -salottisipulin maineesta ja sen käytöstä eri ruokalajeissa tai öljyyn säilöttynä löytyy mainintoja eri verkkosivustoilta, kuten Giallo Zafferano, La Gazzetta del Gusto, Buonissimo, Geisha Gourmet ja Taccuini Gastrosofici.

Proloco di Riolo Terme -yhdistyksellä on ollut keskeinen rooli Scalogno di Romagna -salottisipulin upeassa ja esimerkillisessä tarinassa. Vuonna 1993 yhdistys järjesti ensimmäisen Fiera dello Scalogno di Romagna -festivaalin, joka edelleen järjestetään vuosittain heinäkuun lopussa.”

Tämä muutos koskee myös yhteenvedon 5 kohdan f alakohtaa, ja sitä sovelletaan yhtenäisen asiakirjan 5 kohtaan.

Tarkastukset

Tarkastukset

Tarkastuksia koskeva tekstikohta, jota ei ole nykyisessä eritelmässä, on muotoiltu seuraavasti:

”Tuote-eritelmän noudattaminen tarkastetaan asetuksen (EU) N:o 1151/2012 37 artiklan mukaisesti. Eritelmän tarkastamisesta vastaava valvontaelin on Check Fruit, jonka päätoimipaikka on osoitteessa Via Dei Mille 24, 40121 Bologna, Italy, P. +39 0516494836, F. +39 0516494813, Sähköposti: info@checkfruit.it.”

Tämä muutos koskee myös yhteenvedon 5 kohdan g alakohtaa.

Merkinnät

Merkinnät

Muutetaan 7 artikla seuraavasti:

| 1. | |
| --- | --- |

1.

| — | Virke |
| --- | --- |

—

Virke

”Pakkaukset on kaikissa tapauksissa suljettava siten, ettei niiden sisältöä voida poistaa pakkausta [contenitore] rikkomatta.”

on muutettu seuraavaan muotoon:

”Pakkaukset on kaikissa tapauksissa suljettava siten, ettei niiden sisältöä voida poistaa pakkausta [confezione] rikkomatta.”

Italiankielisessä alkutekstissä sana ”contenitore” (”pakkaus, säiliö”) on korvattu sopivammalla termillä ”confezione” (”pakkaus”).

| — | Virke

  ”Pakkauksissa on oltava maininta ”Scalogno di Romagna” ja heti sen jälkeen samankokoisin kirjaimin maininta ”Indicazione Geografica Protetta” (”suojattu maantieteellinen merkintä”).” |
| --- | --- |

—

Virke

”Pakkauksissa on oltava maininta ”Scalogno di Romagna” ja heti sen jälkeen samankokoisin kirjaimin maininta ”Indicazione Geografica Protetta” (”suojattu maantieteellinen merkintä”).”

on muutettu muotoon:

”Pakkauksissa, leteissä tai nipuissa on oltava etiketti, jossa on maininta ”Scalogno di Romagna” ja heti sen jälkeen samankokoisin kirjaimin maininta ”Indicazione Geografica Protetta” (”suojattu maantieteellinen merkintä”).”

Tästä lähtien kaikissa pakkaustyypeissä on käytettävä etikettiä. Etiketti sisältää tarvittavat tiedot, ja sitä on helppo mukauttaa eritelmässä vahvistettuja eri pakkaustyyppejä varten.

| — | Virke

  ”Kullakin pakkaustyypillä on oltava Emilia-Romagnan alueen myöntämä lupa.” |
| --- | --- |

—

Virke

”Kullakin pakkaustyypillä on oltava Emilia-Romagnan alueen myöntämä lupa.”

on poistettu, sillä se on yhteensopimaton nykyisen lainsäädännön kanssa.

| — | Virke

  ”Asianomaisten tuottajien pyynnöstä merkinnöissä voidaan käyttää graafista tunnusta. Tunnuksen ulkoasun on vastattava liikemerkkiä tai erityistä ja yksiselitteistä logotyyppiä, jota käytetään aina maantieteellisen merkinnän yhteydessä, mukaan lukien mahdollisen väriohjeiston noudattaminen.” |
| --- | --- |

