# Den Europæiske Unions L 307/2017

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 307 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 60. årgang23. november 2017 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 307

Dansk udgave

Retsforskrifter

60. årgang23. november 2017

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2177 af 22. november 2017 om adgang til servicefaciliteter og jernbanerelaterede tjenesteydelser (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2178 af 22. november 2017 om ændring af forordning (EU) nr. 468/2010 om opstilling af en EU-liste over fartøjer, der udøver ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri | 14 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2179 af 22. november 2017 om indførelse af en endelig antidumpingtold på import af keramiske fliser med oprindelse i Folkerepublikken Kina som følge af en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 | 25 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/2180 af 16. november 2017 om forlængelse af gyldighedsperioden for gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/412 om bemyndigelse af medlemsstaterne til at indrømme en midlertidig undtagelse fra visse bestemmelser i Rådets direktiv 2000/29/EF for asketræ med oprindelse i eller forarbejdet i Canada
  (meddelt under nummer C(2017) 7488) | 57 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/2181 af 21. november 2017 om ændring af gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1918 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for chronic wasting disease
  (meddelt under nummer C(2017) 7661)

   (
  1
  ) | 58 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2177 af 22. november 2017 om adgang til servicefaciliteter og jernbanerelaterede tjenesteydelser (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2178 af 22. november 2017 om ændring af forordning (EU) nr. 468/2010 om opstilling af en EU-liste over fartøjer, der udøver ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri

14

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2179 af 22. november 2017 om indførelse af en endelig antidumpingtold på import af keramiske fliser med oprindelse i Folkerepublikken Kina som følge af en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036

25

AFGØRELSER

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/2180 af 16. november 2017 om forlængelse af gyldighedsperioden for gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/412 om bemyndigelse af medlemsstaterne til at indrømme en midlertidig undtagelse fra visse bestemmelser i Rådets direktiv 2000/29/EF for asketræ med oprindelse i eller forarbejdet i Canada
  (meddelt under nummer C(2017) 7488)

(meddelt under nummer C(2017) 7488)

57

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/2181 af 21. november 2017 om ændring af gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1918 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for chronic wasting disease
  (meddelt under nummer C(2017) 7661)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2017) 7661)

1

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 23.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 307/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 307/1

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/2177

af 22. november 2017

om adgang til servicefaciliteter og jernbanerelaterede tjenesteydelser

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/34/EU om oprettelse af et fælles europæisk jernbaneområde (1), særlig artikel 13, stk. 9, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | De grundlæggende bestemmelser i direktiv 2012/34/EU vedrørende adgang til servicefaciliteter og anvendelsen af de i disse faciliteter leverede tjenesteydelser, f.eks. bestemmelser om adgangsrettigheder, vigtigste procedureregler for behandling af ansøgninger og krav til offentliggørelse af oplysninger, gælder for alle servicefaciliteter. Ved direktiv 2012/34/EU fastsættes desuden forskellige bestemmelser for forskellige typer af tjenesteydelser, som leveres i servicefaciliteterne. Denne skelnen bør også afspejles i denne forordning.
  Under hensyntagen til formålet med og anvendelsesområdet for direktiv 2012/34/EU bør bestemmelserne om adgang til tjenesteydelser, der leveres i servicefaciliteter, kun omfatte tjenesteydelser, der er relateret til levering af jernbanetransporttjenester. |
| --- | --- |

(1)

De grundlæggende bestemmelser i direktiv 2012/34/EU vedrørende adgang til servicefaciliteter og anvendelsen af de i disse faciliteter leverede tjenesteydelser, f.eks. bestemmelser om adgangsrettigheder, vigtigste procedureregler for behandling af ansøgninger og krav til offentliggørelse af oplysninger, gælder for alle servicefaciliteter. Ved direktiv 2012/34/EU fastsættes desuden forskellige bestemmelser for forskellige typer af tjenesteydelser, som leveres i servicefaciliteterne. Denne skelnen bør også afspejles i denne forordning.

Under hensyntagen til formålet med og anvendelsesområdet for direktiv 2012/34/EU bør bestemmelserne om adgang til tjenesteydelser, der leveres i servicefaciliteter, kun omfatte tjenesteydelser, der er relateret til levering af jernbanetransporttjenester.

| (2) | For at undgå, at operatører af servicefaciliteter af mindre betydning pålægges urimeligt store byrder, forekommer det at være rimeligt at give tilsynsorganer, når disse anser faciliteten for at være uden strategisk betydning for markedets funktion, mulighed for at fritage operatører af servicefaciliteter for samtlige eller visse bestemmelser i denne forordning, med undtagelse af visse bestemmelser vedrørende forpligtelsen til at offentliggøre en servicefacilitetsbeskrivelse. I tilfælde, hvor det pågældende servicefacilitetsmarked er kendetegnet ved, at en række forskellige operatører leverer sammenlignelige tjenesteydelser i konkurrence med hverandre, eller hvor et tilsynsorgan er af den opfattelse, at specifikke bestemmelser i denne forordning på negativ vis kunne indvirke på servicefacilitetsmarkedets funktion, bør tilsynsorganet have beføjelse til at indrømme sådanne fritagelser. Det kunne f.eks. være tilfældet, hvis en jernbanevirksomhed leverer tjenesteydelser til en anden jernbanevirksomhed for at bistå denne jernbanevirksomhed i fjerntliggende områder som del af et samarbejde, som er nødvendigt på grund af de økonomiske omkostninger, som ellers ville skulle afholdes.
  Tilsynsorganerne bør behandle ansøgninger om fritagelse individuelt fra sag til sag. Hvis tilsynsorganet efter en klage vedrørende adgang til en servicefacilitet eller jernbanerelateret tjenesteydelse finder, at omstændighederne har ændret sig på en sådan måde, at en tidligere indrømmet fritagelse har en negativ indvirkning på jernbanetransportmarkedet, bør tilsynsorganet tage fritagelsen op til fornyet vurdering og kan tilbagekalde fritagelsen.
  Tilsynsorganerne bør sikre, at fritagelserne anvendes konsekvent i alle medlemsstater, og de bør udarbejde fælles principper for anvendelsen af bestemmelserne vedrørende fritagelser senest på datoen for anvendelse af artikel 2. Om nødvendigt kan Kommissionen vedtage foranstaltninger, ved hvilke sådanne principper fastsættes, jf. artikel 57, stk. 8, i direktiv 2012/34/EU.
  Operatører af servicefaciliteter, som er blevet fritaget for anvendelsen af bestemmelser i denne forordning, forbliver underlagt alle andre bestemmelser vedrørende adgang til servicefaciliteter og brug af jernbanerelaterede tjenesteydelser i direktiv 2012/34/EU. |
| --- | --- |

(2)

For at undgå, at operatører af servicefaciliteter af mindre betydning pålægges urimeligt store byrder, forekommer det at være rimeligt at give tilsynsorganer, når disse anser faciliteten for at være uden strategisk betydning for markedets funktion, mulighed for at fritage operatører af servicefaciliteter for samtlige eller visse bestemmelser i denne forordning, med undtagelse af visse bestemmelser vedrørende forpligtelsen til at offentliggøre en servicefacilitetsbeskrivelse. I tilfælde, hvor det pågældende servicefacilitetsmarked er kendetegnet ved, at en række forskellige operatører leverer sammenlignelige tjenesteydelser i konkurrence med hverandre, eller hvor et tilsynsorgan er af den opfattelse, at specifikke bestemmelser i denne forordning på negativ vis kunne indvirke på servicefacilitetsmarkedets funktion, bør tilsynsorganet have beføjelse til at indrømme sådanne fritagelser. Det kunne f.eks. være tilfældet, hvis en jernbanevirksomhed leverer tjenesteydelser til en anden jernbanevirksomhed for at bistå denne jernbanevirksomhed i fjerntliggende områder som del af et samarbejde, som er nødvendigt på grund af de økonomiske omkostninger, som ellers ville skulle afholdes.

Tilsynsorganerne bør behandle ansøgninger om fritagelse individuelt fra sag til sag. Hvis tilsynsorganet efter en klage vedrørende adgang til en servicefacilitet eller jernbanerelateret tjenesteydelse finder, at omstændighederne har ændret sig på en sådan måde, at en tidligere indrømmet fritagelse har en negativ indvirkning på jernbanetransportmarkedet, bør tilsynsorganet tage fritagelsen op til fornyet vurdering og kan tilbagekalde fritagelsen.

Tilsynsorganerne bør sikre, at fritagelserne anvendes konsekvent i alle medlemsstater, og de bør udarbejde fælles principper for anvendelsen af bestemmelserne vedrørende fritagelser senest på datoen for anvendelse af artikel 2. Om nødvendigt kan Kommissionen vedtage foranstaltninger, ved hvilke sådanne principper fastsættes, jf. artikel 57, stk. 8, i direktiv 2012/34/EU.

Operatører af servicefaciliteter, som er blevet fritaget for anvendelsen af bestemmelser i denne forordning, forbliver underlagt alle andre bestemmelser vedrørende adgang til servicefaciliteter og brug af jernbanerelaterede tjenesteydelser i direktiv 2012/34/EU.

| (3) | Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/352 (2) opstilles der rammer for levering af havnetjenester og fælles regler om finansiel gennemsigtighed for havne. Forordningen, ved hvilken der er fastsat nærmere procedureregler og kriterier, som operatører af servicefaciliteter og ansøgere skal følge, bør også finde anvendelse på sø- og indlandshavnefaciliteter, som er knyttet til jernbaneaktiviteter.
  Ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/798 (3) defineres forpligtelserne for enheden med ansvar for vedligeholdelse. Denne forordning bør ikke berøre bestemmelserne i disse retsakter. |
| --- | --- |

(3)

Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/352 (2) opstilles der rammer for levering af havnetjenester og fælles regler om finansiel gennemsigtighed for havne. Forordningen, ved hvilken der er fastsat nærmere procedureregler og kriterier, som operatører af servicefaciliteter og ansøgere skal følge, bør også finde anvendelse på sø- og indlandshavnefaciliteter, som er knyttet til jernbaneaktiviteter.

Ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/798 (3) defineres forpligtelserne for enheden med ansvar for vedligeholdelse. Denne forordning bør ikke berøre bestemmelserne i disse retsakter.

| (4) | Gennemsigtighed i forbindelse med betingelserne for adgang til servicefaciliteter og jernbanerelaterede tjenesteydelser og oplysninger om afgifter er en forudsætning for at give alle ansøgere adgang til servicefaciliteter og tjenesteydelser, der leveres i disse faciliteter, på et ikkediskriminerende grundlag. Skjulte rabatter, der forhandles individuelt med hver ansøger uden at følge de samme principper, ville undergrave princippet om ikkediskriminerende adgang til servicefaciliteter og jernbanerelaterede tjenesteydelser. I de oplysninger om principperne for rabatordninger, der gives i servicefacilitetsbeskrivelsen, bør der dog tages hensyn til krav om forretningshemmeligheder. |
| --- | --- |

(4)

Gennemsigtighed i forbindelse med betingelserne for adgang til servicefaciliteter og jernbanerelaterede tjenesteydelser og oplysninger om afgifter er en forudsætning for at give alle ansøgere adgang til servicefaciliteter og tjenesteydelser, der leveres i disse faciliteter, på et ikkediskriminerende grundlag. Skjulte rabatter, der forhandles individuelt med hver ansøger uden at følge de samme principper, ville undergrave princippet om ikkediskriminerende adgang til servicefaciliteter og jernbanerelaterede tjenesteydelser. I de oplysninger om principperne for rabatordninger, der gives i servicefacilitetsbeskrivelsen, bør der dog tages hensyn til krav om forretningshemmeligheder.

| (5) | Direktiv 2012/34/EU indeholder krav om, at operatører af servicefaciliteter giver ikke-diskriminerende adgang til servicefaciliteter og de i disse faciliteter leverede tjenesteydelser. Direktivet finder anvendelse i tilfælde af egen levering af tjenesteydelser såvel som i tilfælde, hvor tjenesteydelserne leveres af en operatør af en servicefacilitet. Når det er nødvendigt at korrigere markedsforvridning eller uønskede udviklinger på markedet, bør tilsynsorganet være i stand til at anmode om, at operatøren af en servicefacilitet stiller faciliteten til rådighed for egen levering, forudsat at dette er juridisk og teknisk muligt og ikke bringer driftssikkerheden i fare. |
| --- | --- |

(5)

Direktiv 2012/34/EU indeholder krav om, at operatører af servicefaciliteter giver ikke-diskriminerende adgang til servicefaciliteter og de i disse faciliteter leverede tjenesteydelser. Direktivet finder anvendelse i tilfælde af egen levering af tjenesteydelser såvel som i tilfælde, hvor tjenesteydelserne leveres af en operatør af en servicefacilitet. Når det er nødvendigt at korrigere markedsforvridning eller uønskede udviklinger på markedet, bør tilsynsorganet være i stand til at anmode om, at operatøren af en servicefacilitet stiller faciliteten til rådighed for egen levering, forudsat at dette er juridisk og teknisk muligt og ikke bringer driftssikkerheden i fare.

| (6) | Når det er nødvendigt at passere via private sportilslutninger for at få adgang til en servicefacilitet, skal operatøren af servicefaciliteten levere oplysninger om den private sportilslutning. Sådanne oplysninger bør gøre det muligt for ansøgeren at forstå, hvem ansøgeren skal kontakte for at ansøge om adgang til denne sportilslutning, jf. artikel 10 i direktiv 2012/34/EU. |
| --- | --- |

(6)

Når det er nødvendigt at passere via private sportilslutninger for at få adgang til en servicefacilitet, skal operatøren af servicefaciliteten levere oplysninger om den private sportilslutning. Sådanne oplysninger bør gøre det muligt for ansøgeren at forstå, hvem ansøgeren skal kontakte for at ansøge om adgang til denne sportilslutning, jf. artikel 10 i direktiv 2012/34/EU.

| (7) | Infrastrukturforvaltere bør lette indsamlingen af oplysninger om servicefaciliteter og lette den administrative byrde, der påhviler operatører af servicefaciliteter, ved at stille en skabelon til rådighed på et let tilgængeligt sted, f.eks. deres webportal. Denne skabelon bør være udarbejdet af jernbanesektoren og tilsynsorganer i samråd med operatører af servicefaciliteter. Operatører af servicefaciliteter er forpligtet til at forsyne infrastrukturforvalteren med alle relevante oplysninger, jf. artikel 31, stk. 10, i og bilag IV, punkt 6, til direktiv 2012/34/EU. Den vigtigste infrastrukturforvalter, som skal have forelagt servicefacilitetsbeskrivelsen i tilfælde af, at den infrastrukturforvalter, til hvis net den pågældende facilitet er forbundet, er fritaget fra kravet om at offentliggøre netvejledningen, bør være den, som medlemsstaten har udpeget til at deltage i det netværk, der er omhandlet i artikel 7f i direktiv 2012/34/EU. |
| --- | --- |

(7)

Infrastrukturforvaltere bør lette indsamlingen af oplysninger om servicefaciliteter og lette den administrative byrde, der påhviler operatører af servicefaciliteter, ved at stille en skabelon til rådighed på et let tilgængeligt sted, f.eks. deres webportal. Denne skabelon bør være udarbejdet af jernbanesektoren og tilsynsorganer i samråd med operatører af servicefaciliteter. Operatører af servicefaciliteter er forpligtet til at forsyne infrastrukturforvalteren med alle relevante oplysninger, jf. artikel 31, stk. 10, i og bilag IV, punkt 6, til direktiv 2012/34/EU. Den vigtigste infrastrukturforvalter, som skal have forelagt servicefacilitetsbeskrivelsen i tilfælde af, at den infrastrukturforvalter, til hvis net den pågældende facilitet er forbundet, er fritaget fra kravet om at offentliggøre netvejledningen, bør være den, som medlemsstaten har udpeget til at deltage i det netværk, der er omhandlet i artikel 7f i direktiv 2012/34/EU.

| (8) | Forskellige enheder kan have ansvar for at træffe afgørelse om adgangsbetingelserne for en servicefacilitet, tildele kapacitet i servicefaciliteten og levere jernbanerelaterede tjenesteydelser i faciliteten. I så tilfælde betragtes alle enheder som operatører af en servicefacilitet i henhold til direktiv 2012/34/EU. Desuden skal hver enhed opfylde kravene i denne forordning for den del, enheden er ansvarlig for. Hvis en facilitet ejes, forvaltes og drives af flere enheder, skal kun de enheder, der rent faktisk er ansvarlige for at levere oplysninger og træffe afgørelse om ansøgninger om adgang til servicefaciliteten og brug af jernbanerelaterede tjenesteydelser, betragtes som operatører af servicefaciliteten. |
| --- | --- |

(8)

Forskellige enheder kan have ansvar for at træffe afgørelse om adgangsbetingelserne for en servicefacilitet, tildele kapacitet i servicefaciliteten og levere jernbanerelaterede tjenesteydelser i faciliteten. I så tilfælde betragtes alle enheder som operatører af en servicefacilitet i henhold til direktiv 2012/34/EU. Desuden skal hver enhed opfylde kravene i denne forordning for den del, enheden er ansvarlig for. Hvis en facilitet ejes, forvaltes og drives af flere enheder, skal kun de enheder, der rent faktisk er ansvarlige for at levere oplysninger og træffe afgørelse om ansøgninger om adgang til servicefaciliteten og brug af jernbanerelaterede tjenesteydelser, betragtes som operatører af servicefaciliteten.

| (9) | Den nuværende praksis viser, at det i mange tilfælde er ansøgere som f.eks. afsendere og speditører, der ansøger om adgang til servicefaciliteter. Imidlertid har den jernbanevirksomhed, som ansøgeren har udpeget, ofte ingen kontraktmæssige aftale med operatøren af servicefaciliteten. Det bør derfor præciseres, at ikke kun jernbanevirksomheder, men også andre ansøgere bør have ret til at ansøge om adgang til servicefaciliteter på de betingelser,der er fastsat i denne forordning, såfremt national lovgivning foreskriver denne mulighed. Operatører af sådanne servicefaciliteter bør være bundet af denne forordning, uanset om de har en kontraktmæssig aftale med en jernbanevirksomhed eller med en anden ansøger, som i henhold til national lovgivning har ret til at ansøge om kapacitet i en servicefacilitet. |
| --- | --- |

(9)

Den nuværende praksis viser, at det i mange tilfælde er ansøgere som f.eks. afsendere og speditører, der ansøger om adgang til servicefaciliteter. Imidlertid har den jernbanevirksomhed, som ansøgeren har udpeget, ofte ingen kontraktmæssige aftale med operatøren af servicefaciliteten. Det bør derfor præciseres, at ikke kun jernbanevirksomheder, men også andre ansøgere bør have ret til at ansøge om adgang til servicefaciliteter på de betingelser,der er fastsat i denne forordning, såfremt national lovgivning foreskriver denne mulighed. Operatører af sådanne servicefaciliteter bør være bundet af denne forordning, uanset om de har en kontraktmæssig aftale med en jernbanevirksomhed eller med en anden ansøger, som i henhold til national lovgivning har ret til at ansøge om kapacitet i en servicefacilitet.

| (10) | Kanaler og kapacitet i servicefaciliteterne tildeles ofte af forskellige enheder. Det er derfor vigtigt, at disse enheder kommunikerer med hinanden for at sikre, at de planlagte kanaler og planlagte tidsvinduer i servicefaciliteterne er afstemt efter hinanden for at muliggøre gnidningsløs og effektiv togdrift. Det samme bør gælde for situationer, hvor en ansøger ansøger om jernbanerelaterede tjenesteydelser, som leveres af andre leverandører, i en servicefacilitet. For tjenesteydelser, der ikke er direkte forbundet til infrastrukturkapacitet, vil et sådant samarbejde ikke være påkrævet. |
| --- | --- |

(10)

Kanaler og kapacitet i servicefaciliteterne tildeles ofte af forskellige enheder. Det er derfor vigtigt, at disse enheder kommunikerer med hinanden for at sikre, at de planlagte kanaler og planlagte tidsvinduer i servicefaciliteterne er afstemt efter hinanden for at muliggøre gnidningsløs og effektiv togdrift. Det samme bør gælde for situationer, hvor en ansøger ansøger om jernbanerelaterede tjenesteydelser, som leveres af andre leverandører, i en servicefacilitet. For tjenesteydelser, der ikke er direkte forbundet til infrastrukturkapacitet, vil et sådant samarbejde ikke være påkrævet.

| (11) | Udveksling af data mellem enheder, der bestiller transportydelser, jernbanevirksomheder og terminaler vedrørende sporing og lokalisering og forventet ankomst- og afgangstid bør bidrage til bedre servicekvalitet og omkostningseffektivitet i logistikkæden. |
| --- | --- |

(11)

Udveksling af data mellem enheder, der bestiller transportydelser, jernbanevirksomheder og terminaler vedrørende sporing og lokalisering og forventet ankomst- og afgangstid bør bidrage til bedre servicekvalitet og omkostningseffektivitet i logistikkæden.

| (12) | Kravet om at stille vejledende realtidsoplysninger til rådighed om tilgængelig kapacitet i en servicefacilitet på en fælles webportal kan opfyldes ved at levere oplysninger om, hvorvidt faciliteten er fyldt, har begrænset resterende kapacitet eller tilstrækkelig resterende kapacitet til at imødekomme enhver type ansøgning. For tjenesteydelser som f.eks. vedligeholdelse, for hvilke et køretøj skal tages ud af tjeneste i en længere periode, er det ikke sikkert, at der er behov for sådanne oplysninger. Den maksimale driftskapacitet kan være lavere end den maksimale teoretiske kapacitet. Dette skyldes, at der er behov for fornøden yderligere tid til at gøre det muligt at yde pålidelige tjenesteydelser i situationer såsom et togs forsinkede ankomst til faciliteten eller driftsforstyrrelser. Oplysningerne om kapacitet bør henvise til den disponible driftskapacitet. |
| --- | --- |

(12)

Kravet om at stille vejledende realtidsoplysninger til rådighed om tilgængelig kapacitet i en servicefacilitet på en fælles webportal kan opfyldes ved at levere oplysninger om, hvorvidt faciliteten er fyldt, har begrænset resterende kapacitet eller tilstrækkelig resterende kapacitet til at imødekomme enhver type ansøgning. For tjenesteydelser som f.eks. vedligeholdelse, for hvilke et køretøj skal tages ud af tjeneste i en længere periode, er det ikke sikkert, at der er behov for sådanne oplysninger. Den maksimale driftskapacitet kan være lavere end den maksimale teoretiske kapacitet. Dette skyldes, at der er behov for fornøden yderligere tid til at gøre det muligt at yde pålidelige tjenesteydelser i situationer såsom et togs forsinkede ankomst til faciliteten eller driftsforstyrrelser. Oplysningerne om kapacitet bør henvise til den disponible driftskapacitet.

| (13) | Operatører af servicefaciliteter bør ikke forpligte ansøgere til at købe tjenesteydelser, som udbydes i en facilitet, men som ansøgeren ikke har behov for. Dette princip bør dog ikke medføre, at ansøgeren kan tvinge operatøren af en facilitet til at acceptere ansøgerens egen levering af tjenesteydelser på operatørens område, hvis operatøren tilbyder den pågældende tjenesteydelse på en måde, der er i overensstemmelse med direktiv 2012/34/EU og denne forordning. |
| --- | --- |

(13)

Operatører af servicefaciliteter bør ikke forpligte ansøgere til at købe tjenesteydelser, som udbydes i en facilitet, men som ansøgeren ikke har behov for. Dette princip bør dog ikke medføre, at ansøgeren kan tvinge operatøren af en facilitet til at acceptere ansøgerens egen levering af tjenesteydelser på operatørens område, hvis operatøren tilbyder den pågældende tjenesteydelse på en måde, der er i overensstemmelse med direktiv 2012/34/EU og denne forordning.

| (14) | Hvis en operatør af en servicefacilitet modtager en ansøgning, som er uforenelig med en anden ansøgning, eller kapaciteten allerede er tildelt, bør operatøren af faciliteten først forsøge, om det er muligt at imødekomme den yderligere ansøgning ved at foreslå et andet tidsinterval, modificere det allerede tildelte tidsinterval, hvis den berørte ansøger indvilliger heri, eller ved at træffe foranstaltninger, som gør det muligt at øge facilitetens kapacitet. Operatøren bør ikke være forpligtet til at træffe foranstaltninger som f.eks. ændring af åbningstiderne eller foranstaltninger, der kræver investeringer, for at øge facilitetens kapacitet. Hvis en ansøger imidlertid garanterer at dække investeringsomkostninger eller ekstra driftsomkostninger, bør operatøren af en servicefacilitet overveje denne mulighed. |
| --- | --- |

(14)

Hvis en operatør af en servicefacilitet modtager en ansøgning, som er uforenelig med en anden ansøgning, eller kapaciteten allerede er tildelt, bør operatøren af faciliteten først forsøge, om det er muligt at imødekomme den yderligere ansøgning ved at foreslå et andet tidsinterval, modificere det allerede tildelte tidsinterval, hvis den berørte ansøger indvilliger heri, eller ved at træffe foranstaltninger, som gør det muligt at øge facilitetens kapacitet. Operatøren bør ikke være forpligtet til at træffe foranstaltninger som f.eks. ændring af åbningstiderne eller foranstaltninger, der kræver investeringer, for at øge facilitetens kapacitet. Hvis en ansøger imidlertid garanterer at dække investeringsomkostninger eller ekstra driftsomkostninger, bør operatøren af en servicefacilitet overveje denne mulighed.

| (15) | Hvis koordineringsproceduren ikke har gjort det muligt at afstemme de uforenelige ansøgninger, kan operatøren af en servicefacilitet benytte prioriteringskriterier til at vælge, hvilken af ansøgningerne der skal imødekommes. Disse kriterier bør være ikkediskriminerende og gennemsigtige og offentliggøres i servicefacilitetsbeskrivelsen, som er genstand for tilsynsorganets gennemgang. |
| --- | --- |

(15)

Hvis koordineringsproceduren ikke har gjort det muligt at afstemme de uforenelige ansøgninger, kan operatøren af en servicefacilitet benytte prioriteringskriterier til at vælge, hvilken af ansøgningerne der skal imødekommes. Disse kriterier bør være ikkediskriminerende og gennemsigtige og offentliggøres i servicefacilitetsbeskrivelsen, som er genstand for tilsynsorganets gennemgang.

| (16) | Udtrykket »levedygtige alternativer« omfatter forskellige elementer, herunder særlig fysiske og tekniske karakteristika såsom en facilitets beliggenhed, adgang ad vej, jernbane, vandvej eller offentlig transport, fritrumsprofil, sporenes længde og elektrificering, operationelle karakteristika såsom åbningstider, kapacitet i og rundt om faciliteten, uddannelseskrav til førere og de udbudte tjenesteydelsers omfang og type, tiltrækningskraft og konkurrenceevne såsom ruteplanlægning, forbindelser med transportformer og transporttid og økonomiske aspekter såsom indvirkningen på driftsomkostninger og de planlagte tjenesteydelsers rentabilitet. |
| --- | --- |

(16)

Udtrykket »levedygtige alternativer« omfatter forskellige elementer, herunder særlig fysiske og tekniske karakteristika såsom en facilitets beliggenhed, adgang ad vej, jernbane, vandvej eller offentlig transport, fritrumsprofil, sporenes længde og elektrificering, operationelle karakteristika såsom åbningstider, kapacitet i og rundt om faciliteten, uddannelseskrav til førere og de udbudte tjenesteydelsers omfang og type, tiltrækningskraft og konkurrenceevne såsom ruteplanlægning, forbindelser med transportformer og transporttid og økonomiske aspekter såsom indvirkningen på driftsomkostninger og de planlagte tjenesteydelsers rentabilitet.

| (17) | Det kræver væsentlige investeringer at opføre en servicefacilitet, og jernbaners karakter af netværk sætter begrænsninger for, hvor faciliteter kan opføres, og som følge heraf kan mange servicefaciliteter ikke uden videre duplikeres. Hvis ansøgninger om adgang til en facilitet ikke kan imødekommes efter koordineringsproceduren, og faciliteten er tæt på at være overbelastet, bør tilsynsmyndigheder have mulighed for at anmode operatører af servicefaciliteter om at træffe foranstaltninger til at optimere brugen af faciliteten. Operatøren af servicefaciliteten bør udpege hensigtsmæssige foranstaltninger til at nå dette mål. Foranstaltningerne kan f.eks. omfatte finansielle sanktioner, som ansøgerne skal betale, hvis de undlader at gøre brug af tildelte adgangsrettigheder, eller en anmodning til ansøgere om at give afkald på deres adgangsrettigheder, hvis de gentagne gange og forsætligt har undladt at gøre brug af rettighederne eller har været årsag til forstyrrelser i servicefaciliteternes drift eller forstyrrelser for en anden ansøger. |
| --- | --- |

(17)

Det kræver væsentlige investeringer at opføre en servicefacilitet, og jernbaners karakter af netværk sætter begrænsninger for, hvor faciliteter kan opføres, og som følge heraf kan mange servicefaciliteter ikke uden videre duplikeres. Hvis ansøgninger om adgang til en facilitet ikke kan imødekommes efter koordineringsproceduren, og faciliteten er tæt på at være overbelastet, bør tilsynsmyndigheder have mulighed for at anmode operatører af servicefaciliteter om at træffe foranstaltninger til at optimere brugen af faciliteten. Operatøren af servicefaciliteten bør udpege hensigtsmæssige foranstaltninger til at nå dette mål. Foranstaltningerne kan f.eks. omfatte finansielle sanktioner, som ansøgerne skal betale, hvis de undlader at gøre brug af tildelte adgangsrettigheder, eller en anmodning til ansøgere om at give afkald på deres adgangsrettigheder, hvis de gentagne gange og forsætligt har undladt at gøre brug af rettighederne eller har været årsag til forstyrrelser i servicefaciliteternes drift eller forstyrrelser for en anden ansøger.

| (18) | Med henblik på at gøre bedst mulig brug af eksisterende servicefaciliteter bør servicefaciliteter, som ikke har været benyttet i mindst to på hinanden følgende år, udbydes til leasing eller leje, når en jernbanevirksomhed på grundlag af påviste behov tilkendegiver, at den har interesse i at benytte faciliteten. Enhver økonomisk enhed, der er interesseret i at drive faciliteten, bør have mulighed for at deltage i udbudsprocedurerne og afgive tilbud på at overtage driften af faciliteten. Dog er det ikke nødvendigt at iværksætte en udbudsprocedure, hvis der er en formel procedure i gang om at ophæve stedets tilegnelse til jernbaneformål, og faciliteten er ved at blive bygget om til andre formål end brug som servicefacilitet. |
| --- | --- |

(18)

Med henblik på at gøre bedst mulig brug af eksisterende servicefaciliteter bør servicefaciliteter, som ikke har været benyttet i mindst to på hinanden følgende år, udbydes til leasing eller leje, når en jernbanevirksomhed på grundlag af påviste behov tilkendegiver, at den har interesse i at benytte faciliteten. Enhver økonomisk enhed, der er interesseret i at drive faciliteten, bør have mulighed for at deltage i udbudsprocedurerne og afgive tilbud på at overtage driften af faciliteten. Dog er det ikke nødvendigt at iværksætte en udbudsprocedure, hvis der er en formel procedure i gang om at ophæve stedets tilegnelse til jernbaneformål, og faciliteten er ved at blive bygget om til andre formål end brug som servicefacilitet.

| (19) | Ved denne forordning fastsættes en række nye regler for operatører af servicefaciliteter. Operatørerne har behov for tid til at tilpasse de nuværende interne procedurer med henblik på at sikre fuld opfyldelse af kravene i forordningen. Derfor bør forordningen anvendes fra den 1. juni 2019. Det betyder, at den servicefacilitetsbeskrivelse, som kræves i henhold til artikel 4, eller et link til de relevante oplysninger kun vil skulle udarbejdes og medtages for første gang i netvejledningen for den køreplan, som starter i december 2020. |
| --- | --- |

(19)

Ved denne forordning fastsættes en række nye regler for operatører af servicefaciliteter. Operatørerne har behov for tid til at tilpasse de nuværende interne procedurer med henblik på at sikre fuld opfyldelse af kravene i forordningen. Derfor bør forordningen anvendes fra den 1. juni 2019. Det betyder, at den servicefacilitetsbeskrivelse, som kræves i henhold til artikel 4, eller et link til de relevante oplysninger kun vil skulle udarbejdes og medtages for første gang i netvejledningen for den køreplan, som starter i december 2020.

| (20) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Fælles Europæiske Jernbaneområde — |
| --- | --- |

(20)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Fælles Europæiske Jernbaneområde —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Genstand

Ved denne forordning fastsættes de nærmere bestemmelser for proceduren og kriterierne for adgang til de tjenesteydelser, som skal leveres i de servicefaciliteter, der er anført i punkt 2, 3 og 4 i bilag II til direktiv 2012/34/EU.

Henvisninger til ansøgere i denne forordnings bestemmelser forstås som en henvisning til jernbanevirksomheder. Hvis national lovgivning tillader andre ansøgere end jernbanevirksomheder at ansøge om adgang til servicefaciliteter og jernbanerelaterede tjenesteydelser, finder de relevante bestemmelser i denne forordning også anvendelse på disse ansøgere i overensstemmelse med national lovgivning.

Artikel 2

Fritagelser

1.   Operatører af servicefaciliteter. jf. stk. 2. kan ansøge om at blive fritaget for anvendelsen af alle eller visse bestemmelser i denne forordning med undtagelse af artikel 4, stk. 2, litra a)-d) og litra m), og artikel 5.

Operatører af servicefaciliteter, der udelukkende eksisterer for at blive anvendt af operatører af veteranjernbaner til disses egne formål, kan ansøge om at blive fritaget fra alle bestemmelser i denne forordning.

Sådanne ansøgninger indgives til tilsynsorganet og begrundes behørigt.

2.   Tilsynsorganer kan beslutte at fritage operatører af servicefaciliteter, der driver følgende servicefaciliteter eller leverer følgende tjenesteydelser:

| — | servicefaciliteter eller tjenesteydelser, som ikke har strategisk betydning for jernbanemarkedets funktion, særlig når det drejer sig om servicefacilitetens udnyttelsesgrad, den type trafik og trafikmængde, som eventuelt vil kunne blive påvirket, og den type tjenesteydelser, som tilbydes i faciliteten |
| --- | --- |

—

servicefaciliteter eller tjenesteydelser, som ikke har strategisk betydning for jernbanemarkedets funktion, særlig når det drejer sig om servicefacilitetens udnyttelsesgrad, den type trafik og trafikmængde, som eventuelt vil kunne blive påvirket, og den type tjenesteydelser, som tilbydes i faciliteten

| — | servicefaciliteter eller tjenesteydelser, der drives eller leveres på et konkurrencepræget marked med en række konkurrenter, som leverer sammenlignelige tjenesteydelser |
| --- | --- |

—

servicefaciliteter eller tjenesteydelser, der drives eller leveres på et konkurrencepræget marked med en række konkurrenter, som leverer sammenlignelige tjenesteydelser

| — | servicefaciliteter eller tjenesteydelser, ved hvilke anvendelsen af denne forordning på negativ vis kunne indvirke på servicefacilitetsmarkedets funktion. |
| --- | --- |

—

servicefaciliteter eller tjenesteydelser, ved hvilke anvendelsen af denne forordning på negativ vis kunne indvirke på servicefacilitetsmarkedets funktion.

3.   Tilsynsorganer offentliggør enhver afgørelse om at bevilge en fritagelse, jf. stk. 2, på deres websted, inden for to uger efter at de har vedtaget afgørelsen herom.

4.   Hvis kriterierne for at bevilge en fritagelse, jf. stk. 2, ikke længere opfyldes, tilbagekalder tilsynsorganet fritagelsen.

5.   Tilsynsorganerne udarbejder og offentliggør fælles principper for beslutningstagning for anvendelse af de kriterier, der er omhandlet i stk. 2.

Artikel 3

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

(1)   »basistjenesteydelse«: en tjenesteydelse, der leveres i en hvilken som helst af de servicefaciliteter, som er nævnt i bilag II, punkt 2, til direktiv 2012/34/EU

»basistjenesteydelse«

(2)   »jernbanerelateret tjenesteydelse«: en basistjenesteydelse, ekstra ydelse eller hjælpeydelse, der er nævnt i bilag II, punkt 2, 3 og 4, til direktiv 2012/34/EU

»jernbanerelateret tjenesteydelse«

(3)   »servicefacilitetsbeskrivelse«: et dokument, hvori der er fastlagt detaljerede oplysninger, som er nødvendige for adgang til servicefaciliteter og jernbanerelaterede tjenesteydelser

»servicefacilitetsbeskrivelse«

(4)   »kapacitet i en servicefacilitet«: potentialet for at anvende en servicefacilitet og levere en tjenesteydelse i en given periode, under hensyntagen til den tid, der kræves for at få adgang til og forlade servicefaciliteten

»kapacitet i en servicefacilitet«

(5)   »koordineringsprocedure«: en procedure, hvorved operatøren af en servicefacilitet og ansøgere forsøger at finde en løsning på situationer, hvor behovene for adgang til en servicefacilitet eller jernbanerelaterede tjenesteydelser vedrører den samme kapacitet i en servicefacilitet og er uforenelige

»koordineringsprocedure«

(6)   »forbundne servicefaciliteter«: servicefaciliteter, der er beliggende ved siden af hinanden, og ved hvilke det er nødvendigt at passere gennem en af servicefaciliteterne for at nå den anden

»forbundne servicefaciliteter«

(7)   »kontrollerende enhed«: et organ eller en virksomhed, der direkte eller indirekte udøver kontrol over en operatør af en servicefacilitet, og som også er aktiv(t) og har en dominerende stilling på de nationale jernbanetransportmarkeder, hvor faciliteten benyttes, eller som direkte eller indirekte udøver kontrol over en operatør af en servicefacilitet, der har en sådan stilling

»kontrollerende enhed«

(8)   »egen levering af tjenesteydelser«: en situation, hvor en jernbanevirksomhed selv leverer en jernbanerelateret tjenesteydelse på en servicefacilitetsoperatørs område, forudsat at jernbanevirksomhedens adgang til og brug af faciliteten til egen levering af tjenesteydelser er juridisk og teknisk mulig og ikke bringer driftssikkerheden i fare, og at operatøren af servicefaciliteten tilbyder en sådan mulighed

»egen levering af tjenesteydelser«

(9)   »omlægning«: en formel proces, hvorved en servicefacilitets formål ændres til et andet end levering af jernbanerelaterede tjenesteydelser

»omlægning«

(10)   »ad hoc-ansøgning«: en ansøgning om adgang til en servicefacilitet eller en jernbanerelateret tjenesteydelse, som er knyttet til en ad hoc-ansøgning om en individuel kanal, jf. artikel 48, stk. 1, i direktiv 2012/34/EU.

»ad hoc-ansøgning«

(11)   »sen ansøgning«: en ansøgning om adgang til en servicefacilitet eller en jernbanerelateret tjenesteydelse, som indgives efter udløbet af en af operatøren af den pågældende facilitet fastsat frist for indgivelse af ansøgninger.

»sen ansøgning«

Artikel 4

Servicefacilitetsbeskrivelse

1.   Operatører af servicefaciliteter udarbejder en servicefacilitetsbeskrivelse for den servicefacilitet og de tjenesteydelser, de er ansvarlige for.

2.   Servicefacilitetsbeskrivelsen indeholder som minimum følgende oplysninger i det omfang, det kræves i henhold til denne forordning:

| a) | listen over alle anlæg, i hvilke der leveres jernbanerelaterede tjenesteydelser, herunder oplysninger om deres beliggenhed og åbningstider |
| --- | --- |

a)

listen over alle anlæg, i hvilke der leveres jernbanerelaterede tjenesteydelser, herunder oplysninger om deres beliggenhed og åbningstider

| b) | de vigtigste kontaktoplysninger for operatøren af servicefaciliteten |
| --- | --- |

b)

de vigtigste kontaktoplysninger for operatøren af servicefaciliteten

| c) | en beskrivelse af servicefacilitetens tekniske karakteristika, som f.eks. side- eller rangerspor, teknisk udstyr til pålæsning eller aflæsning, vask og vedligeholdelse og tilgængelig lagerkapacitet oplysninger om private sportilslutninger, som ikke er en del af jernbaneinfrastrukturen, men som er nødvendige for at få adgang til servicefaciliteter, som er væsentlige for leveringen af jernbanetransportydelser |
| --- | --- |

c)

en beskrivelse af servicefacilitetens tekniske karakteristika, som f.eks. side- eller rangerspor, teknisk udstyr til pålæsning eller aflæsning, vask og vedligeholdelse og tilgængelig lagerkapacitet oplysninger om private sportilslutninger, som ikke er en del af jernbaneinfrastrukturen, men som er nødvendige for at få adgang til servicefaciliteter, som er væsentlige for leveringen af jernbanetransportydelser

| d) | en beskrivelse af alle jernbanerelaterede tjenesteydelser, som leveres i faciliteten, og deres type (basistjenesteydelse, ekstra ydelse eller hjælpeydelse) |
| --- | --- |

d)

en beskrivelse af alle jernbanerelaterede tjenesteydelser, som leveres i faciliteten, og deres type (basistjenesteydelse, ekstra ydelse eller hjælpeydelse)

| e) | mulighed for egen levering af jernbanerelaterede tjenesteydelser og betingelserne herfor |
| --- | --- |

e)

mulighed for egen levering af jernbanerelaterede tjenesteydelser og betingelserne herfor

| f) | oplysninger om procedurer for ansøgning om adgang til servicefaciliteten og/eller om tjenesteydelser, herunder frister for indgivelse af ansøgninger og frister for behandling af ansøgningerne |
| --- | --- |

f)

oplysninger om procedurer for ansøgning om adgang til servicefaciliteten og/eller om tjenesteydelser, herunder frister for indgivelse af ansøgninger og frister for behandling af ansøgningerne

| g) | for servicefaciliteter, der drives af mere end én operatør, eller hvor jernbanerelaterede tjenesteydelser leveres af mere end én operatør, angives, om der skal indgives særskilte ansøgninger om adgang til faciliteterne og tjenesteydelserne |
| --- | --- |

g)

for servicefaciliteter, der drives af mere end én operatør, eller hvor jernbanerelaterede tjenesteydelser leveres af mere end én operatør, angives, om der skal indgives særskilte ansøgninger om adgang til faciliteterne og tjenesteydelserne

| h) | oplysninger om minimumsindhold og udformning af en ansøgning om adgang til servicefaciliteter og jernbanerelaterede tjenesteydelser eller en skabelon for en sådan ansøgning |
| --- | --- |

h)

oplysninger om minimumsindhold og udformning af en ansøgning om adgang til servicefaciliteter og jernbanerelaterede tjenesteydelser eller en skabelon for en sådan ansøgning

| i) | som minimum, i tilfælde af, at servicefaciliteter drives, og jernbanerelaterede tjenesteydelser leveres, af operatører, som direkte eller indirekte kontrolleres af en kontrollerende enhed, skabeloner for adgangskontrakter og almindelige betingelser |
| --- | --- |

i)

som minimum, i tilfælde af, at servicefaciliteter drives, og jernbanerelaterede tjenesteydelser leveres, af operatører, som direkte eller indirekte kontrolleres af en kontrollerende enhed, skabeloner for adgangskontrakter og almindelige betingelser

| j) | hvis det er relevant, oplysninger om betingelser for brugen af operatørens IT-systemer, hvis ansøgere skal bruge dem, og reglerne for beskyttelse af følsomme og kommercielle data |
| --- | --- |

j)

hvis det er relevant, oplysninger om betingelser for brugen af operatørens IT-systemer, hvis ansøgere skal bruge dem, og reglerne for beskyttelse af følsomme og kommercielle data

| k) | en beskrivelse af koordineringsproceduren og de lovgivningsmæssige foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 10, og de prioritetskriterier, der er omhandlet i artikel 11 |
| --- | --- |

k)

en beskrivelse af koordineringsproceduren og de lovgivningsmæssige foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 10, og de prioritetskriterier, der er omhandlet i artikel 11

| l) | oplysninger om ændringer af tekniske karakteristika og midlertidige restriktioner af servicefacilitetens kapacitet, som kan have en betydelig indvirkning på servicefacilitetens drift, herunder planlagt arbejde |
| --- | --- |

l)

oplysninger om ændringer af tekniske karakteristika og midlertidige restriktioner af servicefacilitetens kapacitet, som kan have en betydelig indvirkning på servicefacilitetens drift, herunder planlagt arbejde

| m) | oplysninger om afgifter for adgang til servicefaciliteter og afgifter for brugen af hver af de jernbanerelaterede tjenesteydelser, som leveres i dem |
| --- | --- |

m)

oplysninger om afgifter for adgang til servicefaciliteter og afgifter for brugen af hver af de jernbanerelaterede tjenesteydelser, som leveres i dem

| n) | oplysninger om principperne for rabatordninger, som ansøgerne tilbydes, idet der dog tages hensyn til krav om forretningshemmeligheder. |
| --- | --- |

n)

oplysninger om principperne for rabatordninger, som ansøgerne tilbydes, idet der dog tages hensyn til krav om forretningshemmeligheder.