—

Virke

”Asianomaisten tuottajien pyynnöstä merkinnöissä voidaan käyttää graafista tunnusta. Tunnuksen ulkoasun on vastattava liikemerkkiä tai erityistä ja yksiselitteistä logotyyppiä, jota käytetään aina maantieteellisen merkinnän yhteydessä, mukaan lukien mahdollisen väriohjeiston noudattaminen.”

on muutettu seuraavaan muotoon:

”Merkinnöissä on käytettävä alla olevaa tunnistettavaa logoa, ja siinä annettua väriohjeistoa on noudatettava.”

Image 22

Graafisen tunnuksen, sekä tunnuksen ominaisuuksia koskevien teknisten ohjeiden, käyttö on näin ollen pakollista.

| — | Virke

  ”Vientiin tarkoitetuissa erissä on myös oltava merkintä ”Prodotto in Italia” (”Tuotettu Italiassa”).” |
| --- | --- |

—

Virke

”Vientiin tarkoitetuissa erissä on myös oltava merkintä ”Prodotto in Italia” (”Tuotettu Italiassa”).”

on muutettu muotoon:

”Tuotteissa on myös oltava merkintä ”Prodotto in Italia” (”Tuotettu Italiassa”).”

Merkinnän ”Tuotettu Italiassa” käyttö on pakollista kaikissa erissä, ei ainoastaan vientiin tarkoitetuissa erissä. Näin myös italialaisille kuluttajille voidaan korostaa, että kyse on Italiassa kasvatetusta tuotteesta.

Tämä muutos koskee myös yhteenvedon 5 kohdan h alakohtaa, ja sitä sovelletaan yhtenäisen asiakirjan 3.6 kohtaan.

Muu

Muu

Pakkaus

Pakkaus

| 2. | 6 artikla
  ”Kulutukseen saatettaessa Scalogno di Romagna -salottisipuleilla on oltava seuraavat ominaisuudet:







  A) | tuore tuote: - noin 500 gramman niput, jotka on sidottu kaulan yläpuolelta raffiakuidulla; |
| --- | --- | --- |

2.

6 artikla

”Kulutukseen saatettaessa Scalogno di Romagna -salottisipuleilla on oltava seuraavat ominaisuudet:

Kulutukseen saatettaessa Scalogno di Romagna -salottisipuleilla on oltava seuraavat ominaisuudet:

A)

tuore tuote: - noin 500 gramman niput, jotka on sidottu kaulan yläpuolelta raffiakuidulla;

tuore tuote: - noin 500 gramman niput, jotka on sidottu kaulan yläpuolelta raffiakuidulla;

| B) | kuivattu tuote:







  1) | noin 500 gramman niput, joiden on koostuttava tasalaatuisista suurikokoisista sipuleista. Niput sidotaan hyvin tiukasti raffiakuidulla sipulin kärjen yläpuolelta, ja varret katkaistaan 5 cm sidoksen yläpuolelta; |
| --- | --- | --- |

B)

kuivattu tuote:

kuivattu tuote:

1)

noin 500 gramman niput, joiden on koostuttava tasalaatuisista suurikokoisista sipuleista. Niput sidotaan hyvin tiukasti raffiakuidulla sipulin kärjen yläpuolelta, ja varret katkaistaan 5 cm sidoksen yläpuolelta;

noin 500 gramman niput, joiden on koostuttava tasalaatuisista suurikokoisista sipuleista. Niput sidotaan hyvin tiukasti raffiakuidulla sipulin kärjen yläpuolelta, ja varret katkaistaan 5 cm sidoksen yläpuolelta;

| 2) | letit. Sipulit on lajiteltava ja letitettävä joko pelkästään varsista tai raffiakuidun avulla; |
| --- | --- |

2)

letit. Sipulit on lajiteltava ja letitettävä joko pelkästään varsista tai raffiakuidun avulla;

letit. Sipulit on lajiteltava ja letitettävä joko pelkästään varsista tai raffiakuidun avulla;

| 3) | pienet 100 gramman muoviverkkopussit.” |
| --- | --- |

3)

pienet 100 gramman muoviverkkopussit.”