Artikel 5

Offentliggørelse af servicefacilitetsbeskrivelsen

1.   Operatører af servicefaciliteter skal uden beregning gøre servicefacilitetsbeskrivelsen offentligt tilgængelig på en af følgende måder:

| a) | ved at offentliggøre den på deres webportal eller på en fælles webportal og give infrastrukturforvalterne et link, som skal indgå i netvejledningen |
| --- | --- |

a)

ved at offentliggøre den på deres webportal eller på en fælles webportal og give infrastrukturforvalterne et link, som skal indgå i netvejledningen

| b) | ved at give infrastrukturforvalterne de relevante oplysninger klar til offentliggørelse, som skal indgå i netvejledningen. |
| --- | --- |

b)

ved at give infrastrukturforvalterne de relevante oplysninger klar til offentliggørelse, som skal indgå i netvejledningen.

Hvis den infrastrukturforvalter, til hvis net faciliteten er forbundet, er fritaget for forpligtelsen til at offentliggøre en netvejledning i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3 eller 4, i direktiv 2012/34/EU, giver operatøren af servicefaciliteten det relevante link eller oplysninger klar til offentliggørelse til den vigtigste infrastrukturforvalter.

2.   Infrastrukturforvaltere angiver i netvejledningen eller på deres webportal fristen for indgivelse af oplysninger eller linket til offentliggørelse i netvejledningen med henblik på offentliggørelse af denne senest på datoen, som er omhandlet i artikel 27, stk. 4, i direktiv 2012/34/EU.

Infrastrukturforvaltere leverer en fælles skabelon, som skal være udarbejdet af jernbanesektoren i samarbejde med tilsynsorganer senest den 30. juni 2018, og som operatører af servicefaciliteter kan bruge til at indgive oplysningerne. Skabelonen revideres og ajourføres, når det er nødvendigt.

3.   Operatører af servicefaciliteter ajourfører servicefacilitetsbeskrivelsen i det omfang, det er nødvendigt. De underretter i tide de ansøgere, som allerede har ansøgt om adgang eller har indgået kontrakt om en eller flere tjenesteydelser i servicefaciliteten, om enhver relevant ændring i servicefacilitetsbeskrivelsen.

4.   Hvis servicefaciliteter drives af mere end én servicefacilitetsoperatør, eller hvis tjenesteydelserne i faciliteten leveres af mere end én leverandør, koordinerer operatører eller leverandører med hinanden med henblik på at:

| a) | gøre deres servicefacilitetsbeskrivelser tilgængelige et sted eller |
| --- | --- |

a)

gøre deres servicefacilitetsbeskrivelser tilgængelige et sted eller

| b) | at angive alle servicefacilitetsoperatører med ansvar for at træffe afgørelser om ansøgninger om adgang til servicefaciliteter eller jernbanerelaterede tjenesteydelser, der leveres i samme servicefacilitet, i deres servicefacilitetsbeskrivelser. |
| --- | --- |

b)

at angive alle servicefacilitetsoperatører med ansvar for at træffe afgørelser om ansøgninger om adgang til servicefaciliteter eller jernbanerelaterede tjenesteydelser, der leveres i samme servicefacilitet, i deres servicefacilitetsbeskrivelser.

Hvis denne koordinering ikke lykkes, kan tilsynsorganet vedtage en afgørelse om at udpege en af servicefacilitetsoperatørerne til at opfylde kravet i første afsnit. Alle relevante omkostninger deles mellem alle berørte servicefacilitetsoperatører.

5.   Den i stk. 1 og artikel 4 omhandlede forpligtelse skal opfyldes på en måde, der står i et rimeligt forhold til den pågældende servicefacilitets størrelse, tekniske karakteristika og betydning.

Artikel 6

Yderligere oplysninger

1.   Tilsynsorganet kan kræve, at operatører af servicefaciliteter godtgør, hvorfor de betegner en jernbanerelateret tjenesteydelse som en basistjenesteydelse, ekstra ydelse eller hjælpeydelse.

2.   Efter anmodning fra en ansøger leverer operatører af servicefaciliteter, der er anført i bilag II, punkt 2, litra a)-g), til direktiv 2012/34/EU, vejledende oplysninger om tilgængelig kapacitet i en servicefacilitet.

3.   Hvor det er teknisk muligt med en rimelig økonomisk indsats, gør operatører af servicefaciliteter de oplysninger, der er omhandlet i denne artikels stk. 2, og de oplysninger, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra l), tilgængelige i realtid ved hjælp af en fælles webportal.

Artikel 7

Samarbejde om tildeling og anvendelse af en kapacitet i en servicefacilitet

1.   Ansøgere indgiver deres ansøgninger om adgang til servicefaciliteter og jernbanerelaterede tjenesteydelser i overensstemmelse med de frister, operatørerne af servicefaciliteterne har fastsat. Hvis det er relevant, tager operatører af servicefaciliteter, der er nævnt i bilag II, punkt 2, til direktiv 2012/34/EU, når de fastsætter disse frister behørigt hensyn til tidsfrister og prioritetskriterier, som fastsættes af infrastrukturforvalterne til brug ved planlægningsprocessen, med henblik på at undgå uoverensstemmelser.

2.   Operatører af servicefaciliteter, der er nævnt i bilag II, punkt 2, til direktiv 2012/34/EU, og infrastrukturforvaltere samarbejder om nødvendigt med henblik på at sikre, at tildelingen af kapacitet på infrastruktur og i servicefaciliteter stemmer overens. Forpligtelsen til at samarbejde finder også anvendelse på operatører af forbundne faciliteter. Efter anmodning kan de berørte ansøgere medvirke i dette samarbejde. Ansøgere kan også ansøge om, at enheder med ansvar for tildeling af adgang til private sportilslutninger, der er nødvendige for at få adgang til servicefaciliteter, som er væsentlige for leveringen af jernbanetransportydelser, medvirker i samarbejdet.

Hvis en ansøger ansøger om levering af ekstra ydelser eller hjælpeydelser, der er nævnt i bilag II, punkt 3 og 4, til direktiv 2012/34/EU, og som tilbydes i faciliteten af en eller flere operatører ud over den, som er ansvarlig for at give adgang til faciliteten, kan ansøgeren ansøge om, at alle operatører af servicefaciliteter medvirker til at levere tjenesteydelserne i samarbejdet.

Så længe den planlægningsproces, som gennemføres af infrastrukturforvalteren, er i gang, må der ikke gives afslag på ansøgninger om adgang til servicefaciliteter og jernbanerelaterede tjenesteydelser med den begrundelse, at den kanal, der er ansøgt om, endnu ikke er tildelt. Operatører af servicefaciliteter, der er nævnt i bilag II, punkt 2, til direktiv 2012/34/EU, og infrastrukturforvaltere bestræber sig dog på, at der er sammenhæng mellem deres respektive afgørelser.

3.   Hvis det er relevant, samarbejder operatører af servicefaciliteter, infrastrukturforvaltere og ansøgere med henblik på at sikre, at togdriften fra og til servicefaciliteter er effektiv. For så vidt angår tog, der benytter jernbanegodsterminaler, herunder i sø- og indlandshavne, omfatter dette samarbejde udvekslingen af oplysninger om sporing og lokalisering af tog, og, hvis de er tilgængelige, forventet ankomst- og afgangstid i tilfælde af forsinkelser og forstyrrelser.

4.   På anmodning fra tilsynsorganet godtgør operatører af servicefaciliteter skriftligt, at de i de seneste tre år har opfyldt kravene vedrørende samarbejde i overensstemmelse med denne artikel.

Artikel 8

Ansøgninger om adgang til servicefaciliteter og anvendelse af jernbanerelaterede tjenesteydelser

1.   Ansøgninger om adgang til servicefaciliteter og anvendelse af jernbanerelaterede tjenesteydelser kan indgives af ansøgere.

2.   Ansøgere angiver i deres ansøgninger den servicefacilitet og/eller de jernbanerelaterede tjenesteydelser, som de ansøger om adgang til. Operatører af servicefaciliteter må ikke gøre adgangen til faciliteten eller levering af jernbanerelaterede tjenesteydelser betinget af køb af andre tjenesteydelser, som ikke har at gøre med den tjenesteydelse, der ansøges om.

3.   Operatøren af en servicefacilitet bekræfter modtagelsen af en ansøgning uden unødig forsinkelse. Når ansøgningen ikke indeholder de oplysninger, som kræves i henhold til servicefacilitetsbeskrivelsen, og som er nødvendige for at træffe en afgørelse, underretter operatøren af den pågældende servicefacilitet ansøgeren herom, og fastsætter en rimelig frist for indgivelse af de manglende oplysninger. Hvis oplysningerne ikke indgives inden for fristen, kan der gives afslag på ansøgningen.

Artikel 9

Svar på ansøgninger

1.   Efter at have modtaget alle nødvendige oplysninger besvarer operatøren af en servicefacilitet ansøgningerne om adgang til og levering af tjenesteydelser i servicefaciliteter, der er nævnt i bilag II, punkt 2, til direktiv 2012/34/EU, inden for en rimelig frist fastsat af tilsynsorganet i overensstemmelse med artikel 13, stk. 4, i direktiv 2012/34/EU. Der kan fastsættes forskellige frister for forskellige typer servicefaciliteter og/eller tjenesteydelser.

2.   Hvis operatøren af en servicefacilitet har svaret med et tilbud om adgang til servicefaciliteten, forbliver tilbuddet gyldigt i et rimeligt tidsrum, som operatøren meddeler, og med hvilket der tages hensyn til ansøgerens forretningsmæssige behov.

3.   Tilsynsorganer fastsætter fristerne for besvarelse af ansøgninger indgivet af ansøgere, som angivet i artikel 13, stk. 4, i direktiv 2012/34/EU, forud for offentliggørelsen af den første netvejledning, med forbehold af bestemmelserne i denne gennemførelsesforordning med henblik på at sikre overensstemmelse med artikel 27, stk. 4, i direktiv 2012/34/EU.

4.   For ad hoc-ansøgninger om adgang til servicefaciliteter og tjenesteydelser, der er nævnt i bilag II, punkt 2, litra a)-d) og litra f)-i), tager tilsynsorganer, når de fastsætter fristerne i henhold til artikel 13, stk. 4, i direktiv 2012/34/EU, hensyn til de frister, der er fastsat i artikel 48, stk. 1, i nævnte direktiv. Hvis tilsynsorganer ikke har fastsat frister for sådanne ad hoc-ansøgninger, besvarer operatøren af en servicefacilitet ansøgningen inden for de frister, der er fastsat i artikel 48, stk. 1, i direktivet.

Hvis operatøren af en servicefacilitet har fastsat en årlig frist for indgivelse af ansøgninger om adgang til servicefaciliteter og jernbanerelaterede tjenesteydelser, der er nævnt i bilag II, punkt 2, litra a)-d) og litra f)-i), tages der med de frister for besvarelse af sene ansøgninger, som tilsynsorganet har fastsat, hensyn til de frister, infrastrukturforvaltere anvender til behandling af sådanne ansøgninger.

For servicefaciliteter og jernbanerelaterede tjenesteydelser, der er nævnt i bilag II, punkt 2, litra e), begynder fristen, når det rullende materiels tekniske kompatibilitet med faciliteterne og udstyret er blevet vurderet og ansøgeren underrettet herom.

5.   Operatører af servicefaciliteter, der leverer ekstra ydelser og hjælpeydelser, som er nævnt i bilag II, punkt 3 og 4, til direktiv 2012/34/EU, besvarer ansøgninger om sådanne tjenesteydelser inden for den frist, som tilsynsorganet har fastsat, eller, hvis en sådan frist ikke er fastsat, inden for en rimelig frist. Hvis en ansøger indgiver ad hoc-ansøgninger for flere jernbanerelaterede tjenesteydelser, der leveres i én servicefacilitet, og angiver, at kun samtidig tildeling af disse er brugbar, besvarer alle berørte servicefacilitetsoperatører, herunder leverandører af ekstra ydelser og hjælpeydelser, der er nævnt i bilag II, punkt 3 og 4, ansøgningerne inden for en rimelig frist, jf. stk. 4.

For jernbanerelaterede tjenesteydelser, der er nævnt i bilag II, punkt 4, litra e), begynder fristen, når det rullende materiels tekniske kompatibilitet med faciliteterne og udstyret er blevet vurderet, og ansøgeren er underrettet herom.

6.   Med den berørte ansøgers samtykke kan de i stk. 3, 4 og 5 nævnte frister forlænges.

7.   Adgangsrettigheder til jernbaneinfrastruktur og jernbanerelaterede tjenesteydelser må ikke overføres til andre ansøgere.

8.   Hvis en ansøger har til hensigt ikke at gøre brug af en adgangsrettighed til en servicefacilitet eller en jernbanerelateret tjenesteydelse, som er bevilget af operatøren af servicefaciliteten, underretter ansøgeren den berørte operatør herom uden unødig forsinkelse.

Artikel 10

Koordineringsprocedure

1.   Hvis operatøren af en servicefacilitet, der er nævnt i bilag II, punkt 2, til direktiv 2012/34/EU, modtager en ansøgning om adgang til servicefaciliteten eller levering af en tjenesteydelse, der er uforenelig med en anden ansøgning eller vedrører allerede tildelt kapacitet i en servicefacilitet, forsøger operatøren gennem drøftelse og koordinering med ansøgeren at sikre, at alle ansøgninger tilgodeses bedst muligt. Denne koordinering involverer også leverandører af ekstra ydelser eller hjælpeydelser, der er anført i bilag II, stk. 3 og 4, til direktiv 2012/34/EU, hvis sådanne tjenesteydelser tilbydes i faciliteten, og en ansøger ansøger om dem. Enhver ændring af allerede tildelte adgangsrettigheder er betinget af den berørte ansøgers godkendelse.

2.   Operatører af servicefaciliteter, der er nævnt i bilag II, punkt 2, til direktiv 2012/34/EU, må ikke give afslag på ansøgninger om adgang til deres servicefaciliteter eller levering af en tjenesteydelse eller angive levedygtige alternativer for ansøgeren, hvis den kapacitet i deres servicefaciliteter, som modsvarer ansøgerens behov, er tilgængelig eller forventes at blive tilgængelig under eller efter koordineringsproceduren.

3.   Operatører af servicefaciliteter skal overveje forskellige muligheder for at imødekomme uforenelige ansøgninger om adgang til servicefaciliteten eller levering af tjenesteydelser i servicefaciliteten. Disse muligheder skal om nødvendigt omfatte foranstaltninger til at maksimere den tilgængelige kapacitet i faciliteten, i det omfang det ikke kræver yderligere investeringer i ressourcer eller faciliteter. Disse foranstaltninger kan omfatte:

| — | forslag om alternativ planlægning |
| --- | --- |

—

forslag om alternativ planlægning

| — | ændring af åbningstider eller vagtplan, hvis dette er muligt |
| --- | --- |

—

ændring af åbningstider eller vagtplan, hvis dette er muligt

| — | adgang for egen levering af tjenesteydelser til faciliteten. |
| --- | --- |

—

adgang for egen levering af tjenesteydelser til faciliteten.

4.   Ansøgere og operatører af servicefaciliteterne kan i fællesskab anmode tilsynsorganet om at deltage som observatør i koordineringsproceduren.

5.   Hvis en ansøgning om adgang til en servicefacilitet, der er nævnt i bilag II, punkt 2, til direktiv 2012/34/EU, ikke kan imødekommes efter koordineringsproceduren, og faciliteten er tæt på at være overbelastet, kan tilsynsorganet anmode operatøren af servicefaciliteten om at træffe foranstaltninger, der gør det muligt at imødekomme yderligere ansøgninger om adgang til faciliteten. Sådanne foranstaltninger skal være gennemsigtige og ikkediskriminerende.

Artikel 11

Prioritetskriterier

Operatører af servicefaciliteter kan fastsætte prioritetskriterier for at tildele kapacitet i tilfælde af uforenelige ansøgninger om adgang til servicefaciliteter og jernbanerelaterede tjenesteydelser, hvis ansøgningerne ikke kan imødekommes efter koordineringsproceduren.

Sådanne prioritetskriterier skal være ikkediskriminerende og objektive, og de offentliggøres i servicefacilitetsbeskrivelsen, jf. artikel 4, stk. 2, litra k). I prioritetskriterierne skal der tages hensyn til formålet med og karakteren af de pågældende jernbanetransportydelser og til målet om at sikre effektiv brug af den tilgængelige kapacitet.

I prioritetskriterierne kan der desuden tages hensyn til følgende aspekter:

| — | eksisterende kontrakter |
| --- | --- |

—

eksisterende kontrakter

| — | hensigten om og evnen til at bruge den kapacitet, der ansøges om, herunder eventuelle tidligere undladelser af at bruge hele den tildelte kapacitet eller en del heraf og grundene til undladelsen |
| --- | --- |

—

hensigten om og evnen til at bruge den kapacitet, der ansøges om, herunder eventuelle tidligere undladelser af at bruge hele den tildelte kapacitet eller en del heraf og grundene til undladelsen

| — | allerede tildelte kanaler, som er knyttet til de tjenesteydelser, der ansøges om |
| --- | --- |

—

allerede tildelte kanaler, som er knyttet til de tjenesteydelser, der ansøges om

| — | prioritetskriterier for tildelingen af kanaler |
| --- | --- |

—

prioritetskriterier for tildelingen af kanaler

| — | rettidig indsendelse af ansøgninger. |
| --- | --- |

—

rettidig indsendelse af ansøgninger.

Artikel 12

Levedygtige alternativer

1.   Hvis en ansøgning om adgang til servicefaciliteter og jernbanerelaterede tjenesteydelser ikke kan imødekommes efter koordineringsproceduren, underretter operatøren af en servicefacilitet, der er nævnt i bilag II, punkt 2, til direktiv 2012/34/EU, den berørte ansøger og tilsynsorganet, på dettes anmodning, uden unødig forsinkelse. Medlemsstaterne kan kræve, at tilsynsorganet underrettes, selv hvis der ikke foreligger anmodning herom.

2.   Hvis en ansøgning ikke kan imødekommes, vurderer operatøren af en servicefacilitet, der er nævnt i bilag II, punkt 2, til direktiv 2012/34/EU, og ansøgeren i fællesskab, om der findes levedygtige alternativer, som gør det muligt at drive den berørte gods- eller passagertransport på de samme eller alternative ruter på økonomisk acceptable vilkår. Ansøgeren må ikke forpligtes til at afsløre sin forretningsstrategi.

3.   I forbindelse med stk. 2 angiver operatøren af servicefaciliteten mulige alternativer, herunder i givet fald i andre medlemsstater, på grundlag af andre servicefacilitetsbeskrivelser, oplysninger offentliggjort på en fælles webportal i overensstemmelse med artikel 5 og eventuelle oplysninger leveret af ansøgeren. Når mulige alternativer foreslås, tages der som minimum hensyn til følgende kriterier, i det omfang operatøren af servicefaciliteten kan bedømme dem.

| — | den alternative servicefacilitets operationelle karakteristikas egnethed |
| --- | --- |

—

den alternative servicefacilitets operationelle karakteristikas egnethed

| — | den alternative servicefacilitets fysiske og tekniske karakteristikas egnethed |
| --- | --- |

—

den alternative servicefacilitets fysiske og tekniske karakteristikas egnethed

| — | tydelig indvirkning på de af ansøgeren planlagte jernbanetransportydelsers tiltrækningskraft og konkurrenceevne |
| --- | --- |

—

tydelig indvirkning på de af ansøgeren planlagte jernbanetransportydelsers tiltrækningskraft og konkurrenceevne

| — | forventede yderligere omkostninger for ansøgeren. |
| --- | --- |

—

forventede yderligere omkostninger for ansøgeren.

Operatøren af en servicefacilitet behandler forretningsmæssige oplysninger fra ansøgeren fortroligt.

4.   Hvis oplysninger om det foreslåede alternativs kapacitet ikke er offentligt tilgængelige, kontrollerer ansøgeren dem.

Ansøgeren vurderer, om brugen af det foreslåede alternativ vil gøre det muligt at drive den påtænkte transporttjeneste på økonomisk acceptable vilkår. Ansøgeren underretter operatøren af servicefaciliteten om resultatet af sin vurdering inden for en i fællesskab fastsat frist.

5.   Ansøgeren kan anmode operatøren af servicefaciliteten om ikke at angive de levedygtige alternativer og om ikke at indlede den fælles vurdering.

Artikel 13

Afslag på adgang

1.   Hvis operatøren af en servicefacilitet, der er nævnt i bilag II, punkt 2, til direktiv 2012/34/EU, og ansøgeren efter koordineringsproceduren konkluderer, at der ikke findes levedygtige alternativer, og det ikke er muligt at imødekomme ansøgningen om adgang til eller levering af en tjenesteydelse i faciliteten, kan operatøren give afslag på ansøgningen.

Hvis operatøren af servicefaciliteten og ansøgeren ikke kan nå til enighed om et levedygtigt alternativ, kan operatøren af servicefaciliteten give afslag på ansøgningen med henvisning til de alternativer, som operatøren anser for at være levedygtige.

Ansøgeren kan klage til tilsynsorganet, jf. artikel 13, stk. 5, i direktiv 2012/34/EU.

2.   Hvis operatøren af servicefaciliteten og ansøgeren sammen har fastlagt levedygtige alternativer, kan operatøren af servicefaciliteten give afslag på ansøgningen.

3.   Operatører af en servicefacilitet, jf. artikel 13, stk. 3, i direktiv 2012/34/EU, begrunder skriftligt over for ansøgeren, hvorfor ansøgningen ikke kunne imødekommes efter koordineringsproceduren, og hvorfor operatørerne på grundlag af de tilgængelige oplysninger finder, at et af de foreslåede alternativer opfylder ansøgerens krav og er levedygtigt.

4.   En operatør af en servicefacilitet, der giver afslag på en ansøgning, godtgør over for tilsynsorganet og ansøgeren, på disses anmodning, grundene til afslaget, herunder de alternativer, der blev undersøgt, og resultatet af koordineringsproceduren.

5.   I de tilfælde, der er omhandlet i artikel 12, stk. 5, kan operatøren af en servicefacilitet give afslag uden at overholde de krav, der er fastsat i stk. 3 og 4.

6.   Hvis ansøgeren gentagne gange har undladt at betale for adgangsrettigheder, der allerede er tildelt og brugt, kan operatøren af servicefaciliteten anmode om finansielle garantier til at sikre, at hans legitime forventninger om fremtidige indtægter og udnyttelsen af faciliteten kan opfyldes. Oplysninger om sådanne garantier offentliggøres i servicefacilitetsbeskrivelsen.

Artikel 14

Klager

Hvis ansøgeren klager til tilsynsorganet, jf. artikel 13, stk. 5, i direktiv 2013/34/EU, tager tilsynsorganet, når det vurderer virkningerne af en eventuel afgørelse, det måtte træffe om at tildele en passende del af kapaciteten til den pågældende ansøger, følgende elementer i betragtning, hvis de er relevante:

| — | kontraktforpligtelser og forretningsmodellernes levedygtighed hos andre brugere af den berørte servicefacilitet |
| --- | --- |

—

kontraktforpligtelser og forretningsmodellernes levedygtighed hos andre brugere af den berørte servicefacilitet

| — | den samlede mængde kapacitet i en servicefacilitet, der allerede er tildelt til andre berørte brugere |
| --- | --- |

—

den samlede mængde kapacitet i en servicefacilitet, der allerede er tildelt til andre berørte brugere

| — | investeringer, som andre berørte brugere har foretaget i faciliteten |
| --- | --- |

—

investeringer, som andre berørte brugere har foretaget i faciliteten

| — | tilgængeligheden af levedygtige alternativer til at imødekomme andre berørte brugeres behov, herunder i andre medlemsstater, når det drejer sig om international togdrift |
| --- | --- |

—

tilgængeligheden af levedygtige alternativer til at imødekomme andre berørte brugeres behov, herunder i andre medlemsstater, når det drejer sig om international togdrift

| — | forretningsmodellernes levedygtighed hos operatøren af servicefaciliteten |
| --- | --- |

—

forretningsmodellernes levedygtighed hos operatøren af servicefaciliteten

| — | adgangsrettigheder til forbindelsesinfrastruktur. |
| --- | --- |

—

adgangsrettigheder til forbindelsesinfrastruktur.

Artikel 15

Ubenyttede faciliteter

1.   Servicefaciliteter, der er nævnt i bilag II, punkt 2, til direktiv 2012/34/EU, som ikke har været benyttet i mindst to på hinanden følgende år, skal være tilgængelige for tilkendegivelse af interesse i leasing eller leje. Oplysninger om ubenyttede faciliteter offentliggøres i overensstemmelse med artikel 5.

2.   Den periode på to år, der er nævnt i stk. 1, begynder dagen efter den dag, hvor en jernbanerelateret tjenesteydelse senest blev leveret i servicefaciliteten.

3.   En ansøger, der er interesseret i at bruge en servicefacilitet, der er nævnt i bilag II, punkt 2, til direktiv 2012/34/EU, og som ikke har været benyttet i mindst to på hinanden følgende år, tilkendegiver skriftligt sin interesse over for operatøren af den pågældende facilitet og underretter tilsynsorganet herom. I interessetilkendegivelsen påvises den pågældende jernbanevirksomheds behov. Operatøren af servicefaciliteten kan beslutte at genoptage driften på en måde, der tilgodeser jernbanevirksomhedens påviste behov.

4.   Hvis ejeren af en servicefacilitet ikke driver faciliteten, underretter operatøren af faciliteten ejeren om interessetilkendegivelsen inden for 10 dage fra modtagelsen af den. Ejeren af faciliteten offentliggør, at faciliteten er tilgængelig for leasing eller leje, hel eller delvis, medmindre operatøren af servicefaciliteten beslutter at genoptage driften, efter at der er tilkendegivet interesse.

5.   Før en sådan offentliggørelse kan ejeren af servicefaciliteten give operatøren af servicefaciliteten mulighed for at fremsætte sine bemærkninger vedrørende offentliggørelsen inden for fire uger. Operatøren kan modsætte sig offentliggørelsen ved at indgive dokumenter, der beviser, at en omlægning er i gang, som blev iværksat før interessetilkendegivelsen.

6.   Tilsynsorganet underrettes af ejeren om omlægningen og kan anmode om dokumenter fra operatøren for at vurdere troværdigheden af oplysningerne.

Hvis vurderingen er utilfredsstillende, kræver tilsynsorganet offentliggørelse af, at driften af faciliteten kan leases eller lejes, hel eller delvis.

7.   Uanset gældende regler for offentlige indkøb offentliggør ejeren af en servicefacilitet, der er nævnt i bilag II, punkt 2, til direktiv 2012/34/EU, på sin webportal en meddelelse om leasing eller udlejning af den pågældende servicefacilitet og oplyser dette til tilsynsorganet og den infrastrukturforvalter, til hvis net faciliteten er forbundet. Offentliggørelsen skal indeholde alle oplysninger, der er nødvendige for at gøre det muligt for virksomheder at afgive tilbud om helt eller delvist at overtage driften af faciliteten. Disse oplysninger skal navnlig omfatte:

| a) | nærmere oplysninger om udvælgelsesproceduren, som skal være gennemsigtig og ikkediskriminerende, og ved hvilken der skal tages hensyn til målet om at sikre den mest effektive brug af facilitetens kapacitet |
| --- | --- |

a)

nærmere oplysninger om udvælgelsesproceduren, som skal være gennemsigtig og ikkediskriminerende, og ved hvilken der skal tages hensyn til målet om at sikre den mest effektive brug af facilitetens kapacitet

| b) | udvælgelseskriterier |
| --- | --- |

b)

udvælgelseskriterier

| c) | de vigtigste karakteristika for servicefacilitetens tekniske udstyr |
| --- | --- |

c)

de vigtigste karakteristika for servicefacilitetens tekniske udstyr

| d) | adresse og frist for afgivelse af tilbud; fristen skal være mindst 30 dage fra offentliggørelsen af meddelelsen. |
| --- | --- |

d)

adresse og frist for afgivelse af tilbud; fristen skal være mindst 30 dage fra offentliggørelsen af meddelelsen.

8.   Den pågældende infrastrukturforvalter offentliggør også de i stk. 7 nævnte oplysninger på sin webportal.

9.   Uanset gældende regler for offentlige indkøb vælger ejeren af en servicefacilitet, der er nævnt i bilag II, punkt 2, til direktiv 2012/34/EU, den vindende kandidat og fremsætter et rimeligt tilbud uden unødig forsinkelse.

10.   Medlemsstaterne kan anvende eksisterende procedurer for myndighedskontrol over nedlæggelsen af servicefaciliteter. I dette tilfælde kan tilsynsorganet bevilge fritagelser fra anvendelsen af bestemmelserne i denne artikel.

Artikel 16

Revision

Senest den 1. juni 2024 vurderer Kommissionen anvendelsen af denne forordning og reviderer den om nødvendigt på grundlag af resultatet af vurderingen.

Artikel 17

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Den anvendes fra den 1. juni 2019.

Artikel 2 anvendes dog fra den 1. januar 2019.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. november 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 32.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/352 af 15. februar 2017 om opstilling af rammer for levering af havnetjenester og fælles regler om finansiel gennemsigtighed for havne (EUT L 57 af 3.3.2017, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/798 af 11. maj 2016 om jernbanesikkerhed (EUT L 138 af 26.5.2016, s. 102).

3

---

| 23.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 307/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 307/14

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/2178

af 22. november 2017

om ændring af forordning (EU) nr. 468/2010 om opstilling af en EU-liste over fartøjer, der udøver ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 af 29. september 2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93, (EF) nr. 1936/2001 og (EF) nr. 601/2004 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1093/94 og (EF) nr. 1447/1999 (1), særlig artikel 30, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I kapitel V i forordning (EF) nr. 1005/2008 fastsættes der procedurer for identifikation af fiskerfartøjer, der udøver ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskerfartøjer), og procedurer for opstilling af en EU-liste over sådanne fartøjer (»EU-listen«). I artikel 37 i nævnte forordning fastsættes det, hvilke foranstaltninger der skal træffes over for fiskerfartøjer opført på den pågældende liste. |
| --- | --- |

(1)

I kapitel V i forordning (EF) nr. 1005/2008 fastsættes der procedurer for identifikation af fiskerfartøjer, der udøver ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskerfartøjer), og procedurer for opstilling af en EU-liste over sådanne fartøjer (»EU-listen«). I artikel 37 i nævnte forordning fastsættes det, hvilke foranstaltninger der skal træffes over for fiskerfartøjer opført på den pågældende liste.

| (2) | EU-listen over IUU-fartøjer blev opstillet ved Kommissionens forordning (EU) nr. 468/2010 (2) og senere ændret ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 724/2011 (3), (EU) nr. 1234/2012 (4), (EU) nr. 672/2013 (5), (EU) nr. 137/2014 (6), (EU) 2015/1296 (7) og (EU) 2016/1852 (8). |
| --- | --- |

(2)

EU-listen over IUU-fartøjer blev opstillet ved Kommissionens forordning (EU) nr. 468/2010 (2) og senere ændret ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 724/2011 (3), (EU) nr. 1234/2012 (4), (EU) nr. 672/2013 (5), (EU) nr. 137/2014 (6), (EU) 2015/1296 (7) og (EU) 2016/1852 (8).

| (3) | I henhold til artikel 30, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1005/2008 skal fartøjer, der er opført på IUU-lister vedtaget af regionale fiskeriforvaltningsorganisationer, opføres på EU-listen. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til artikel 30, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1005/2008 skal fartøjer, der er opført på IUU-lister vedtaget af regionale fiskeriforvaltningsorganisationer, opføres på EU-listen.

| (4) | Samtlige regionale fiskeriforvaltningsorganisationer skal i henhold til deres respektive regler opstille og regelmæssigt ajourføre lister over IUU-fartøjer (9). |
| --- | --- |

(4)

Samtlige regionale fiskeriforvaltningsorganisationer skal i henhold til deres respektive regler opstille og regelmæssigt ajourføre lister over IUU-fartøjer (9).

| (5) | Kommissionen skal i henhold til artikel 30 i forordning (EF) nr. 1005/2008 ajourføre EU-listen, så snart den fra de regionale fiskeriforvaltningsorganisationer har modtaget listerne over fiskerfartøjer, som formodes at have udøvet IUU-fiskeri, eller for hvilke det bekræftes, at de har udøvet sådant fiskeri. Eftersom Kommissionen har modtaget nye lister fra de regionale fiskeriforvaltningsorganisationer, bør EU-listen ajourføres. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen skal i henhold til artikel 30 i forordning (EF) nr. 1005/2008 ajourføre EU-listen, så snart den fra de regionale fiskeriforvaltningsorganisationer har modtaget listerne over fiskerfartøjer, som formodes at have udøvet IUU-fiskeri, eller for hvilke det bekræftes, at de har udøvet sådant fiskeri. Eftersom Kommissionen har modtaget nye lister fra de regionale fiskeriforvaltningsorganisationer, bør EU-listen ajourføres.

| (6) | Eftersom ét og samme fartøj kan være opført under forskellige navne og/eller flag, alt efter hvornår det er blevet opført på de regionale fiskeriforvaltningsorganisationers lister, bør den ajourførte EU-liste indeholde de forskellige navne og/eller flag som fastslået af de relevante regionale fiskeriforvaltningsorganisationer. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom ét og samme fartøj kan være opført under forskellige navne og/eller flag, alt efter hvornår det er blevet opført på de regionale fiskeriforvaltningsorganisationers lister, bør den ajourførte EU-liste indeholde de forskellige navne og/eller flag som fastslået af de relevante regionale fiskeriforvaltningsorganisationer.

| (7) | Fartøjet »Viking« (10), som i øjeblikket er opført på EU-listen, er slettet fra den liste, der er opstillet af Kommissionen for Bevarelse af de Marine Levende Ressourcer i Antarktis (CCAMLR), eftersom det blev sænket af de indonesiske myndigheder den 14. marts 2016. Nævnte fartøj bør derfor slettes fra EU-listen, selv om det endnu ikke er slettet fra den liste, der er opstillet af Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (GFCM). |
| --- | --- |

(7)

Fartøjet »Viking« (10), som i øjeblikket er opført på EU-listen, er slettet fra den liste, der er opstillet af Kommissionen for Bevarelse af de Marine Levende Ressourcer i Antarktis (CCAMLR), eftersom det blev sænket af de indonesiske myndigheder den 14. marts 2016. Nævnte fartøj bør derfor slettes fra EU-listen, selv om det endnu ikke er slettet fra den liste, der er opstillet af Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (GFCM).

| (8) | Forordning (EU) nr. 468/2010 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(8)

Forordning (EU) nr. 468/2010 bør derfor ændres.

| (9) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Fiskeri og Akvakultur — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Fiskeri og Akvakultur —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Del B i bilaget til forordning (EU) nr. 468/2010 erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. november 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 286 af 29.10.2008, s. 1.

1

(2)  
  EUT L 131 af 29.5.2010, s. 22.

2

(3)  
  EUT L 194 af 26.7.2011, s. 14.

3

(4)  
  EUT L 350 af 20.12.2012, s. 38.

4

(5)  
  EUT L 193 af 16.7.2013, s. 6.

5

(6)  
  EUT L 43 af 13.2.2014, s. 47.

6

(7)  
  EUT L 199 af 29.7.2015, s. 12.

7

(8)  
  EUT L 284 af 20.10.2016, s. 5.

8

(9)  Seneste ajourføringer: CCAMLR: 2016/2017-listen over IUU-fartøjer som vedtaget på CCAMLR's 35. årsmøde afholdt den 17. til den 28. oktober 2016; SEAFO: SEAFO's liste over IUU-fartøjer som vedtaget på SEAFO-Kommissionens 13. årsmøde afholdt den 28. november til den 2. december 2016; ICCAT: 2016-listen over IUU-fartøjer som vedtaget på ICCAT-Kommissionens 20. ekstraordinære møde afholdt den 14. til den 21. november 2016; IATTC: 2017-listen som vedtaget på IATTC's 92. møde afholdt den 24. til den 28. juli 2017; NEAFC: B-listen over IUU-fartøjer, AM 2016-40, som vedtaget på det 35. årsmøde afholdt den 14. til den 18. november 2016; NAFO: 2016-listen over IUU-fartøjer som vedtaget på det 38. årsmøde afholdt den 19. til den 23. september 2016; WCPFC: 2017-listen over IUU-fartøjer gældende fra den 7. februar 2017 som vedtaget på WCPFC-Kommissionens 13. ordinære møde afholdt den 5. til den 9. december 2016; IOTC: IOTC's liste over IUU-fartøjer som godkendt på IOTC's 21. møde afholdt den 22. til den 26. maj 2017; GFCM: 2016-listen over IUU-fartøjer som vedtaget på det 40. møde afholdt den 30. maj til den 3. juni 2016; SPRFMO: 2017-listen over IUU-fartøjer som vedtaget på SPRFMO-Kommissionens 5. møde afholdt den 18. til den 22. januar 2017.

9

(10)  IMO-identifikationsnummer: 8713392.