pienet 100 gramman muoviverkkopussit.”

on muutettu seuraavaan muotoon:

”Kulutukseen saatettaessa Scalogno di Romagna -salottisipuleilla on oltava seuraavat ominaisuudet:

Kulutukseen saatettaessa Scalogno di Romagna -salottisipuleilla on oltava seuraavat ominaisuudet:

| A) | tuore tuote:







  — | 100 gramman – 1 kilogramman niput, jotka on sidottu raffiakuidulla tai muulla kasviperäisellä kuidulla; |
| --- | --- | --- |

A)

tuore tuote:

tuore tuote:

—

100 gramman – 1 kilogramman niput, jotka on sidottu raffiakuidulla tai muulla kasviperäisellä kuidulla;

100 gramman – 1 kilogramman niput, jotka on sidottu raffiakuidulla tai muulla kasviperäisellä kuidulla;

| B) | kuivattu tuote:







  1) | 100 gramman – 1 kilogramman niput, jotka on sidottu raffiakuidulla tai muulla kasviperäisellä kuidulla. Nippujen on koostuttava tasalaatuisista sipuleista. Niput on sidottava hyvin tiukasti sipulien yläpuolelta, ja varret on katkaistava 5 cm sidoksen yläpuolelta; |
| --- | --- | --- |

B)

kuivattu tuote:

kuivattu tuote:

1)

100 gramman – 1 kilogramman niput, jotka on sidottu raffiakuidulla tai muulla kasviperäisellä kuidulla. Nippujen on koostuttava tasalaatuisista sipuleista. Niput on sidottava hyvin tiukasti sipulien yläpuolelta, ja varret on katkaistava 5 cm sidoksen yläpuolelta;

100 gramman – 1 kilogramman niput, jotka on sidottu raffiakuidulla tai muulla kasviperäisellä kuidulla. Nippujen on koostuttava tasalaatuisista sipuleista. Niput on sidottava hyvin tiukasti sipulien yläpuolelta, ja varret on katkaistava 5 cm sidoksen yläpuolelta;

| 2) | letit, jotka koostuvat valikoiduista ja samankokoisista sipuleista ja jotka letitetään joko pelkästään varsista tai raffiakuidun tai muun kasvikuidun avulla; |
| --- | --- |

2)

letit, jotka koostuvat valikoiduista ja samankokoisista sipuleista ja jotka letitetään joko pelkästään varsista tai raffiakuidun tai muun kasvikuidun avulla;

letit, jotka koostuvat valikoiduista ja samankokoisista sipuleista ja jotka letitetään joko pelkästään varsista tai raffiakuidun tai muun kasvikuidun avulla;

| 3) | sinetöidyt verkot, pussit tai laatikot: vaihtelevan kokoiset, kuivatut juurettomat sipulit voidaan pakata 100 gramman – 5 kilogramman sinetöityihin verkkoihin, pusseihin tai laatikoihin, jotka on valmistettu elintarvikekäyttöön sopivasta materiaalista. |
| --- | --- |

3)

sinetöidyt verkot, pussit tai laatikot: vaihtelevan kokoiset, kuivatut juurettomat sipulit voidaan pakata 100 gramman – 5 kilogramman sinetöityihin verkkoihin, pusseihin tai laatikoihin, jotka on valmistettu elintarvikekäyttöön sopivasta materiaalista.

sinetöidyt verkot, pussit tai laatikot: vaihtelevan kokoiset, kuivatut juurettomat sipulit voidaan pakata 100 gramman – 5 kilogramman sinetöityihin verkkoihin, pusseihin tai laatikoihin, jotka on valmistettu elintarvikekäyttöön sopivasta materiaalista.

Edellä kuvatut tuotteet voidaan saattaa kulutukseen myös puusta, muovista, paperista, pahvista tai luonnollisista kasviperäisistä materiaaleista valmistetussa pakkauksessa voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti.

Edellä kuvatut tuotteet voidaan saattaa kulutukseen myös puusta, muovista, paperista, pahvista tai luonnollisista kasviperäisistä materiaaleista valmistetussa pakkauksessa voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti.

Myyntipisteissä on myös sallittua myydä tuotetta annoksina sinetöidyistä pakkauksista tai laatikoista edellyttäen, että tuotteella on oma myyntilohko tai laari, jossa on näkyvästi esillä tuote-eritelmässä edellytettyjä merkintöjä vastaavat tiedot.

Myyntipisteissä on myös sallittua myydä tuotetta annoksina sinetöidyistä pakkauksista tai laatikoista edellyttäen, että tuotteella on oma myyntilohko tai laari, jossa on näkyvästi esillä tuote-eritelmässä edellytettyjä merkintöjä vastaavat tiedot.

Jalostukseen tarkoitetut sipulit voidaan myös toimittaa irtotavarana pakkauksissa ja konteissa, jotka ovat voimassa olevan lainsäädännön mukaisia ja joihin on luettavasti ja näkyvästi merkitty vähintään yhdelle puolelle sanat ”Jalostukseen tarkoitettuja Scalogno di Romagna -salottisipuleita (SMM)””.

Jalostukseen tarkoitetut sipulit voidaan myös toimittaa irtotavarana pakkauksissa ja konteissa, jotka ovat voimassa olevan lainsäädännön mukaisia ja joihin on luettavasti ja näkyvästi merkitty vähintään yhdelle puolelle sanat ”Jalostukseen tarkoitettuja Scalogno di Romagna -salottisipuleita (SMM)

Pakkausta koskevaa artiklaa on päivitetty markkinoiden nykyisten vaatimusten huomioon ottamiseksi: esillelaittoprosessia on yksinkertaistettu ja nippujen kokoluokaksi on vahvistettu 100 g – 1 kg, minkä lisäksi sipulit voidaan nyt pakata myös verkkoihin, pusseihin tai laatikoihin.

Sen lisäksi, että artiklassa annetaan tietoa kuluttajille saataville olevista uusista pakkaustyypeistä, siinä on yksinkertaistettu yksinomaan jalostukseen tarkoitettujen tuotteiden käsittelyä. Scalogno di Romagna -salottisipuleita onkin perinteisesti säilötty öljyyn tai käytetty osana tiettyjä elintarvikkeita tai valmisteita. Kyseisen muutoksen nojalla jalostukseen tarkoitetut tuotteet voidaan pakata irtotavarana.

Tämä muutos koskee myös yhteenvedon 5 kohdan h alakohtaa, ja sitä sovelletaan yhtenäisen asiakirjan 3.5 kohtaan.

Toimitukselliset muutokset

Toimitukselliset muutokset

| — | Eritelmään on lisätty artiklojen otsikot, jotta kunkin artiklan sisältö on määritelty selkeämmin. |
| --- | --- |

—

Eritelmään on lisätty artiklojen otsikot, jotta kunkin artiklan sisältö on määritelty selkeämmin.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”Scalogno di Romagna”

”Scalogno di Romagna”

EU-nro: PGI-IT-1539-AM01 – 11.1.2021

EU-nro: PGI-IT-1539-AM01 – 11.1.2021

SAN ( ) SMM (X)

SAN ( ) SMM (X)

1.   [san:n tai smm:n] nimi tai nimet

[san:n tai smm:n] nimi tai nimet

”Scalogno di Romagna”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Jäsenvaltio tai kolmas maa

Italia

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1.   Tuotelaji

Tuotelaji

Luokka 1.6 Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2.   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

”Nimitys ”Scalogno di Romagna” viittaa yksinomaan Allium ascalonicum -lajin Romagnan ekotyypin sipuliin.

Allium ascalonicum

Scalogno di Romagna -salottisipulit ovat muodoltaan pitkänomaisia ja pullomaisia. Niillä on sitkeä ulkokuori, jonka väri vaihtelee keltaisesta nahanväriseen, kellanruskeaan, ruskeaan tai harmaaseen. Mehukkaan sisäosan väri taas vaihtelee valkoisesta violettiraitaiseen.