10

---

BILAG

| IMO-identifikationsnummer/RFFO-nummer (1) | Fartøjets navn (2) | Flagstat eller flagstatens område (2) | RFFO, på hvis liste fartøjet er opført (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| 20150046 [ICCAT] | ABUNDANT 1 [ifølge IOTC], YI HONG 6 [ifølge ICCAT] (tidligere navn ifølge IOTC: YI HONG 06) | Ukendt [ifølge ICCAT, IOTC], Bolivia [ifølge ICCAT] | IOTC, ICCAT |
| 20150042 [ICCAT] | ABUNDANT 12 [ifølge IOTC], YI HONG 106 [ifølge ICCAT] (tidligere navn ifølge IOTC: YI HONG 106) | Bolivia [ifølge ICCAT], ukendt [ifølge IOTC] | IOTC, ICCAT |
| 20150044 [ICCAT] | ABUNDANT 3 [ifølge IOTC], YI HONG 16 [ifølge ICCAT] (tidligere navn ifølge IOTC: YI HONG 16) | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| | ABUNDANT 6 (tidligere navn: YI HONG 86) | Ukendt | IOTC |
| 20150043 [ICCAT] | ABUNDANT 9 [ifølge IOTC], YI HONG 116 [ifølge ICCAT] (tidligere navn ifølge IOTC: YI HONG 116) | Bolivia [ifølge ICCAT], ukendt [ifølge IOTC] | IOTC, ICCAT |
| 20060010 [ICCAT] | ACROS No. 2 | Ukendt (seneste kendte flag: Honduras) | ICCAT, GFCM |
| 20060009 [ICCAT] | ACROS No. 3 | Ukendt (seneste kendte flag: Honduras) | ICCAT, GFCM |
| 7306570 | ALBORAN II (tidligere navn ifølge NAFO, NEAFC: WHITE ENTERPRISE; tidligere navne ifølge SEAFO: WHITE ENTERPRISE, ENXEMBRE, ATALAYA, REDA IV, ATALAYA DEL SUR) | Ukendt [ifølge NAFO, NEAFC, SEAFO], Panama [ifølge GFCM] (seneste kendte flag ifølge NAFO, NEAFC, SEAFO: Panama, Saint Kitts og Nevis) | NEAFC, NAFO, SEAFO, GFCM |
| 7424891 | ALDABRA (tidligere navn ifølge CCAMLR, GFCM: OMOA I) | Ukendt [ifølge CCAMLR], Tanzania [ifølge GFCM] (seneste kendte flag ifølge CCAMLR: Tanzania, Honduras) | CCAMLR, SEAFO, GFCM |
| 7036345 | AMORINN (tidligere navne ifølge CCAMLR, GFCM: ICEBERG II, LOME, NOEMI) | Ukendt [ifølge CCAMLR, GFCM] (seneste kendte flag ifølge CCAMLR: Togo, Belize) | CCAMLR, SEAFO, GFCM |
| 7236634 | ANTONY (tidligere navne ifølge CCAMLR: URGORA, ATLANTIC OJI MARU No. 33, OJI MARU No. 33) | Ukendt (seneste kendte flag ifølge CCAMLR: Indonesien, Belize, Panama, Honduras, Venezuela) | CCAMLR, SEAFO |
| 2015001 [ICCAT] | ANEKA 228 | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| 2015002 [ICCAT] | ANEKA 228; KM. | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| 7322897/20150024 [ICCAT] | ASIAN WARRIOR [ifølge CCAMLR], KUNLUN [ifølge ICCAT, IOTC, SEAFO], HUANG HE 22 [ifølge GFCM] (tidligere navne ifølge CCAMLR: KUNLUN, TAISHAN, CHANG BAI, HOUGSHUI, HUANG HE 22, SIMA QIAN BARU 22, CORVUS, GALAXY, INA MAKA, BLACK MOON, RED MOON, EOLO, THULE, MAGNUS, DORITA; tidligere navn ifølge ICCAT, IOTC: TAISHAN; tidligere navne ifølge GFCM: SIMA QIAN BARU 22, DORITA, MAGNUS, THULE, EOLO, RED MOON, BLACK MOON, INA MAKA, GALAXY, CORVUS) | Saint Vincent og Grenadinerne [ifølge CCAMLR], Ækvatorialguinea [ifølge ICCAT, IOTC] (seneste kendte flag ifølge CCAMLR: Indonesien, Tanzania, Nordkorea (DPRK), Panama, Sierra Leone, Ækvatorialguinea, Saint Vincent og Grenadinerne, Uruguay) | CCAMLR, SEAFO, GFCM, IOTC, ICCAT |
| 9037537 | BAROON [ifølge CCAMLR, SEAFO], LANA [ifølge GFCM] (tidligere navne ifølge CCAMLR: LANA, ZEUS, TRITON I; tidligere navne ifølge GFCM: ZEUS, TRITON-1, KINSHO MARU No. 18) | Tanzania [ifølge CCAMLR, SEAFO], ukendt [ifølge GFCM] (seneste kendte flag ifølge CCAMLR: Nigeria, Mongoliet, Togo, Sierra Leone) | CCAMLR, SEAFO, GFCM |
| | BENAIAH | Indien | IOTC |
| | BEO HINGIS | Indien | IOTC |
| 12290 [IATTC]/20110011 [ICCAT] | BHASKARA No. 10 | Ukendt (seneste kendte flag: Indonesien) | IATTC, ICCAT, GFCM |
| 12291 [IATTC]/20110012 [ICCAT] | BHASKARA No. 9 | Ukendt (seneste kendte flag: Indonesien) | IATTC, ICCAT, GFCM |
| 20060001 [ICCAT] | BIGEYE | Ukendt | ICCAT, GFCM |
| 20040005 [ICCAT] | BRAVO | Ukendt | ICCAT, GFCM |
| 9407 [IATTC]/20110013 [ICCAT] | CAMELOT | Ukendt (seneste kendte flag ifølge IATTC: Belize) | IATTC, ICCAT, GFCM |
| | CARMAL MATHA | Indien | IOTC |
| 6622642 | CHALLENGE (tidligere navne ifølge CCAMLR: PERSEVERANCE, MILA; tidligere navne ifølge GFCM: MILA, ISLA, MONTANA CLARA, PERSEVERANCE) | Ukendt [ifølge CCAMLR], Panama [ifølge GFCM] (seneste kendte flag ifølge CCAMLR: Panama, Ækvatorialguinea, Det Forenede Kongerige) | CCAMLR, SEAFO, GFCM |
| 20150003 [ICCAT] | CHI TONG | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| 125 [IATTC]/20110014 [ICCAT] | CHIA HAO No. 66 | Ukendt (seneste kendte flag ifølge IATTC, ICCAT: Belize; seneste kendte flag ifølge ICCAT: Ækvatorialguinea) | IATTC, ICCAT, GFCM |
| 7913622 | DAMANZAIHAO (tidligere navn: LAFAYETTE) | Peru (seneste kendte flag: Rusland) | SPRFMO |
| 20080001 [ICCAT] | DANIAA (tidligere navn: CARLOS) | Ukendt [ifølge ICCAT], Guinea [ifølge GFCM] (seneste kendte flag ifølge ICCAT: Guinea) | ICCAT, GFCM |
| | DIGNAMOL 1 | Indien | IOTC |
| 6163 [IATTC]/20130005 [ICCAT] | DRAGON III | Ukendt (seneste kendte flag ifølge IATTC: Cambodja) | IATTC, ICCAT, GFCM |
| | EPHRAEEM | Indien | IOTC |
| 8604668 | EROS DOS (tidligere navn: FURABOLOS) | Ukendt [ifølge NAFO, NEAFC, SEAFO], Panama [ifølge GFCM] (seneste kendte flag ifølge NAFO, NEAFC, SEAFO: Panama, Seychellerne) | NEAFC, NAFO, SEAFO, GFCM |
| 20150004 [ICCAT] | FU HSIANG FA 18 | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| 20150005 [ICCAT] | FU HSIANG FA No. 01 | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| 20150006 [ICCAT] | FU HSIANG FA No. 02 | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| 20150007 [ICCAT] | FU HSIANG FA No. 06 | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| 20150008 [ICCAT] | FU HSIANG FA No. 08 | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| 20150009 [ICCAT] | FU HSIANG FA No. 09 | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| 20150010 [ICCAT] | FU HSIANG FA No. 11 | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| 20150011 [ICCAT] | FU HSIANG FA No. 13 | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| 20150012 [ICCAT] | FU HSIANG FA No. 17 | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| 20150013 [ICCAT] | FU HSIANG FA No. 20 | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| 20150014 [ICCAT] | FU HSIANG FA No. 21 | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| 20130003 [ICCAT] | FU HSIANG FA No. 21 [ifølge ICCAT, IOTC], FU HSIANG FA [ifølge GFCM] | Ukendt | IOTC, ICCAT, GFCM |
| 20150015 [ICCAT] | FU HSIANG FA No. 23 | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| 20150016 [ICCAT] | FU HSIANG FA No. 26 | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| 20150017 [ICCAT] | FU HSIANG FA No. 30 | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| 7355662/20130001 [ICCAT]/M-01432 [WCPFC] | FU LIEN No. 1 | Ukendt [ifølge WCPFC], Georgien [ifølge GFCM, ICCAT] (seneste kendte flag ifølge WCPFC: Georgien) | WCPFC, ICCAT, GFCM |
| 20130004 [ICCAT] | FULL RICH | Ukendt (seneste kendte flag ifølge IOTC: Belize) | IOTC, ICCAT, GFCM |
| 20080005 [ICCAT] | GALA I (tidligere navne: MANARA II, ROAGAN) | Ukendt (seneste kendte flag ifølge ICCAT: Libyen, Isle of Man) | ICCAT, GFCM |
| 6591 [IATTC]/20130006 [ICCAT] | GOIDAU RUEY No. 1 (tidligere navn ifølge IATTC, ICCAT: GOIDAU RUEY 1) | Ukendt (seneste kendte flag: Panama) | IATTC, ICCAT, GFCM |
| 7020126 | GOOD HOPE (tidligere navn ifølge CCAMLR: TOTO; tidligere navne ifølge GFCM: TOTO, SEA RANGER V) | Nigeria | CCAMLR, SEAFO, GFCM |
| 6719419 [NEAFC, SEAFO]/6714919 [NAFO, SEAFO] | GORILERO (tidligere navn: GRAN SOL) | Ukendt (seneste kendte flag ifølge GFCM, NAFO, NEAFC: Sierra Leone, Panama) | NEAFC, NAFO, SEAFO, GFCM |
| 2009003 [ICCAT] | GUNUAR MELYAN 21 | Ukendt | IOTC, ICCAT, GFCM |
| 7322926 | HEAVY SEA (tidligere navne ifølge CCAMLR: DUERO, JULIUS, KETA, SHERPA UNO) | Ukendt [ifølge CCAMLR], Panama [ifølge GFCM] (seneste kendte flag ifølge CCAMLR: Panama, Saint Kitts og Nevis, Belize) | CCAMLR, SEAFO, GFCM |
| 20150018 [ICCAT] | HOOM XIANG 101 | Ukendt (seneste kendte flag: Malaysia) | IOTC, ICCAT |
| 20150019 [ICCAT] | HOOM XIANG 103 | Ukendt (seneste kendte flag: Malaysia) | IOTC, ICCAT |
| 20150020 [ICCAT] | HOOM XIANG 105 | Ukendt (seneste kendte flag: Malaysia) | IOTC, ICCAT |
| 20100004 [ICCAT] | HOOM XIANG II [ifølge ICCAT, IOTC], HOOM XIANG 11 [ifølge GFCM, ICCAT] | Ukendt [ifølge ICCAT, IOTC] (seneste kendte flag ifølge ICCAT, IOTC: Malaysia) | IOTC, ICCAT, GFCM |
| 7332218 | IANNIS 1 [ifølge NEAFC], IANNIS I [ifølge GFCM, NAFO, SEAFO] (tidligere navne ifølge GFCM: MOANA MAR, CANOS DE MECA) | Ukendt (seneste kendte flag ifølge NAFO, NEAFC, SEAFO: Panama) | NEAFC, NAFO, SEAFO, GFCM |
| 6803961 | ITZIAR II (tidligere navne ifølge CCAMLR, GFCM: SEABULL 22, CARMELA, GOLD DRAGON, GOLDEN SUN, NOTRE DAME, MARE) | Nigeria [ifølge CCAMLR, SEAFO], Mali [ifølge GFCM] (seneste kendte flag ifølge CCAMLR: Mali, Nigeria, Togo, Ækvatorialguinea, Bolivia, Namibia) | CCAMLR, SEAFO, GFCM |
| 9505 [IATTC]/20130007 [ICCAT] | JYI LIH 88 | Ukendt | IATTC, ICCAT, GFCM |
| 20150021 [ICCAT] | KIM SENG DENG 3 | Bolivia | IOTC, ICCAT |
| | KING JESUS | Indien | IOTC |
| 7905443 | KOOSHA 4 (tidligere navn ifølge GFCM: EGUZKIA) | Iran | CCAMLR, SEAFO, GFCM |
| 20150022 [ICCAT] | KUANG HSING 127 | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| 20150023 [ICCAT] | KUANG HSING 196 | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| 20060007 [ICCAT] | LILA No. 10 | Ukendt (seneste kendte flag: Panama) | ICCAT, GFCM |
| 7388267 | LIMPOPO (tidligere navne ifølge CCAMLR: ROSS, ALOS, LENA, CAP GEORGE) | Ukendt (seneste kendte flag ifølge CCAMLR: Togo, Ghana, Seychellerne, Frankrig; seneste kendte flag ifølge GFCM: Togo, Ghana, Seychellerne) | CCAMLR, SEAFO, GFCM |
| 20150025 [ICCAT] | MAAN YIH HSING | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| 20040007 [ICCAT] | MADURA 2 | Ukendt | ICCAT, GFCM |
| 20040008 [ICCAT] | MADURA 3 | Ukendt | ICCAT, GFCM |
| 7325746 | MAINE [ifølge GFCM, NAFO, NEAFC], MAINE/LABIKO [ifølge SEAFO] (tidligere navne ifølge SEAFO: GUINESPA I, MAPOSA NOVENO) | Guinea | NEAFC, NAFO, SEAFO, GFCM |
| 20060002 [ICCAT] | MARIA | Ukendt | ICCAT, GFCM |
| 20060005 [ICCAT] | MELILLA No. 101 | Ukendt (seneste kendte flag: Panama) | ICCAT, GFCM |
| 20060004 [ICCAT] | MELILLA No. 103 | Ukendt (seneste kendte flag: Panama) | ICCAT, GFCM |
| 7385174 | MURTOSA | Ukendt (seneste kendte flag ifølge NAFO, NEAFC, SEAFO: Togo) | NEAFC, NAFO, SEAFO, GFCM |
| 9009918 | MYS MARII | Rusland | SPRFMO |
| M-00545 [WCPFC]/14613 [IATTC]/C-00545, 20110003 [ICCAT] | NEPTUNE | Ukendt [ifølge ICCAT, WCPFC], Georgien [IATTC, ICCAT, GFCM] (seneste kendte flag ifølge ICCAT, WCPFC: Georgien) | IATTC, ICCAT, WCPFC, GFCM |
| 20160001 [ICCAT] | NEW BAI I No. 168 (tidligere navn: SAMUDERA) | Ukendt (seneste kendte flag: Liberia, Indonesien) | ICCAT |
| 20060003 [ICCAT] | No. 101 GLORIA (tidligere navn: GOLDEN LAKE) | Ukendt (seneste kendte flag: Panama) | ICCAT, GFCM |
| 20060008 [ICCAT] | No. 2 CHOYU | Ukendt (seneste kendte flag: Honduras) | ICCAT, GFCM |
| 20060011 [ICCAT] | No. 3 CHOYU | Ukendt (seneste kendte flag: Honduras) | ICCAT, GFCM |
| 8808903 | NORTHERN WARRIOR (tidligere navne ifølge CCAMLR: MILLENNIUM, SIP 3) | Angola [ifølge CCAMLR] (seneste kendte flag ifølge CCAMLR: Curaçao, De Nederlandske Antiller, Sydafrika, Belize, Marokko) | CCAMLR, SEAFO |
| 20040006 [ICCAT] | OCEAN DIAMOND | Ukendt | ICCAT, GFCM |
| 7826233/20090001 [ICCAT] | OCEAN LION | Ukendt (seneste kendte flag: Ækvatorialguinea) | IOTC, ICCAT, GFCM |
| 7816472 | OKAPI MARTA | Belize | GFCM |
| 11369 [IATTC]/20130008 [ICCAT] | ORCA | Ukendt (seneste kendte flag: Belize) | IATTC, ICCAT, GFCM |
| 20060012 [ICCAT] | ORIENTE No. 7 | Ukendt (seneste kendte flag: Honduras) | ICCAT, GFCM |
| 5062479 | PERLON (tidligere navne ifølge CCAMLR: CHERNE, BIGARO, HOKING, SARGO, LUGALPESCA; tidligere navne ifølge GFCM: CHERNE, SARGO, HOKING, BIGARO, UGALPESCA) | Ukendt [ifølge CCAMLR, GFCM] (seneste kendte flag ifølge CCAMLR, GFCM: Mongoliet, Togo, Uruguay) | CCAMLR, SEAFO, GFCM |
| 95 [IATTC]/20130009 [ICCAT] | REYMAR 6 | Ukendt (seneste kendte flag: Belize) | IATTC, ICCAT, GFCM |
| | SACRED HEART | Indien | IOTC |
| 20130013 [ICCAT] | SAMUDERA PASIFIK No. 18 (tidligere navne ifølge ICCAT: KAWIL No. 03, LADY VI-T-III) | Indonesien | ICCAT, GFCM |
| 20150026 [ICCAT] | SAMUDERA PERKASA 11 | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| 20150027 [ICCAT] | SAMUDRA PERKASA 12 [ifølge IOTC], SAMUDERA PERKASA 12 [ifølge ICCAT] | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| 8514772 | SEA BREEZE [ifølge CCAMLR], ANDREY DOLGOV [ifølge SEAFO] (tidligere navne ifølge CCAMLR: ANDREY DOLGOV, STD No. 2, SUN TAI No. 2, SHINSEI MARU No. 2) | Togo [ifølge CCAMLR], ukendt [ifølge SEAFO] (seneste kendte flag ifølge CCAMLR: Cambodja, Sydkorea, Filippinerne, Japan, Namibia) | CCAMLR, SEAFO |
| | SHALOM | Indien | IOTC |
| 20080004 [ICCAT] | SHARON 1 (tidligere navne ifølge GFCM: MANARA I, POSEIDON; tidligere navne ifølge ICCAT: MANARA 1, POSEIDON) | Ukendt (seneste kendte flag ifølge GFCM: Libyen; seneste kendte flag ifølge ICCAT: Libyen, Det Forenede Kongerige) | ICCAT, GFCM |
| | SHENG JI QUN 3 | Ukendt | IOTC |
| 20150028 [ICCAT] | SHUEN SIANG | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| | SHUN LAI (tidligere navn: HSIN JYI WANG No. 6) | Ukendt | IOTC |
| 20150029 [ICCAT] | SIN SHUN FA 6 | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| 20150030 [ICCAT] | SIN SHUN FA 67 | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| 20150031 [ICCAT] | SIN SHUN FA 8 | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| 20150032 [ICCAT] | SIN SHUN FA 9 | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| 20050001 [ICCAT] | SOUTHERN STAR 136 (tidligere navn: HSIANG CHANG) | Ukendt (seneste kendte flag: Saint Vincent og Grenadinerne) | ICCAT, GFCM |
| 20150034 [ICCAT] | SRI FU FA 168 | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| 20150035 [ICCAT] | SRI FU FA 18 | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| 20150036 [ICCAT] | SRI FU FA 188 | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| 20150037 [ICCAT] | SRI FU FA 189 | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| 20150038 [ICCAT] | SRI FU FA 286 | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| 20150039 [ICCAT] | SRI FU FA 67 | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| 20150040 [ICCAT] | SRI FU FA 888 | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| 9405 [IATTC]/20130010 [ICCAT] | TA FU 1 | Ukendt (seneste kendte flag ifølge IATTC: Belize) | IATTC, ICCAT, GFCM |
| 9179359 | TAVRIDA (tidligere navne: AURORA, PACIFIC CONQUEROR) | Rusland (seneste kendte flag: Peru) | SPRFMO |
| 6818930 | TCHAW (tidligere navne ifølge CCAMLR: REX, CONDOR, INCA, VIKING, CISNE AZUL) | Ukendt [ifølge CCAMLR, GFCM] (seneste kendte flag ifølge CCAMLR, GFCM: Togo, Belize, Seychellerne) | CCAMLR, SEAFO, GFCM |
| 13568 [IATTC]/20130011 [ICCAT] | TCHING YE No. 6 (tidligere navn ifølge ICCAT: EL DIRIA I) | Ukendt (seneste kendte flag ifølge IATTC, GFCM: Belize; seneste kendte flag ifølge ICCAT: Belize, Costa Rica) | IATTC, ICCAT, GFCM |
| 20150041 [ICCAT] | TIAN LUNG No. 12 | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| 7321374 | TRINITY (tidligere navne ifølge NAFO, SEAFO: ENXEMBRE, YUCUTAN BASIN, FONTE NOVA, JAWHARA; tidligere navne ifølge NEAFC: ENXEMBRE, YUCUTAN BASIN, FONTENOVA, JAWHARA) | Ukendt [ifølge NAFO, NEAFC, SEAFO], Ghana [ifølge GFCM] (seneste kendte flag ifølge NAFO: Ghana, Panama; seneste kendte flag ifølge NEAFC: Ghana, Panama, Marokko) | NEAFC, NAFO, SEAFO, GFCM |
| | VACHANAM | Indien | IOTC |
| 8994295/129 [IATTC]/20130012 [ICCAT] | WEN TENG No. 688/MAHKOIA ABADI No. 196 | Ukendt (seneste kendte flag: Belize) | IATTC, ICCAT, GFCM |
| | WISDOM | Indien | IOTC |
| 20140001 [ICCAT]/15579 [IATTC] | XIN SHI JI 16 | Fiji | ICCAT, IATTC |
| 6607666 | YELE [ifølge CCAMLR], RAY [ifølge GFCM, NEAFC, SEAFO] (tidligere navne ifølge CCAMLR: RAY, KILY, CONSTANT, TROPIC, ISLA GRACIOSA; tidligere navne ifølge GFCM: KILLY, TROPIC, CONSTANT, ISLA RACIOSA; tidligere navne ifølge NEAFC: KILLY, CONSTANT, TROPIC, ISLA GRACIOSA; tidligere navne ifølge SEAFO: KILLY, CONSTANT, TROPICS, ISLA GRACIOSA) | Sierra Leone [ifølge CCAMLR], Belize [ifølge NEAFC, SEAFO] (seneste kendte flag ifølge CCAMLR: Belize, Ækvatorialguinea, Sydafrika; seneste kendte flag ifølge NEAFC: Sydafrika, Ækvatorialguinea, Mongoliet) | CCAMLR, NEAFC, SEAFO, GFCM |
| 20150045 [ICCAT] | YI HONG 3 | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| 20130002 [ICCAT] | YU FONG 168 | Kinesisk Taipei | WCPFC, ICCAT, GFCM |
| 20150048 [ICCAT] | YU FONG 168 | Ukendt | IOTC, ICCAT |
| 2009002 [ICCAT] | YU MAAN WON | Ukendt (seneste kendte flag: Georgien) | IOTC, ICCAT, GFCM |
| | YUTUNA 3 (tidligere navn: HUNG SHENG No. 166) | Ukendt | IOTC |
| | YUTUNA No. 1 | Ukendt | IOTC |
| 9319856/20150033 [ICCAT] | ZEMOUR 1 [ifølge CCAMLR, SEAFO], HUIQUAN/WUTAISHAN ANHUI 44 [ifølge GFCM], SONGHUA [ifølge ICCAT, IOTC] (tidligere navne ifølge CCAMLR: KADEI, SONGHUA, YUNNAN, NIHEWAN, HUIQUAN, WUTAISHAN ANHUI 44, YANGZI HUA 44, TROSKY, PALOMA V; tidligere navn ifølge ICCAT, IOTC: YUNNAN; tidligere navn ifølge SEAFO: SONGHUA) | Mauretanien [ifølge CCAMLR, SEAFO], Tanzania [ifølge GFCM], ukendt [ifølge ICCAT, IOTC], Ækvatorialguinea [ifølge ICCAT] (seneste kendte flag ifølge CCAMLR: Ækvatorialguinea, Indonesien, Tanzania, Mongoliet, Cambodja, Namibia, Uruguay; seneste kendte flag ifølge ICCAT, IOTC: Ækvatorialguinea) | CCAMLR, SEAFO, GFCM, IOTC, ICCAT |
| 9042001/20150047 [ICCAT] | ZEMOUR 2 [ifølge CCAMLR, SEAFO], SHAANXI HENAN 33 [ifølge GFCM], YONGDING [ifølge ICCAT, IOTC] (tidligere navne ifølge CCAMLR: LUAMPA, YONGDING, CHENGDU, JIANGFENG, SHAANXI HENAN 33, XIONG NU BARU 33, DRACO I, LIBERTY, CHILBO SAN 33, HAMMER, SEO YANG No. 88, CARRAN; tidligere navne ifølge GFCM: XIONG NU BARU 33, LIBERTY, CHILBO SAN 33, HAMMER, CARRAN, DRACO-1; tidligere navn ifølge ICCAT, IOTC: JIANGFENG; tidligere navn ifølge SEAFO: YONDING) | Mauretanien [ifølge CCAMLR, SEAFO], Tanzania [ifølge GFCM], ukendt [ifølge ICCAT], Ækvatorialguinea [ifølge ICCAT, IOTC] (seneste kendte flag ifølge CCAMLR: Ækvatorialguinea, Indonesien, Tanzania, Panama, Sierra Leone, Nordkorea (DPRK), Togo, Republikken Korea, Uruguay) | CCAMLR, SEAFO, GFCM, IOTC, ICCAT |

IMO-identifikationsnummer/RFFO-nummer (1)

Fartøjets navn (2)

Flagstat eller flagstatens område (2)

RFFO, på hvis liste fartøjet er opført (2)

20150046 [ICCAT]

ABUNDANT 1 [ifølge IOTC], YI HONG 6 [ifølge ICCAT] (tidligere navn ifølge IOTC: YI HONG 06)

Ukendt [ifølge ICCAT, IOTC], Bolivia [ifølge ICCAT]

IOTC, ICCAT

20150042 [ICCAT]

ABUNDANT 12 [ifølge IOTC], YI HONG 106 [ifølge ICCAT] (tidligere navn ifølge IOTC: YI HONG 106)

Bolivia [ifølge ICCAT], ukendt [ifølge IOTC]

IOTC, ICCAT

20150044 [ICCAT]

ABUNDANT 3 [ifølge IOTC], YI HONG 16 [ifølge ICCAT] (tidligere navn ifølge IOTC: YI HONG 16)

Ukendt

IOTC, ICCAT

ABUNDANT 6 (tidligere navn: YI HONG 86)

Ukendt

IOTC

20150043 [ICCAT]

ABUNDANT 9 [ifølge IOTC], YI HONG 116 [ifølge ICCAT] (tidligere navn ifølge IOTC: YI HONG 116)

Bolivia [ifølge ICCAT], ukendt [ifølge IOTC]

IOTC, ICCAT

20060010 [ICCAT]

ACROS No. 2

Ukendt (seneste kendte flag: Honduras)

ICCAT, GFCM

20060009 [ICCAT]

ACROS No. 3

Ukendt (seneste kendte flag: Honduras)

ICCAT, GFCM

7306570

ALBORAN II (tidligere navn ifølge NAFO, NEAFC: WHITE ENTERPRISE; tidligere navne ifølge SEAFO: WHITE ENTERPRISE, ENXEMBRE, ATALAYA, REDA IV, ATALAYA DEL SUR)

Ukendt [ifølge NAFO, NEAFC, SEAFO], Panama [ifølge GFCM] (seneste kendte flag ifølge NAFO, NEAFC, SEAFO: Panama, Saint Kitts og Nevis)

NEAFC, NAFO, SEAFO, GFCM

7424891

ALDABRA (tidligere navn ifølge CCAMLR, GFCM: OMOA I)

Ukendt [ifølge CCAMLR], Tanzania [ifølge GFCM] (seneste kendte flag ifølge CCAMLR: Tanzania, Honduras)

CCAMLR, SEAFO, GFCM

7036345

AMORINN (tidligere navne ifølge CCAMLR, GFCM: ICEBERG II, LOME, NOEMI)

Ukendt [ifølge CCAMLR, GFCM] (seneste kendte flag ifølge CCAMLR: Togo, Belize)

CCAMLR, SEAFO, GFCM

7236634

ANTONY (tidligere navne ifølge CCAMLR: URGORA, ATLANTIC OJI MARU No. 33, OJI MARU No. 33)

Ukendt (seneste kendte flag ifølge CCAMLR: Indonesien, Belize, Panama, Honduras, Venezuela)

CCAMLR, SEAFO

2015001 [ICCAT]

ANEKA 228

Ukendt

IOTC, ICCAT

2015002 [ICCAT]

ANEKA 228; KM.