Romagnan ekotyypillä on pitkät, tiheät juuret ja vaaleanvihreät, suippenevat lehdet.

Korjuuhetkellä sipulit kasvavat ryppäissä, joissa sipulien juuret yhdistävät toisiinsa vaihtelevan määrän sipuleita.

Haju on pistävä. Maku on makea ja hieno ja muistuttaa enemmän sipulia kuin valkosipulia. Aromaattiset ominaisuudet ovat samankaltaiset kuin muilla liljakasveilla, ja niihin vaikuttavat runsaat rikkiyhdisteet, joita sipulit saavat maaperästä. Tämä sivuravinne antaa sipuleille niille ominaisen maun ja tuoksun.

Sipuleita käytetään tuoreina tai kuivattuina. Myös öljyyn säilöminen on yleistä.

Kaikki nämä ominaisuudet erottavat Scalogno di Romagna -salottisipulit muista salottisipulityypeistä.

3.3.   Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

—

3.4.   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Kaikkien ”Scalogno di Romagna” -salottisipulien tuotantovaiheiden sadonkorjuuseen asti on tapahduttava yksinomaan 4 kohdassa yksilöidyllä maantieteellisellä alueella.

3.5.   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

Kulutukseen saatettaessa Scalogno di Romagna -salottisipuleilla on oltava seuraavat ominaisuudet:

| A) | tuore tuote:






  — | 100 gramman – 1 kilogramman niput, jotka on sidottu raffiakuidulla tai muulla kasviperäisellä kuidulla; |
| --- | --- | --- |

A)

tuore tuote:

—

100 gramman – 1 kilogramman niput, jotka on sidottu raffiakuidulla tai muulla kasviperäisellä kuidulla;

| B) | kuivattu tuote:






  1) | 100 gramman – 1 kilogramman niput, jotka on sidottu raffiakuidulla tai muulla kasviperäisellä kuidulla. Nippujen on koostuttava tasalaatuisista sipuleista. Niput on sidottava hyvin tiukasti sipulien yläpuolelta, ja varret on katkaistava 5 cm sidoksen yläpuolelta; |
| --- | --- | --- |

B)

kuivattu tuote:

1)

100 gramman – 1 kilogramman niput, jotka on sidottu raffiakuidulla tai muulla kasviperäisellä kuidulla. Nippujen on koostuttava tasalaatuisista sipuleista. Niput on sidottava hyvin tiukasti sipulien yläpuolelta, ja varret on katkaistava 5 cm sidoksen yläpuolelta;

| 2) | letit, jotka koostuvat valikoiduista ja samankokoisista sipuleista ja jotka letitetään joko pelkästään varsista tai raffiakuidun tai muun kasvikuidun avulla; |
| --- | --- |

2)

letit, jotka koostuvat valikoiduista ja samankokoisista sipuleista ja jotka letitetään joko pelkästään varsista tai raffiakuidun tai muun kasvikuidun avulla;

| 3) | sinetöidyt verkot, pussit tai laatikot: vaihtelevan kokoiset, juurettomat sipulit voidaan pakata 100 gramman – 5 kilogramman sinetöityihin verkkoihin, pusseihin tai laatikoihin, jotka on valmistettu elintarvikekäyttöön sopivasta materiaalista. |
| --- | --- |

3)

sinetöidyt verkot, pussit tai laatikot: vaihtelevan kokoiset, juurettomat sipulit voidaan pakata 100 gramman – 5 kilogramman sinetöityihin verkkoihin, pusseihin tai laatikoihin, jotka on valmistettu elintarvikekäyttöön sopivasta materiaalista.

Edellä kuvatut tuotteet voidaan saattaa kulutukseen myös puusta, muovista, paperista, pahvista tai luonnollisista kasviperäisistä materiaaleista valmistetussa pakkauksessa voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti.

Myyntipisteissä on myös sallittua myydä tuotetta annoksina sinetöidyistä pakkauksista tai laatikoista edellyttäen, että tuotteella on oma myyntilohko tai laari, jossa on näkyvästi esillä tuote-eritelmässä edellytettyjä merkintöjä vastaavat tiedot.

Jalostukseen tarkoitetut sipulit voidaan myös toimittaa irtotavarana pakkauksissa ja konteissa, jotka ovat voimassa olevan lainsäädännön mukaisia ja joihin on luettavasti ja näkyvästi merkitty vähintään yhdelle puolelle sanat ”Jalostukseen tarkoitettuja Scalogno di Romagna -salottisipuleita (SMM)”.

3.6.   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

”Scalogno di Romagna” on pakattava kulutukseen saattamista varten siten, että tuotteeseen voidaan kiinnittää erityinen merkintä. Pakkaukset on kaikissa tapauksissa suljettava siten, ettei niiden sisältöä voida poistaa pakkausta rikkomatta.

Pakkauksissa, leteissä tai nipuissa on oltava etiketti, jossa on maininta ”Scalogno di Romagna” ja heti sen jälkeen samankokoisin kirjaimin maininta ”Indicazione Geografica Protetta” (”suojattu maantieteellinen merkintä”).

Samassa visuaalisessa kentässä on oltava pakkaajan nimi, toiminimi ja osoite sekä alkuperäinen bruttopaino.

Maininta ”Indicazione Geografica Protetta” (Suojattu maantieteellinen merkintä) voi toistua muualla pakkauksessa tai etiketissä myös lyhenteenä (”I.G.P”) (SMM).

Merkinnöissä on käytettävä alla olevaa tunnistettavaa logoa, ja siinä annettua väriohjeistoa on noudatettava.

Tuotteissa on myös oltava merkintä ”Tuotettu Italiassa”.

Image 23

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Tuotantoalue käsittää sen Emilia-Romagnan alueen osan, joka soveltuu Allium ascalonicum -salottisipulien kasvatukseen, ja siihen kuuluvat seuraavat kunnat:

Allium ascalonicum

| — | Ravennan maakunta – Brisighella, Càsola Valsenio, Castelbolognese, Faenza, Riolo Terme ja Solarolo; |
| --- | --- |

—

Ravennan maakunta – Brisighella, Càsola Valsenio, Castelbolognese, Faenza, Riolo Terme ja Solarolo;

| — | Forlì-Cesenan maakunta – Modigliana ja Tredozio; |
| --- | --- |

—

Forlì-Cesenan maakunta – Modigliana ja Tredozio;

| — | Bolognan maakunta – Borgo Tossignano, Casalfiumanese, Castel del Rio, Castel Guelfo di Bologna, Dozza, Fontanelice, Imola ja Mordano. |
| --- | --- |

—

Bolognan maakunta – Borgo Tossignano, Casalfiumanese, Castel del Rio, Castel Guelfo di Bologna, Dozza, Fontanelice, Imola ja Mordano.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Scalogno di Romagna -salottisipulin ja maantieteellisen alueen välinen yhteys perustuu tuotteen maineeseen. ”Scalogno di Romagna” tunnetaan tietyn ekotyypin salottisipulina, jonka ominaisuudet erottavat sen muista markkinoilla olevista salottisipuleista.

Scalogno di Romagna -salottisipulin viljelyyn sopiva maasto on kukkulaista, maaperältään keskikarkeaa ja savisuuteen taipuvaista, kuivaa sekä runsaasti kaliumia ja eloperäistä ainesta sisältävää, avointa ja hyvin vettä läpäisevää. Tällainen maaperä on tyypillistä La Vena del Gesso Romagnola -liituharjanteelle, joka halkoo suurta osaa tuotantoalueesta ja vaikuttaa koko alueeseen ja sen maaperän emäksisyyteen. Tuotantoalue tunnetaan myös kylpyläalueena, jolle on ominaista maaperän ja veden rikkipitoisuus.

Ympäristön rikkiyhdisteet vaikuttavat siten osaltaan liljakasveille tyypillisiin aromaattisiin ominaisuuksiin.

Maaperän mikrobit ja niiden entsyymien toiminta säilytyksen tai kuivaamisen aikana vaikuttavat Scalogno di Romagna -salottisipulille tyypillisen makean ja hienon maun sekä pistävän hajun kehittymiseen.