Ukendt

IOTC, ICCAT

7322897/20150024 [ICCAT]

ASIAN WARRIOR [ifølge CCAMLR], KUNLUN [ifølge ICCAT, IOTC, SEAFO], HUANG HE 22 [ifølge GFCM] (tidligere navne ifølge CCAMLR: KUNLUN, TAISHAN, CHANG BAI, HOUGSHUI, HUANG HE 22, SIMA QIAN BARU 22, CORVUS, GALAXY, INA MAKA, BLACK MOON, RED MOON, EOLO, THULE, MAGNUS, DORITA; tidligere navn ifølge ICCAT, IOTC: TAISHAN; tidligere navne ifølge GFCM: SIMA QIAN BARU 22, DORITA, MAGNUS, THULE, EOLO, RED MOON, BLACK MOON, INA MAKA, GALAXY, CORVUS)

Saint Vincent og Grenadinerne [ifølge CCAMLR], Ækvatorialguinea [ifølge ICCAT, IOTC] (seneste kendte flag ifølge CCAMLR: Indonesien, Tanzania, Nordkorea (DPRK), Panama, Sierra Leone, Ækvatorialguinea, Saint Vincent og Grenadinerne, Uruguay)

CCAMLR, SEAFO, GFCM, IOTC, ICCAT

9037537

BAROON [ifølge CCAMLR, SEAFO], LANA [ifølge GFCM] (tidligere navne ifølge CCAMLR: LANA, ZEUS, TRITON I; tidligere navne ifølge GFCM: ZEUS, TRITON-1, KINSHO MARU No. 18)

Tanzania [ifølge CCAMLR, SEAFO], ukendt [ifølge GFCM] (seneste kendte flag ifølge CCAMLR: Nigeria, Mongoliet, Togo, Sierra Leone)

CCAMLR, SEAFO, GFCM

BENAIAH

Indien

IOTC

BEO HINGIS

Indien

IOTC

12290 [IATTC]/20110011 [ICCAT]

BHASKARA No. 10

Ukendt (seneste kendte flag: Indonesien)

IATTC, ICCAT, GFCM

12291 [IATTC]/20110012 [ICCAT]

BHASKARA No. 9

Ukendt (seneste kendte flag: Indonesien)

IATTC, ICCAT, GFCM

20060001 [ICCAT]

BIGEYE

Ukendt

ICCAT, GFCM

20040005 [ICCAT]

BRAVO

Ukendt

ICCAT, GFCM

9407 [IATTC]/20110013 [ICCAT]

CAMELOT

Ukendt (seneste kendte flag ifølge IATTC: Belize)

IATTC, ICCAT, GFCM

CARMAL MATHA

Indien

IOTC

6622642

CHALLENGE (tidligere navne ifølge CCAMLR: PERSEVERANCE, MILA; tidligere navne ifølge GFCM: MILA, ISLA, MONTANA CLARA, PERSEVERANCE)

Ukendt [ifølge CCAMLR], Panama [ifølge GFCM] (seneste kendte flag ifølge CCAMLR: Panama, Ækvatorialguinea, Det Forenede Kongerige)

CCAMLR, SEAFO, GFCM

20150003 [ICCAT]

CHI TONG

Ukendt

IOTC, ICCAT

125 [IATTC]/20110014 [ICCAT]

CHIA HAO No. 66

Ukendt (seneste kendte flag ifølge IATTC, ICCAT: Belize; seneste kendte flag ifølge ICCAT: Ækvatorialguinea)

IATTC, ICCAT, GFCM

7913622

DAMANZAIHAO (tidligere navn: LAFAYETTE)

Peru (seneste kendte flag: Rusland)

SPRFMO

20080001 [ICCAT]

DANIAA (tidligere navn: CARLOS)

Ukendt [ifølge ICCAT], Guinea [ifølge GFCM] (seneste kendte flag ifølge ICCAT: Guinea)

ICCAT, GFCM

DIGNAMOL 1

Indien

IOTC

6163 [IATTC]/20130005 [ICCAT]

DRAGON III

Ukendt (seneste kendte flag ifølge IATTC: Cambodja)

IATTC, ICCAT, GFCM

EPHRAEEM

Indien

IOTC

8604668

EROS DOS (tidligere navn: FURABOLOS)

Ukendt [ifølge NAFO, NEAFC, SEAFO], Panama [ifølge GFCM] (seneste kendte flag ifølge NAFO, NEAFC, SEAFO: Panama, Seychellerne)

NEAFC, NAFO, SEAFO, GFCM

20150004 [ICCAT]

FU HSIANG FA 18

Ukendt

IOTC, ICCAT

20150005 [ICCAT]

FU HSIANG FA No. 01

Ukendt

IOTC, ICCAT

20150006 [ICCAT]

FU HSIANG FA No. 02

Ukendt

IOTC, ICCAT

20150007 [ICCAT]

FU HSIANG FA No. 06

Ukendt

IOTC, ICCAT

20150008 [ICCAT]

FU HSIANG FA No. 08

Ukendt

IOTC, ICCAT

20150009 [ICCAT]

FU HSIANG FA No. 09

Ukendt

IOTC, ICCAT

20150010 [ICCAT]

FU HSIANG FA No. 11

Ukendt

IOTC, ICCAT

20150011 [ICCAT]

FU HSIANG FA No. 13

Ukendt

IOTC, ICCAT

20150012 [ICCAT]

FU HSIANG FA No. 17

Ukendt

IOTC, ICCAT

20150013 [ICCAT]

FU HSIANG FA No. 20

Ukendt

IOTC, ICCAT

20150014 [ICCAT]

FU HSIANG FA No. 21

Ukendt

IOTC, ICCAT

20130003 [ICCAT]

FU HSIANG FA No. 21 [ifølge ICCAT, IOTC], FU HSIANG FA [ifølge GFCM]

Ukendt

IOTC, ICCAT, GFCM

20150015 [ICCAT]

FU HSIANG FA No. 23

Ukendt

IOTC, ICCAT

20150016 [ICCAT]

FU HSIANG FA No. 26

Ukendt

IOTC, ICCAT

20150017 [ICCAT]

FU HSIANG FA No. 30

Ukendt

IOTC, ICCAT

7355662/20130001 [ICCAT]/M-01432 [WCPFC]

FU LIEN No. 1

Ukendt [ifølge WCPFC], Georgien [ifølge GFCM, ICCAT] (seneste kendte flag ifølge WCPFC: Georgien)

WCPFC, ICCAT, GFCM

20130004 [ICCAT]

FULL RICH

Ukendt (seneste kendte flag ifølge IOTC: Belize)

IOTC, ICCAT, GFCM

20080005 [ICCAT]

GALA I (tidligere navne: MANARA II, ROAGAN)

Ukendt (seneste kendte flag ifølge ICCAT: Libyen, Isle of Man)

ICCAT, GFCM

6591 [IATTC]/20130006 [ICCAT]

GOIDAU RUEY No. 1 (tidligere navn ifølge IATTC, ICCAT: GOIDAU RUEY 1)

Ukendt (seneste kendte flag: Panama)

IATTC, ICCAT, GFCM

7020126

GOOD HOPE (tidligere navn ifølge CCAMLR: TOTO; tidligere navne ifølge GFCM: TOTO, SEA RANGER V)

Nigeria

CCAMLR, SEAFO, GFCM

6719419 [NEAFC, SEAFO]/6714919 [NAFO, SEAFO]

GORILERO (tidligere navn: GRAN SOL)

Ukendt (seneste kendte flag ifølge GFCM, NAFO, NEAFC: Sierra Leone, Panama)

NEAFC, NAFO, SEAFO, GFCM

2009003 [ICCAT]

GUNUAR MELYAN 21

Ukendt

IOTC, ICCAT, GFCM

7322926

HEAVY SEA (tidligere navne ifølge CCAMLR: DUERO, JULIUS, KETA, SHERPA UNO)

Ukendt [ifølge CCAMLR], Panama [ifølge GFCM] (seneste kendte flag ifølge CCAMLR: Panama, Saint Kitts og Nevis, Belize)

CCAMLR, SEAFO, GFCM

20150018 [ICCAT]

HOOM XIANG 101

Ukendt (seneste kendte flag: Malaysia)

IOTC, ICCAT

20150019 [ICCAT]

HOOM XIANG 103

Ukendt (seneste kendte flag: Malaysia)

IOTC, ICCAT

20150020 [ICCAT]

HOOM XIANG 105

Ukendt (seneste kendte flag: Malaysia)

IOTC, ICCAT

20100004 [ICCAT]

HOOM XIANG II [ifølge ICCAT, IOTC], HOOM XIANG 11 [ifølge GFCM, ICCAT]

Ukendt [ifølge ICCAT, IOTC] (seneste kendte flag ifølge ICCAT, IOTC: Malaysia)

IOTC, ICCAT, GFCM

7332218

IANNIS 1 [ifølge NEAFC], IANNIS I [ifølge GFCM, NAFO, SEAFO] (tidligere navne ifølge GFCM: MOANA MAR, CANOS DE MECA)

Ukendt (seneste kendte flag ifølge NAFO, NEAFC, SEAFO: Panama)

NEAFC, NAFO, SEAFO, GFCM

6803961

ITZIAR II (tidligere navne ifølge CCAMLR, GFCM: SEABULL 22, CARMELA, GOLD DRAGON, GOLDEN SUN, NOTRE DAME, MARE)

Nigeria [ifølge CCAMLR, SEAFO], Mali [ifølge GFCM] (seneste kendte flag ifølge CCAMLR: Mali, Nigeria, Togo, Ækvatorialguinea, Bolivia, Namibia)

CCAMLR, SEAFO, GFCM

9505 [IATTC]/20130007 [ICCAT]

JYI LIH 88

Ukendt

IATTC, ICCAT, GFCM

20150021 [ICCAT]

KIM SENG DENG 3

Bolivia

IOTC, ICCAT

KING JESUS

Indien

IOTC

7905443

KOOSHA 4 (tidligere navn ifølge GFCM: EGUZKIA)

Iran

CCAMLR, SEAFO, GFCM

20150022 [ICCAT]

KUANG HSING 127

Ukendt

IOTC, ICCAT

20150023 [ICCAT]

KUANG HSING 196

Ukendt

IOTC, ICCAT

20060007 [ICCAT]

LILA No. 10

Ukendt (seneste kendte flag: Panama)

ICCAT, GFCM

7388267

LIMPOPO (tidligere navne ifølge CCAMLR: ROSS, ALOS, LENA, CAP GEORGE)

Ukendt (seneste kendte flag ifølge CCAMLR: Togo, Ghana, Seychellerne, Frankrig; seneste kendte flag ifølge GFCM: Togo, Ghana, Seychellerne)

CCAMLR, SEAFO, GFCM

20150025 [ICCAT]

MAAN YIH HSING

Ukendt

IOTC, ICCAT

20040007 [ICCAT]

MADURA 2

Ukendt

ICCAT, GFCM

20040008 [ICCAT]

MADURA 3

Ukendt

ICCAT, GFCM

7325746

MAINE [ifølge GFCM, NAFO, NEAFC], MAINE/LABIKO [ifølge SEAFO] (tidligere navne ifølge SEAFO: GUINESPA I, MAPOSA NOVENO)

Guinea

NEAFC, NAFO, SEAFO, GFCM

20060002 [ICCAT]

MARIA

Ukendt

ICCAT, GFCM

20060005 [ICCAT]

MELILLA No. 101

Ukendt (seneste kendte flag: Panama)

ICCAT, GFCM

20060004 [ICCAT]

MELILLA No. 103

Ukendt (seneste kendte flag: Panama)

ICCAT, GFCM

7385174

MURTOSA

Ukendt (seneste kendte flag ifølge NAFO, NEAFC, SEAFO: Togo)

NEAFC, NAFO, SEAFO, GFCM

9009918

MYS MARII

Rusland

SPRFMO

M-00545 [WCPFC]/14613 [IATTC]/C-00545, 20110003 [ICCAT]

NEPTUNE

Ukendt [ifølge ICCAT, WCPFC], Georgien [IATTC, ICCAT, GFCM] (seneste kendte flag ifølge ICCAT, WCPFC: Georgien)

IATTC, ICCAT, WCPFC, GFCM

20160001 [ICCAT]

NEW BAI I No. 168 (tidligere navn: SAMUDERA)

Ukendt (seneste kendte flag: Liberia, Indonesien)

ICCAT

20060003 [ICCAT]

No. 101 GLORIA (tidligere navn: GOLDEN LAKE)

Ukendt (seneste kendte flag: Panama)

ICCAT, GFCM

20060008 [ICCAT]

No. 2 CHOYU

Ukendt (seneste kendte flag: Honduras)

ICCAT, GFCM

20060011 [ICCAT]

No. 3 CHOYU

Ukendt (seneste kendte flag: Honduras)

ICCAT, GFCM

8808903

NORTHERN WARRIOR (tidligere navne ifølge CCAMLR: MILLENNIUM, SIP 3)

Angola [ifølge CCAMLR] (seneste kendte flag ifølge CCAMLR: Curaçao, De Nederlandske Antiller, Sydafrika, Belize, Marokko)

CCAMLR, SEAFO

20040006 [ICCAT]

OCEAN DIAMOND

Ukendt

ICCAT, GFCM

7826233/20090001 [ICCAT]

OCEAN LION

Ukendt (seneste kendte flag: Ækvatorialguinea)

IOTC, ICCAT, GFCM

7816472

OKAPI MARTA

Belize

GFCM

11369 [IATTC]/20130008 [ICCAT]

ORCA

Ukendt (seneste kendte flag: Belize)

IATTC, ICCAT, GFCM

20060012 [ICCAT]

ORIENTE No. 7

Ukendt (seneste kendte flag: Honduras)

ICCAT, GFCM

5062479

PERLON (tidligere navne ifølge CCAMLR: CHERNE, BIGARO, HOKING, SARGO, LUGALPESCA; tidligere navne ifølge GFCM: CHERNE, SARGO, HOKING, BIGARO, UGALPESCA)

Ukendt [ifølge CCAMLR, GFCM] (seneste kendte flag ifølge CCAMLR, GFCM: Mongoliet, Togo, Uruguay)

CCAMLR, SEAFO, GFCM

95 [IATTC]/20130009 [ICCAT]

REYMAR 6

Ukendt (seneste kendte flag: Belize)

IATTC, ICCAT, GFCM

SACRED HEART

Indien

IOTC

20130013 [ICCAT]

SAMUDERA PASIFIK No. 18 (tidligere navne ifølge ICCAT: KAWIL No. 03, LADY VI-T-III)

Indonesien

ICCAT, GFCM

20150026 [ICCAT]

SAMUDERA PERKASA 11

Ukendt

IOTC, ICCAT

20150027 [ICCAT]

SAMUDRA PERKASA 12 [ifølge IOTC], SAMUDERA PERKASA 12 [ifølge ICCAT]

Ukendt

IOTC, ICCAT

8514772

SEA BREEZE [ifølge CCAMLR], ANDREY DOLGOV [ifølge SEAFO] (tidligere navne ifølge CCAMLR: ANDREY DOLGOV, STD No. 2, SUN TAI No. 2, SHINSEI MARU No. 2)

Togo [ifølge CCAMLR], ukendt [ifølge SEAFO] (seneste kendte flag ifølge CCAMLR: Cambodja, Sydkorea, Filippinerne, Japan, Namibia)

CCAMLR, SEAFO

SHALOM

Indien

IOTC

20080004 [ICCAT]

SHARON 1 (tidligere navne ifølge GFCM: MANARA I, POSEIDON; tidligere navne ifølge ICCAT: MANARA 1, POSEIDON)

Ukendt (seneste kendte flag ifølge GFCM: Libyen; seneste kendte flag ifølge ICCAT: Libyen, Det Forenede Kongerige)

ICCAT, GFCM

SHENG JI QUN 3

Ukendt

IOTC

20150028 [ICCAT]

SHUEN SIANG

Ukendt

IOTC, ICCAT

SHUN LAI (tidligere navn: HSIN JYI WANG No. 6)

Ukendt

IOTC

20150029 [ICCAT]

SIN SHUN FA 6

Ukendt

IOTC, ICCAT

20150030 [ICCAT]

SIN SHUN FA 67

Ukendt

IOTC, ICCAT

20150031 [ICCAT]

SIN SHUN FA 8

Ukendt

IOTC, ICCAT

20150032 [ICCAT]

SIN SHUN FA 9

Ukendt

IOTC, ICCAT

20050001 [ICCAT]

SOUTHERN STAR 136 (tidligere navn: HSIANG CHANG)

Ukendt (seneste kendte flag: Saint Vincent og Grenadinerne)

ICCAT, GFCM

20150034 [ICCAT]

SRI FU FA 168

Ukendt

IOTC, ICCAT

20150035 [ICCAT]

SRI FU FA 18

Ukendt

IOTC, ICCAT

20150036 [ICCAT]

SRI FU FA 188

Ukendt

IOTC, ICCAT

20150037 [ICCAT]

SRI FU FA 189

Ukendt

IOTC, ICCAT

20150038 [ICCAT]

SRI FU FA 286

Ukendt

IOTC, ICCAT

20150039 [ICCAT]

SRI FU FA 67

Ukendt

IOTC, ICCAT

20150040 [ICCAT]

SRI FU FA 888

Ukendt

IOTC, ICCAT

9405 [IATTC]/20130010 [ICCAT]

TA FU 1

Ukendt (seneste kendte flag ifølge IATTC: Belize)

IATTC, ICCAT, GFCM

9179359

TAVRIDA (tidligere navne: AURORA, PACIFIC CONQUEROR)

Rusland (seneste kendte flag: Peru)

SPRFMO

6818930

TCHAW (tidligere navne ifølge CCAMLR: REX, CONDOR, INCA, VIKING, CISNE AZUL)

Ukendt [ifølge CCAMLR, GFCM] (seneste kendte flag ifølge CCAMLR, GFCM: Togo, Belize, Seychellerne)

CCAMLR, SEAFO, GFCM

13568 [IATTC]/20130011 [ICCAT]

TCHING YE No. 6 (tidligere navn ifølge ICCAT: EL DIRIA I)

Ukendt (seneste kendte flag ifølge IATTC, GFCM: Belize; seneste kendte flag ifølge ICCAT: Belize, Costa Rica)

IATTC, ICCAT, GFCM

20150041 [ICCAT]

TIAN LUNG No. 12

Ukendt

IOTC, ICCAT

7321374

TRINITY (tidligere navne ifølge NAFO, SEAFO: ENXEMBRE, YUCUTAN BASIN, FONTE NOVA, JAWHARA; tidligere navne ifølge NEAFC: ENXEMBRE, YUCUTAN BASIN, FONTENOVA, JAWHARA)

Ukendt [ifølge NAFO, NEAFC, SEAFO], Ghana [ifølge GFCM] (seneste kendte flag ifølge NAFO: Ghana, Panama; seneste kendte flag ifølge NEAFC: Ghana, Panama, Marokko)

NEAFC, NAFO, SEAFO, GFCM

VACHANAM

Indien

IOTC

8994295/129 [IATTC]/20130012 [ICCAT]

WEN TENG No. 688/MAHKOIA ABADI No. 196

Ukendt (seneste kendte flag: Belize)

IATTC, ICCAT, GFCM

WISDOM

Indien

IOTC

20140001 [ICCAT]/15579 [IATTC]

XIN SHI JI 16

Fiji

ICCAT, IATTC

6607666

YELE [ifølge CCAMLR], RAY [ifølge GFCM, NEAFC, SEAFO] (tidligere navne ifølge CCAMLR: RAY, KILY, CONSTANT, TROPIC, ISLA GRACIOSA; tidligere navne ifølge GFCM: KILLY, TROPIC, CONSTANT, ISLA RACIOSA; tidligere navne ifølge NEAFC: KILLY, CONSTANT, TROPIC, ISLA GRACIOSA; tidligere navne ifølge SEAFO: KILLY, CONSTANT, TROPICS, ISLA GRACIOSA)

Sierra Leone [ifølge CCAMLR], Belize [ifølge NEAFC, SEAFO] (seneste kendte flag ifølge CCAMLR: Belize, Ækvatorialguinea, Sydafrika; seneste kendte flag ifølge NEAFC: Sydafrika, Ækvatorialguinea, Mongoliet)

CCAMLR, NEAFC, SEAFO, GFCM

20150045 [ICCAT]

YI HONG 3

Ukendt

IOTC, ICCAT

20130002 [ICCAT]

YU FONG 168

Kinesisk Taipei

WCPFC, ICCAT, GFCM

20150048 [ICCAT]

YU FONG 168

Ukendt

IOTC, ICCAT

2009002 [ICCAT]

YU MAAN WON

Ukendt (seneste kendte flag: Georgien)

IOTC, ICCAT, GFCM

YUTUNA 3 (tidligere navn: HUNG SHENG No. 166)

Ukendt

IOTC

YUTUNA No. 1

Ukendt

IOTC

9319856/20150033 [ICCAT]

ZEMOUR 1 [ifølge CCAMLR, SEAFO], HUIQUAN/WUTAISHAN ANHUI 44 [ifølge GFCM], SONGHUA [ifølge ICCAT, IOTC] (tidligere navne ifølge CCAMLR: KADEI, SONGHUA, YUNNAN, NIHEWAN, HUIQUAN, WUTAISHAN ANHUI 44, YANGZI HUA 44, TROSKY, PALOMA V; tidligere navn ifølge ICCAT, IOTC: YUNNAN; tidligere navn ifølge SEAFO: SONGHUA)

Mauretanien [ifølge CCAMLR, SEAFO], Tanzania [ifølge GFCM], ukendt [ifølge ICCAT, IOTC], Ækvatorialguinea [ifølge ICCAT] (seneste kendte flag ifølge CCAMLR: Ækvatorialguinea, Indonesien, Tanzania, Mongoliet, Cambodja, Namibia, Uruguay; seneste kendte flag ifølge ICCAT, IOTC: Ækvatorialguinea)

CCAMLR, SEAFO, GFCM, IOTC, ICCAT

9042001/20150047 [ICCAT]

ZEMOUR 2 [ifølge CCAMLR, SEAFO], SHAANXI HENAN 33 [ifølge GFCM], YONGDING [ifølge ICCAT, IOTC] (tidligere navne ifølge CCAMLR: LUAMPA, YONGDING, CHENGDU, JIANGFENG, SHAANXI HENAN 33, XIONG NU BARU 33, DRACO I, LIBERTY, CHILBO SAN 33, HAMMER, SEO YANG No. 88, CARRAN; tidligere navne ifølge GFCM: XIONG NU BARU 33, LIBERTY, CHILBO SAN 33, HAMMER, CARRAN, DRACO-1; tidligere navn ifølge ICCAT, IOTC: JIANGFENG; tidligere navn ifølge SEAFO: YONDING)

Mauretanien [ifølge CCAMLR, SEAFO], Tanzania [ifølge GFCM], ukendt [ifølge ICCAT], Ækvatorialguinea [ifølge ICCAT, IOTC] (seneste kendte flag ifølge CCAMLR: Ækvatorialguinea, Indonesien, Tanzania, Panama, Sierra Leone, Nordkorea (DPRK), Togo, Republikken Korea, Uruguay)

CCAMLR, SEAFO, GFCM, IOTC, ICCAT

---

(1)  IMO: Den Internationale Søfartsorganisation.

(2)  For yderligere oplysninger henvises til de regionale fiskeriforvaltningsorganisationers (RFFO) websteder.

---

| 23.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 307/25 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 307/25

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/2179

af 22. november 2017

om indførelse af en endelig antidumpingtold på import af keramiske fliser med oprindelse i Folkerepublikken Kina som følge af en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1), særlig artikel 11, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

1.   Gældende foranstaltninger

Gældende foranstaltninger

| (1) | Som følge af en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 917/2011 (2) en endelig antidumpingtold på importen af keramiske fliser med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«). |
| --- | --- |

(1)

Som følge af en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 917/2011 (2) en endelig antidumpingtold på importen af keramiske fliser med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«).

2

| (2) | Foranstaltningerne blev indført i form af en værditold, og de indførte toldsatser varierede fra 13,9 % (3) til 36,5 % for samarbejdsvillige producenter. Der blev desuden indført en landsdækkende toldsats på 69,7 % for kinesiske virksomheder, der enten ikke gav sig til kende eller ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. |
| --- | --- |

(2)

Foranstaltningerne blev indført i form af en værditold, og de indførte toldsatser varierede fra 13,9 % (3) til 36,5 % for samarbejdsvillige producenter. Der blev desuden indført en landsdækkende toldsats på 69,7 % for kinesiske virksomheder, der enten ikke gav sig til kende eller ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.

3

2.   Anmodning om udløbsundersøgelse

Anmodning om udløbsundersøgelse

| (3) | Som følge af offentliggørelsen af en meddelelse om forestående udløb (4) af de gældende antidumpingforanstaltninger modtog Kommissionen en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af de gældende foranstaltninger, jf. artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2016/1036 (»grundforordningen«) (»anmodningen«). |
| --- | --- |

(3)

Som følge af offentliggørelsen af en meddelelse om forestående udløb (4) af de gældende antidumpingforanstaltninger modtog Kommissionen en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af de gældende foranstaltninger, jf. artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2016/1036 (»grundforordningen«) (»anmodningen«).

4

| (4) | Anmodningen blev indgivet af European Ceramic Tiles Manufacturer's Association (»ansøgeren« eller »CET«) på vegne af producenter, der repræsenterer over 25 % af den samlede EU-produktion af keramiske fliser. |
| --- | --- |

(4)

Anmodningen blev indgivet af European Ceramic Tiles Manufacturer's Association (»ansøgeren« eller »CET«) på vegne af producenter, der repræsenterer over 25 % af den samlede EU-produktion af keramiske fliser.

| (5) | Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping og fortsat eller fornyet skade for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(5)

Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping og fortsat eller fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.

3.   Indledning af udløbsundersøgelse

Indledning af udløbsundersøgelse

| (6) | Efter at have fastslået, at der forelå tilstrækkelig dokumentation til at indlede en udløbsundersøgelse, bekendtgjorde Kommissionen den 13. september 2016 ved en meddelelse offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (5) (»meddelelse om indledning«), at der ville blive indledt en udløbsundersøgelse, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2. |
| --- | --- |

(6)

Efter at have fastslået, at der forelå tilstrækkelig dokumentation til at indlede en udløbsundersøgelse, bekendtgjorde Kommissionen den 13. september 2016 ved en meddelelse offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (5) (»meddelelse om indledning«), at der ville blive indledt en udløbsundersøgelse, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.

Den Europæiske Unions Tidende

5

4.   Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode

Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode

| (7) | Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra den 1. juli 2015 til den 30. juni 2016 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der var relevante for vurderingen af sandsynligheden for fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2013 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(7)

Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra den 1. juli 2015 til den 30. juni 2016 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der var relevante for vurderingen af sandsynligheden for fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2013 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).

5.   Parter, der er berørt af undersøgelsen

Parter, der er berørt af undersøgelsen

| (8) | Kommissionen underrettede ansøgerne, andre kendte EU-producenter, eksporterende producenter i Kina, kendte importører, brugere og forhandlere, som den vidste, var berørt af sagen, sammenslutninger, der repræsenterede EU-producenter og -brugere, og repræsentanter for eksportlandene om indledningen af udløbsundersøgelsen. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen underrettede ansøgerne, andre kendte EU-producenter, eksporterende producenter i Kina, kendte importører, brugere og forhandlere, som den vidste, var berørt af sagen, sammenslutninger, der repræsenterede EU-producenter og -brugere, og repræsentanter for eksportlandene om indledningen af udløbsundersøgelsen.

| (9) | Interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i meddelelsen om indledning. |
| --- | --- |

(9)

Interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i meddelelsen om indledning.

| (10) | EU-producenterne, repræsenteret ved ansøgeren, benyttede denne lejlighed til at anmode om, at deres navne blev hemmeligholdt af frygt for eventuelle modforanstaltninger fra kunder eller konkurrenter impliceret i undersøgelsen, jf. grundforordningens artikel 19, stk. 1. Kommissionen foretog en individuel undersøgelse af hver af disse anmodninger om hemmeligholdelse for at se, om de var berettigede. Den fastslog, at der i hvert enkelt tilfælde var en reel mulighed for modforanstaltninger og accepterede at hemmeligholde de pågældende virksomheders navne. |
| --- | --- |

(10)

EU-producenterne, repræsenteret ved ansøgeren, benyttede denne lejlighed til at anmode om, at deres navne blev hemmeligholdt af frygt for eventuelle modforanstaltninger fra kunder eller konkurrenter impliceret i undersøgelsen, jf. grundforordningens artikel 19, stk. 1. Kommissionen foretog en individuel undersøgelse af hver af disse anmodninger om hemmeligholdelse for at se, om de var berettigede. Den fastslog, at der i hvert enkelt tilfælde var en reel mulighed for modforanstaltninger og accepterede at hemmeligholde de pågældende virksomheders navne.

| (11) | The Chinese Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (»CCCMC«) anmodede om en høring. Høringen fandt sted den 6. december 2016. |
| --- | --- |

(11)

The Chinese Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (»CCCMC«) anmodede om en høring. Høringen fandt sted den 6. december 2016.

| (12) | Ved høringen og i de bemærkninger, der efterfølgende blev fremsendt, anmodede CCCMC om fuld indsigt i dumpingmargen, indvirkninger på prisen, skadesmargen og beregninger af skadesindikatorer samt eventuelle andre fortrolige oplysninger, der lå til grund for beregningerne. CCCMC hævdede, at de advokater, der ville få indsigt i oplysningerne, er registreret i en europæisk advokatsammenslutning og underlagt strenge regler for advokater, og at de, hvis de afslører fortrolige oplysninger for deres kunder, vil blive pålagt alvorlige disciplinære sanktioner, herunder fratagelse af deres advokatbestalling og mulig retsforfølgelse. CCCMC hævdede derfor, at Kommissionen ved at give indsigt i det fortrolige dossier ikke ville overtræde sin forpligtelse til at beskytte fortrolige oplysninger og samtidig ville gøre det muligt effektivt at udøve retten til forsvar. |
| --- | --- |

(12)

Ved høringen og i de bemærkninger, der efterfølgende blev fremsendt, anmodede CCCMC om fuld indsigt i dumpingmargen, indvirkninger på prisen, skadesmargen og beregninger af skadesindikatorer samt eventuelle andre fortrolige oplysninger, der lå til grund for beregningerne. CCCMC hævdede, at de advokater, der ville få indsigt i oplysningerne, er registreret i en europæisk advokatsammenslutning og underlagt strenge regler for advokater, og at de, hvis de afslører fortrolige oplysninger for deres kunder, vil blive pålagt alvorlige disciplinære sanktioner, herunder fratagelse af deres advokatbestalling og mulig retsforfølgelse. CCCMC hævdede derfor, at Kommissionen ved at give indsigt i det fortrolige dossier ikke ville overtræde sin forpligtelse til at beskytte fortrolige oplysninger og samtidig ville gøre det muligt effektivt at udøve retten til forsvar.

| (13) | I henhold til grundforordningens artikel 19 må Kommissionen ikke videregive oplysninger, som ifølge deres natur er fortrolige, uden særlig tilladelse fra den, der meddeler oplysningerne. Ved artiklen påtænkes det ikke at give nogen anden part, herunder advokater registreret i en europæisk advokatsammenslutning, indsigt i oplysningerne. Desuden fremgår det af Domstolens retspraksis, at beskyttelsen af retten til forsvar, hvor det er nødvendigt, skal afstemmes med fortrolighedsprincippet, der er specifikt fastsat i grundforordningens artikel 19 (6). Selv om denne afstemning af forskellige hensyn gør det muligt at modtage ikkefortrolige sammendrag (for eksempel i form af serier og/eller indekserede elementer af oplysninger), hvis de pågældende oplysninger ikke fører til afsløring af virksomhedshemmeligheder, er den ikke absolut. Derfor — og selv om CCCMC kunne have fået indsigt i for eksempel serier og/eller indekserede elementer af de ønskede oplysninger — blev fuld fremlæggelse af oplysningerne ikke anset som forenelig med pligten til at beskytte fortrolige oplysninger. På tilsvarende vis — og fordi EU-lovgiveren ikke tog højde for denne undtagelse i grundforordningen — vurderede Kommissionen, at selv om de advokater, der er registreret i en europæisk advokatsammenslutning, er underlagt strenge regler for advokat og kan retsforfølges i tilfælde af, at disse regler overtrædes, er det ikke ensbetydende med, at Kommissionens tjenestegrene kan give indsigt i de ønskede oplysninger i modstrid med den gældende lovgivning. Kommissionen konkluderede således, at advokater, der er registreret i en europæisk advokatsammenslutning, ikke kan gives indsigt i fortrolige oplysninger. Under alle omstændigheder er muligheden for at henvende sig til høringskonsulenten i handelsprocedurer, jf. artikel 15 i bestemmelserne om dennes beføjelser, der ikke drog Kommissionens holdning til fortrolighedsspørgsmålet i tvivl, i denne henseende et yderligere middel til beskyttelse af interesserede parters ret til forsvar (7). Således anså Kommissionen de oplysninger, der var kommet frem via de fremlagte dokumenter, som tilstrækkelige for CCCMC's ret til forsvar. |
| --- | --- |

(13)

I henhold til grundforordningens artikel 19 må Kommissionen ikke videregive oplysninger, som ifølge deres natur er fortrolige, uden særlig tilladelse fra den, der meddeler oplysningerne. Ved artiklen påtænkes det ikke at give nogen anden part, herunder advokater registreret i en europæisk advokatsammenslutning, indsigt i oplysningerne. Desuden fremgår det af Domstolens retspraksis, at beskyttelsen af retten til forsvar, hvor det er nødvendigt, skal afstemmes med fortrolighedsprincippet, der er specifikt fastsat i grundforordningens artikel 19 (6). Selv om denne afstemning af forskellige hensyn gør det muligt at modtage ikkefortrolige sammendrag (for eksempel i form af serier og/eller indekserede elementer af oplysninger), hvis de pågældende oplysninger ikke fører til afsløring af virksomhedshemmeligheder, er den ikke absolut. Derfor — og selv om CCCMC kunne have fået indsigt i for eksempel serier og/eller indekserede elementer af de ønskede oplysninger — blev fuld fremlæggelse af oplysningerne ikke anset som forenelig med pligten til at beskytte fortrolige oplysninger. På tilsvarende vis — og fordi EU-lovgiveren ikke tog højde for denne undtagelse i grundforordningen — vurderede Kommissionen, at selv om de advokater, der er registreret i en europæisk advokatsammenslutning, er underlagt strenge regler for advokat og kan retsforfølges i tilfælde af, at disse regler overtrædes, er det ikke ensbetydende med, at Kommissionens tjenestegrene kan give indsigt i de ønskede oplysninger i modstrid med den gældende lovgivning. Kommissionen konkluderede således, at advokater, der er registreret i en europæisk advokatsammenslutning, ikke kan gives indsigt i fortrolige oplysninger. Under alle omstændigheder er muligheden for at henvende sig til høringskonsulenten i handelsprocedurer, jf. artikel 15 i bestemmelserne om dennes beføjelser, der ikke drog Kommissionens holdning til fortrolighedsspørgsmålet i tvivl, i denne henseende et yderligere middel til beskyttelse af interesserede parters ret til forsvar (7). Således anså Kommissionen de oplysninger, der var kommet frem via de fremlagte dokumenter, som tilstrækkelige for CCCMC's ret til forsvar.

6

7

5.1.   Stikprøveudtagning

Stikprøveudtagning

| (14) | I meddelelsen om indledning slog Kommissionen fast, at den ville kunne undtage en stikprøve af interesserede parter, jf. grundforordningens artikel 17. |
| --- | --- |

(14)

I meddelelsen om indledning slog Kommissionen fast, at den ville kunne undtage en stikprøve af interesserede parter, jf. grundforordningens artikel 17.

5.2.   Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina

Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina

| (15) | På grundlag af de oplysninger, som ansøgeren havde fremlagt, konstaterede Kommissionen, at keramikindustrien i Kina var meget fragmenteret med 1 452 producenter i 2014. I betragtning af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina blev det derfor planlagt at foretage stikprøveudtagning i meddelelsen om indledning. |
| --- | --- |

(15)

På grundlag af de oplysninger, som ansøgeren havde fremlagt, konstaterede Kommissionen, at keramikindustrien i Kina var meget fragmenteret med 1 452 producenter i 2014. I betragtning af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina blev det derfor planlagt at foretage stikprøveudtagning i meddelelsen om indledning.

| (16) | For at afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve anmodede Kommissionen alle kendte eksporterende producenter i Kina om at fremlægge de oplysninger, der var angivet i meddelelsen om indledning. Kommissionen anmodede desuden Kinas faste repræsentation ved Den Europæiske Union om at finde frem til og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen. De oplysninger, der var angivet i meddelelsen om indledning, blev sendt til i alt 119 virksomheder i Kina. |
| --- | --- |

(16)

For at afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve anmodede Kommissionen alle kendte eksporterende producenter i Kina om at fremlægge de oplysninger, der var angivet i meddelelsen om indledning. Kommissionen anmodede desuden Kinas faste repræsentation ved Den Europæiske Union om at finde frem til og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen. De oplysninger, der var angivet i meddelelsen om indledning, blev sendt til i alt 119 virksomheder i Kina.

| (17) | 19 producenter eller grupper af producenter i Kina fremlagde de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I betragtning af antallet af virksomheder, der kunne have givet sig til kende, blev dette betragtet som et lavt niveau af samarbejdsvilje. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen foreløbigt en stikprøve på fire grupper af eksporterende producenter på grundlag af deres oplyste eksportmængde til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode og deres produktionskapacitet, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Som følge af fremlæggelsen af denne foreløbige stikprøve for interesserede parter ophørte den gruppe af eksporterende producenter, der havde den største produktionskapacitet, med at samarbejde. Den foreslåede stikprøve blev således ændret ved at tilføje den eksporterende producent, der havde den næststørste produktionskapacitet. Der blev ikke modtaget bemærkninger som følge af fremlæggelsen af den ændrede stikprøve for interesserede parter. Stikprøveforslaget blev derfor bekræftet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2. |
| --- | --- |

(17)

19 producenter eller grupper af producenter i Kina fremlagde de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I betragtning af antallet af virksomheder, der kunne have givet sig til kende, blev dette betragtet som et lavt niveau af samarbejdsvilje. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen foreløbigt en stikprøve på fire grupper af eksporterende producenter på grundlag af deres oplyste eksportmængde til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode og deres produktionskapacitet, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Som følge af fremlæggelsen af denne foreløbige stikprøve for interesserede parter ophørte den gruppe af eksporterende producenter, der havde den største produktionskapacitet, med at samarbejde. Den foreslåede stikprøve blev således ændret ved at tilføje den eksporterende producent, der havde den næststørste produktionskapacitet. Der blev ikke modtaget bemærkninger som følge af fremlæggelsen af den ændrede stikprøve for interesserede parter. Stikprøveforslaget blev derfor bekræftet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2.

| (18) | De fire grupper af eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, havde en årlig produktion på 55 mio. m2 af den pågældende vare og repræsenterede omkring 34 % af alle samarbejdsvillige eksporterende producenters eller grupper af eksporterende producenters samlede oplyste produktion og salg af den pågældende vare til Unionen. De fire grupper, der indgik i stikprøven, stod ifølge Eurostat for omkring 8 % af den samlede kinesiske eksport til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(18)

De fire grupper af eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, havde en årlig produktion på 55 mio. m2 af den pågældende vare og repræsenterede omkring 34 % af alle samarbejdsvillige eksporterende producenters eller grupper af eksporterende producenters samlede oplyste produktion og salg af den pågældende vare til Unionen. De fire grupper, der indgik i stikprøven, stod ifølge Eurostat for omkring 8 % af den samlede kinesiske eksport til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode.

2

5.3.   Stikprøveudtagning af EU-producenter

Stikprøveudtagning af EU-producenter

| (19) | I meddelelsen om indledning erklærede Kommissionen, at den foreløbigt havde udtaget en stikprøve af EU-producenterne. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen stikprøven på grundlag af den største repræsentative produktions- og salgsmængde under hensyntagen til geografisk spredning samt den høje grad af fragmentering i sektoren for keramiske fliser i overensstemmelse med den i betragtning 20-21 nedenfor nærmere beskrevne metode. |
| --- | --- |

(19)

I meddelelsen om indledning erklærede Kommissionen, at den foreløbigt havde udtaget en stikprøve af EU-producenterne. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen stikprøven på grundlag af den største repræsentative produktions- og salgsmængde under hensyntagen til geografisk spredning samt den høje grad af fragmentering i sektoren for keramiske fliser i overensstemmelse med den i betragtning 20-21 nedenfor nærmere beskrevne metode.

| (20) | I den oprindelige undersøgelse konkluderede Kommissionen, at sektoren for keramiske fliser er meget fragmenteret. Med henblik på at sikre, at de store virksomheders resultater ikke kom til at dominere undersøgelsen af skade, og for at sikre, at situationen for små og mellemstore virksomheder, der tilsammen tegner sig for den største andel af EU-produktionen, blev afspejlet på passende vis, besluttede Kommissionen at inddele virksomhederne i tre segmenter på grundlag af deres årlige produktionsmængde:






  — | Segment 1: store virksomheder — produktion over 10 mio. m2 |
| --- | --- | --- |

(20)

I den oprindelige undersøgelse konkluderede Kommissionen, at sektoren for keramiske fliser er meget fragmenteret. Med henblik på at sikre, at de store virksomheders resultater ikke kom til at dominere undersøgelsen af skade, og for at sikre, at situationen for små og mellemstore virksomheder, der tilsammen tegner sig for den største andel af EU-produktionen, blev afspejlet på passende vis, besluttede Kommissionen at inddele virksomhederne i tre segmenter på grundlag af deres årlige produktionsmængde:

—

Segment 1: store virksomheder — produktion over 10 mio. m2

2

| — | Segment 2: mellemstore virksomheder — produktion mellem 5 og 10 mio. m2 |
| --- | --- |

—

Segment 2: mellemstore virksomheder — produktion mellem 5 og 10 mio. m2

2

| — | Segment 3: små virksomheder — produktion under 5 mio. m2. |
| --- | --- |

—

Segment 3: små virksomheder — produktion under 5 mio. m2.