Yksi Scalogno di Romagna -salottisipulin tunnusomaisista piirteistä on se, että se ei kuki. Ainoa mahdollinen ja sallittu kasvatusmenetelmä on siis istukassipulien käyttö. Tämän ominaisuuden ansiosta kyseisen ekotyypin geeniperintö ja ominaisuudet ovat säilyneet muuttumattomina vuosisatojen ajan, sillä luonnollisen tai keinotekoisen pölytyksen puuttuessa ekotyyppi ei ole risteytynyt muiden lajien kanssa eikä sen geeniperimään ole voitu puuttua. Tämä erottaa sen muista markkinoilla olevista lajikkeista.

Scalogno di Romagna -salottisipulia ei ole koskaan tavattu luonnossa, mikä tarkoittaa, että sen Romagnaan tuoneet kelttiläisheimot ovat viljelleet aitoa ja alkuperäistä tuotetta, jota ei ole voinut millään tavalla vaihtaa tai sekoittaa toisen liljakasvin sipuliin tai korvata sellaisella.

Scalogno di Romagna -salottisipulilla on selkeä yhteys paikalliseen alueeseen ja paikallisiin tuottajiin, mukaan lukien ne tuottajat, jotka viljelevät salottisipuleja muutaman neliömetrin alalla omassa keittiöpuutarhassaan. On osin heidän ansiotaan, että tämä arvokas osoitus Romagnan maaperän runsasravinteisuudesta on säilynyt tuleville sukupolville. Tuottajien kyvyillä on lisäksi erittäin suuri merkitys sipulien valinnassa, joka tehdään käsin suurella ammattitaidolla. Osa sipulisadosta menee kulutukseen, kun taas keskikokoisia ja muodoltaan kaarevampia sipuleita käytetään yleensä istukassipuleina ja tätä varten niiden juuret ja varret lyhennetään.

”Scalogno di Romagna” mainitaan useiden kirjailijoiden tuotannossa. Yksi heistä on Lugossa syntynyt ja siellä asunut Corrado Contoli. Vuonna 1963 julkaistussa kirjassaan Guida alla veritiera cucina romagnola (”Opas aitoon romagnalaiseen keittiöön”) Contoli sisällyttää sianliharuokia käsittelevään lukuun uraauurtavan ja mielikuvia herättävän ylistyspuheen salottisipulille. Graziano Pozzetto esittelee lisää kuvauksia tuotteesta ja sen lukemattomista käyttötarkoituksista viime vuosisadan resepteissä vuonna 2001 julkaistussa kirjassaan Lo scalogno di Romagna. Cibo per Venere (”Romagnan salottisipuli – ruokaa Venukselle”). Lukuisat paikalliset keittiömestarit ovat käyttäneet Scalogno di Romagna -salottisipulia ruoanlaitossaan, mukaan lukien Brisighellassa sijainneen Gigiolè-ravintolan omistaja Tarcisio Raccagni. Brisighellan kuuluisia keskiaikapäiviä varten suunnittelemissaan illalliskattauksissa Raccagni pyrki luomaan oman tulkintansa keskiajan keittiöstä.

Guida alla veritiera cucina romagnola

Lo scalogno di Romagna. Cibo per Venere

Lisäksi Scalogno di Romagna -salottisipulin maineesta ja sen käytöstä eri ruokalajeissa tai öljyyn säilöttynä löytyy mainintoja eri verkkosivustoilta, kuten Giallo Zafferano, La Gazzetta del Gusto, Buonissimo, Geisha Gourmet ja Taccuini Gastrosofici.

Proloco di Riolo Terme -yhdistyksellä on ollut keskeinen rooli Scalogno di Romagna -salottisipulin upeassa ja esimerkillisessä tarinassa. Vuonna 1993 yhdistys järjesti ensimmäisen Fiera dello Scalogno di Romagna -festivaalin, joka edelleen järjestetään vuosittain heinäkuun lopussa.

Eritelmän julkaisutiedot

Eritelmän julkaisutiedot

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---