2

| (21) | Kommissionens undersøgelse afslørede ingen ændringer i sektoren for keramiske fliser, der fortsat er fragmenteret og således domineret af små EU-producenter i modsætning til større producenter, der er i stand til at påvirke, i hvilken retning markedet bevæger sig. Kommissionen vurderede derfor, at der også burde tages hensyn til den høje grad af fragmentering i sektoren for keramiske fliser i den igangværende udløbsundersøgelse. Den besluttede derfor at anvende samme metode til stikprøveudtagning som i den oprindelige undersøgelse og vurderede, at alle segmenter, dvs. både små, mellemstore og store virksomheder, burde være repræsenteret i stikprøven. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionens undersøgelse afslørede ingen ændringer i sektoren for keramiske fliser, der fortsat er fragmenteret og således domineret af små EU-producenter i modsætning til større producenter, der er i stand til at påvirke, i hvilken retning markedet bevæger sig. Kommissionen vurderede derfor, at der også burde tages hensyn til den høje grad af fragmentering i sektoren for keramiske fliser i den igangværende udløbsundersøgelse. Den besluttede derfor at anvende samme metode til stikprøveudtagning som i den oprindelige undersøgelse og vurderede, at alle segmenter, dvs. både små, mellemstore og store virksomheder, burde være repræsenteret i stikprøven.

| (22) | Den foreløbige stikprøve bestod af ni EU-producenter. De EU-producenter, der indgik i stikprøven, tegnede sig for over 8,5 % af den samlede anslåede EU-produktion i 2015. Virksomheder fra alle tre segmenter var repræsenteret: To virksomheder var fra segmentet med store virksomheder, tre virksomheder var fra segmentet med mellemstore virksomheder, og fire virksomheder var fra segmentet med små virksomheder. De virksomheder, der indgik i stikprøven, var beliggende i Italien, Polen, Portugal, Spanien og Tyskland. |
| --- | --- |

(22)

Den foreløbige stikprøve bestod af ni EU-producenter. De EU-producenter, der indgik i stikprøven, tegnede sig for over 8,5 % af den samlede anslåede EU-produktion i 2015. Virksomheder fra alle tre segmenter var repræsenteret: To virksomheder var fra segmentet med store virksomheder, tre virksomheder var fra segmentet med mellemstore virksomheder, og fire virksomheder var fra segmentet med små virksomheder. De virksomheder, der indgik i stikprøven, var beliggende i Italien, Polen, Portugal, Spanien og Tyskland.

| (23) | For at afspejle forskellige situationer i Unionens forskellige medlemsstater i udtagelsen af stikprøven tog Kommissionen også hensyn til den geografiske spredning (se betragtning 19). Stikprøven omfattede således medlemsstater, hvor omkring 90 % af produktionen finder sted. Den metode, som Kommissionen anvendte, sikrede således, at stikprøven var repræsentativ for EU-produktionen som helhed og var i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1. |
| --- | --- |

(23)

For at afspejle forskellige situationer i Unionens forskellige medlemsstater i udtagelsen af stikprøven tog Kommissionen også hensyn til den geografiske spredning (se betragtning 19). Stikprøven omfattede således medlemsstater, hvor omkring 90 % af produktionen finder sted. Den metode, som Kommissionen anvendte, sikrede således, at stikprøven var repræsentativ for EU-produktionen som helhed og var i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1.

| (24) | Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger om den foreløbige stikprøve. Der blev ikke modtaget bemærkninger inden fristens udløb, og den foreløbige stikprøve blev derfor bekræftet. Stikprøven blev anset for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger om den foreløbige stikprøve. Der blev ikke modtaget bemærkninger inden fristens udløb, og den foreløbige stikprøve blev derfor bekræftet. Stikprøven blev anset for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen.

| (25) | Den 28. oktober 2016 – 11 dage efter meddelelsen om den endelige stikprøve — meddelte en af de EU-producenter, der indgik i stikprøven, nemlig den polske producent, Kommissionen, at vedkommende havde valgt at standse samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. For ikke at påvirke stikprøvens repræsentativitet besluttede Kommissionen at erstatte virksomheden med en anden EU-producent fra samme markedssegment og oplyste alle de interesserede parter om ændringen af stikprøven. Den nye stikprøve tegnede sig for 7,7 % af den samlede EU-produktion. Stikprøven omfattede medlemsstater, hvor omkring 80 % af produktionen finder sted. Erstatningen af den ikkesamarbejdsvillige virksomhed med en virksomhed fra samme markedssegment skete for at sikre, at den endelige stikprøve forblev repræsentativ for EU-erhvervsgrenen, selv om den første virksomheds uventede manglende samarbejdsvilje uundgåeligt medførte, at stikprøven nu i mindre grad var repræsentativ for den samlede EU-produktion. |
| --- | --- |

(25)

Den 28. oktober 2016 – 11 dage efter meddelelsen om den endelige stikprøve — meddelte en af de EU-producenter, der indgik i stikprøven, nemlig den polske producent, Kommissionen, at vedkommende havde valgt at standse samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. For ikke at påvirke stikprøvens repræsentativitet besluttede Kommissionen at erstatte virksomheden med en anden EU-producent fra samme markedssegment og oplyste alle de interesserede parter om ændringen af stikprøven. Den nye stikprøve tegnede sig for 7,7 % af den samlede EU-produktion. Stikprøven omfattede medlemsstater, hvor omkring 80 % af produktionen finder sted. Erstatningen af den ikkesamarbejdsvillige virksomhed med en virksomhed fra samme markedssegment skete for at sikre, at den endelige stikprøve forblev repræsentativ for EU-erhvervsgrenen, selv om den første virksomheds uventede manglende samarbejdsvilje uundgåeligt medførte, at stikprøven nu i mindre grad var repræsentativ for den samlede EU-produktion.

5.4.   Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører

Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører

| (26) | For at afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve blev alle kendte (i alt mere end 1 000) importører/brugere opfordret til at udfylde det stikprøveskema, der var vedlagt meddelelsen om indledning. |
| --- | --- |

(26)

For at afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve blev alle kendte (i alt mere end 1 000) importører/brugere opfordret til at udfylde det stikprøveskema, der var vedlagt meddelelsen om indledning.

| (27) | 11 virksomheder indsendte stikprøveskemaet. Kommissionen besluttede at udtage fire virksomheder. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen stikprøven af de ikke forretningsmæssigt forbundne importører på grundlag af omfanget af importen under hensyntagen til den geografiske spredning. De importører, der indgik i stikprøven, var beliggende i Belgien, Danmark og Tyskland. De ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der indgik i stikprøven, tegnede sig for omkring 6,5 % af den samlede import fra Kina. |
| --- | --- |

(27)

11 virksomheder indsendte stikprøveskemaet. Kommissionen besluttede at udtage fire virksomheder. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen stikprøven af de ikke forretningsmæssigt forbundne importører på grundlag af omfanget af importen under hensyntagen til den geografiske spredning. De importører, der indgik i stikprøven, var beliggende i Belgien, Danmark og Tyskland. De ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der indgik i stikprøven, tegnede sig for omkring 6,5 % af den samlede import fra Kina.

| (28) | Den 30. november 2016 meddelte en af de ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der indgik i stikprøven, Kommissionen, at vedkommende havde valgt at standse samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Den endelige stikprøve af de ikke forretningsmæssigt forbundne importører bestod derfor af tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører. De tegnede sig fortsat for omkring 6 % af den samlede import fra Kina. Den endelige stikprøve blev derfor anset for at være repræsentativ. |
| --- | --- |

(28)

Den 30. november 2016 meddelte en af de ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der indgik i stikprøven, Kommissionen, at vedkommende havde valgt at standse samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Den endelige stikprøve af de ikke forretningsmæssigt forbundne importører bestod derfor af tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører. De tegnede sig fortsat for omkring 6 % af den samlede import fra Kina. Den endelige stikprøve blev derfor anset for at være repræsentativ.

6.   Spørgeskemaer og kontrolbesøg

Spørgeskemaer og kontrolbesøg

| (29) | Kommissionen fandt frem til og kontrollerede alle oplysninger, der blev anset for at være nødvendige for at bestemme sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping, sandsynligheden for fornyet skade samt Unionens interesser. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen fandt frem til og kontrollerede alle oplysninger, der blev anset for at være nødvendige for at bestemme sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping, sandsynligheden for fornyet skade samt Unionens interesser.

| (30) | Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til de fire kinesiske eksporterende producenter/grupper af eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, de to producenter i referencelandet, de ni EU-producenter, der indgik i stikprøven, og de fire ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der gav sig til kende i forbindelse med stikprøveudtagningen. Efter fremsendelsen af spørgeskemaer standsede én gruppe af eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, og én ikke forretningsmæssigt forbundet importør, der indgik i stikprøven, deres samarbejde i forbindelse med undersøgelsen (se hhv. betragtning 17 og 25). |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til de fire kinesiske eksporterende producenter/grupper af eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, de to producenter i referencelandet, de ni EU-producenter, der indgik i stikprøven, og de fire ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der gav sig til kende i forbindelse med stikprøveudtagningen. Efter fremsendelsen af spørgeskemaer standsede én gruppe af eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, og én ikke forretningsmæssigt forbundet importør, der indgik i stikprøven, deres samarbejde i forbindelse med undersøgelsen (se hhv. betragtning 17 og 25).

| (31) | Der blev modtaget fuldstændige besvarelser af spørgeskemaerne fra tre grupper af eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, to producenter i referencelandet, de ni EU-producenter, der indgik i stikprøven, og de tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører. |
| --- | --- |

(31)

Der blev modtaget fuldstændige besvarelser af spørgeskemaerne fra tre grupper af eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, to producenter i referencelandet, de ni EU-producenter, der indgik i stikprøven, og de tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører.

| (32) | Kommissionen udførte kontrolbesøg hos følgende virksomheder:






  a) | EU-producenter:






  — | Der blev udført kontrolbesøg hos de ni EU-producenter, der indgik i stikprøven (8). |
| --- | --- | --- | --- |

(32)

Kommissionen udførte kontrolbesøg hos følgende virksomheder:

a)

EU-producenter:

—

Der blev udført kontrolbesøg hos de ni EU-producenter, der indgik i stikprøven (8).

8

| b) | Importør:






  — | Enmon GmbH. |
| --- | --- | --- |

b)

Importør:

—

Enmon GmbH.

| c) | Eksporterende producenter i det pågældende land:






  — | Foshan Shiwan Eagle group, Foshan by, Guangdong-provinsen, Kina |
| --- | --- | --- |

c)

Eksporterende producenter i det pågældende land:

—

Foshan Shiwan Eagle group, Foshan by, Guangdong-provinsen, Kina

| — | Guangdong Bode Fine Building Group, Foshan by, Guangdong-provinsen, Kina |
| --- | --- |

—

Guangdong Bode Fine Building Group, Foshan by, Guangdong-provinsen, Kina

| — | Guangdong Kaiping Tile's building Materials, Kaiping by, Guangdong-provinsen, Kina. |
| --- | --- |

—

Guangdong Kaiping Tile's building Materials, Kaiping by, Guangdong-provinsen, Kina.

| d) | Producenter i referencelandet:






  — | Del Conca, Loudon, Tennessee, USA |
| --- | --- | --- |

d)

Producenter i referencelandet:

—

Del Conca, Loudon, Tennessee, USA

| — | Florida Tiles, Lexington, Kentucky, USA. |
| --- | --- |

—

Florida Tiles, Lexington, Kentucky, USA.

7.   Fremlæggelse af oplysninger

Fremlæggelse af oplysninger

| (33) | Den 2. august 2017 fremlagde Kommissionen de vigtigste kendsgerninger og betragtninger i undersøgelsen for alle interesserede parter og opfordrede dem til at fremsætte skriftlige bemærkninger hertil og/eller anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden den 3. september 2017. |
| --- | --- |

(33)

Den 2. august 2017 fremlagde Kommissionen de vigtigste kendsgerninger og betragtninger i undersøgelsen for alle interesserede parter og opfordrede dem til at fremsætte skriftlige bemærkninger hertil og/eller anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden den 3. september 2017.

| (34) | Tre kinesiske eksporterende producenter, CCCMC, én EU-importør og ansøgeren fremsatte bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger, og en høring mellem Kommissionens tjenestegrene og CCCMC fandt sted den 22. september 2017. |
| --- | --- |

(34)

Tre kinesiske eksporterende producenter, CCCMC, én EU-importør og ansøgeren fremsatte bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger, og en høring mellem Kommissionens tjenestegrene og CCCMC fandt sted den 22. september 2017.

| (35) | I breve af 17. august 2017 og 6. september 2017 anmodede CCCMC Kommissionen om oplysninger om en række elementer vedrørende beregninger af dumping og skade ud over de oplysninger, der var indeholdt i det åbne dossier, og som blev fremlagt for de interesserede parter. CCCMC hævdede, at hverken CCCMC eller de kinesiske producenter var i stand til udøve deres ret til forsvar fuldt ud, fordi Kommissionen ikke havde fremlagt disse oplysninger. |
| --- | --- |

(35)

I breve af 17. august 2017 og 6. september 2017 anmodede CCCMC Kommissionen om oplysninger om en række elementer vedrørende beregninger af dumping og skade ud over de oplysninger, der var indeholdt i det åbne dossier, og som blev fremlagt for de interesserede parter. CCCMC hævdede, at hverken CCCMC eller de kinesiske producenter var i stand til udøve deres ret til forsvar fuldt ud, fordi Kommissionen ikke havde fremlagt disse oplysninger.

| (36) | Kommissionen analyserede hver af de oplysninger, som CCCMC anmodede om, individuelt. Den sendte alle oplysningerne i breve af 25. august 2017 og 20. september 2017 til CCCMC eller direkte til de kinesiske eksporterende producenter, for eksempel en liste over varetyper, der produceres af EU-erhvervsgrenen, og nærmere oplysninger om justeringer, der anvendes ved beregningerne af underbud, bortset fra oplysninger, der ikke forelå, ikke indgik i dossieret eller var fortrolige. Hvis oplysningerne ikke forelå, ikke indgik i dossieret eller blev betragtet som fortrolige, begrundede Kommissionen på passende vis, hvorfor anmodningen var blevet afvist. Kommissionen foretog navnlig ikke samlede aggregerede beregninger af underbud eller beregninger af underbud pr. varekontrolnummer (»PCN« eller »varetype«) (frem for pr. eksporterende producent). Derfor indgik denne oplysning ikke i dossieret. Kommissionen var af den mening, at CCCMC var i stand til at udøve sin ret til forsvar tilstrækkeligt uden adgang til denne oplysning. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen analyserede hver af de oplysninger, som CCCMC anmodede om, individuelt. Den sendte alle oplysningerne i breve af 25. august 2017 og 20. september 2017 til CCCMC eller direkte til de kinesiske eksporterende producenter, for eksempel en liste over varetyper, der produceres af EU-erhvervsgrenen, og nærmere oplysninger om justeringer, der anvendes ved beregningerne af underbud, bortset fra oplysninger, der ikke forelå, ikke indgik i dossieret eller var fortrolige. Hvis oplysningerne ikke forelå, ikke indgik i dossieret eller blev betragtet som fortrolige, begrundede Kommissionen på passende vis, hvorfor anmodningen var blevet afvist. Kommissionen foretog navnlig ikke samlede aggregerede beregninger af underbud eller beregninger af underbud pr. varekontrolnummer (»PCN« eller »varetype«) (frem for pr. eksporterende producent). Derfor indgik denne oplysning ikke i dossieret. Kommissionen var af den mening, at CCCMC var i stand til at udøve sin ret til forsvar tilstrækkeligt uden adgang til denne oplysning.

| (37) | Med hensyn til de fortrolige oplysninger, som for eksempel EU-erhvervsgrenens priser og salgsmængder pr. PCN, mindede Kommissionen om, at den var forpligtet til at beskytte sådanne oplysninger i henhold til grundforordningens artikel 19. Desuden mente Kommissionen, at det åbne dossier i sagen gav parterne, herunder CCCMC, adgang til alle oplysninger, der var relevante for fremlæggelsen af deres sag, og som var blevet anvendt i undersøgelsen. Hvis oplysningerne blev betragtet som fortrolige, indeholdt det åbne dossier meningsfulde resuméer heraf. Alle de interesserede parter, herunder CCCMC, havde adgang til det åbne dossier og kunne konsultere det. |
| --- | --- |

(37)

Med hensyn til de fortrolige oplysninger, som for eksempel EU-erhvervsgrenens priser og salgsmængder pr. PCN, mindede Kommissionen om, at den var forpligtet til at beskytte sådanne oplysninger i henhold til grundforordningens artikel 19. Desuden mente Kommissionen, at det åbne dossier i sagen gav parterne, herunder CCCMC, adgang til alle oplysninger, der var relevante for fremlæggelsen af deres sag, og som var blevet anvendt i undersøgelsen. Hvis oplysningerne blev betragtet som fortrolige, indeholdt det åbne dossier meningsfulde resuméer heraf. Alle de interesserede parter, herunder CCCMC, havde adgang til det åbne dossier og kunne konsultere det.

| (38) | Samlet set mente Kommissionen således, at parterne, herunder CCCMC, havde mulighed for at udøve deres ret til forsvar fuldt ud. Kommissionen afviste derfor påstanden. |
| --- | --- |

(38)

Samlet set mente Kommissionen således, at parterne, herunder CCCMC, havde mulighed for at udøve deres ret til forsvar fuldt ud. Kommissionen afviste derfor påstanden.

B.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

1.   Den pågældende vare

Den pågældende vare

| (39) | Den pågældende vare er glaserede og uglaserede keramiske sten og fliser til brolægning, gulvbelægning eller beklædning af vægge, kaminer o.l. samt glaserede og uglaserede keramiske terninger og lignende varer til mosaikarbejder, også på underlag (»den pågældende vare«), i øjeblikket henhørende under KN-kode 6907. Ovennævnte KN-kode gælder fra og med den 1. januar 2017 og erstatter KN-koderne 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 og 6908 90 99, der er nævnt i den oprindelige undersøgelse og meddelelsen om indledning. |
| --- | --- |

(39)

Den pågældende vare er glaserede og uglaserede keramiske sten og fliser til brolægning, gulvbelægning eller beklædning af vægge, kaminer o.l. samt glaserede og uglaserede keramiske terninger og lignende varer til mosaikarbejder, også på underlag (»den pågældende vare«), i øjeblikket henhørende under KN-kode 6907. Ovennævnte KN-kode gælder fra og med den 1. januar 2017 og erstatter KN-koderne 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 og 6908 90 99, der er nævnt i den oprindelige undersøgelse og meddelelsen om indledning.

| (40) | Keramiske fliser anvendes hovedsagelig i bygge- og anlægsindustrien til beklædning af vægge og gulve. |
| --- | --- |

(40)

Keramiske fliser anvendes hovedsagelig i bygge- og anlægsindustrien til beklædning af vægge og gulve.

2.   Samme vare

Samme vare

| (41) | Den pågældende vare og de keramiske fliser, der fremstilles og sælges i Kina og på hjemmemarkedet i Amerikas Forenede Stater (»USA«), som er referenceland, samt keramiske fliser, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen, blev vurderet til at have samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. |
| --- | --- |

(41)

Den pågældende vare og de keramiske fliser, der fremstilles og sælges i Kina og på hjemmemarkedet i Amerikas Forenede Stater (»USA«), som er referenceland, samt keramiske fliser, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen, blev vurderet til at have samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål.

| (42) | Efter fremlæggelsen af oplysninger anmodede CCCMC Kommissionen om at give en nærmere beskrivelse af de af EU-producenternes og referencelandsproducenters forskellige varetyper, der var omfattet af et bestemt varekontrolnummer. Det hævdede, at der kunne være forskelle mellem en varetype produceret af EU-erhvervsgrenen, af referencelandserhvervsgrenen og af de kinesiske eksporterende producenter, der ikke var afspejlet i PCN'et, og som hverken de kinesiske eksporterende producenter eller CCCMC var opmærksom på. CCCMC rejste spørgsmålet i forbindelse med prissammenligningen med henblik på analysen af både dumping og skade og hævdede, at det uden den pågældende beskrivelse ikke var i stand til at anmode om justeringer, når det var berettiget, og derfor heller ikke i stand til at udøve sin ret til forsvar fuldt ud (se betragtning 81-83 og 120-122). |
| --- | --- |

(42)

Efter fremlæggelsen af oplysninger anmodede CCCMC Kommissionen om at give en nærmere beskrivelse af de af EU-producenternes og referencelandsproducenters forskellige varetyper, der var omfattet af et bestemt varekontrolnummer. Det hævdede, at der kunne være forskelle mellem en varetype produceret af EU-erhvervsgrenen, af referencelandserhvervsgrenen og af de kinesiske eksporterende producenter, der ikke var afspejlet i PCN'et, og som hverken de kinesiske eksporterende producenter eller CCCMC var opmærksom på. CCCMC rejste spørgsmålet i forbindelse med prissammenligningen med henblik på analysen af både dumping og skade og hævdede, at det uden den pågældende beskrivelse ikke var i stand til at anmode om justeringer, når det var berettiget, og derfor heller ikke i stand til at udøve sin ret til forsvar fuldt ud (se betragtning 81-83 og 120-122).

| (43) | Imidlertid forklarede Kommissionen i et brev af 20. september 2017 CCCMC, at den ikke rådede over nogen nærmere beskrivelser af de forskellige varetyper inden for et bestemt PCN og heller ikke havde grund til at antage, at der var forskelle inden for et bestemt PCN. Som det også er forklaret i betragtning 45 nedenfor, blev det vurderet, at egenskaberne ved hvert PCN var tilstrækkeligt præciseret til at indfange alle forskellene mellem de forskellige varetyper. CCCMC kom heller ikke med argumenter for, at det var nødvendigt med en nærmere beskrivelse eller skelnen. Kommissionen afviste derfor påstanden. |
| --- | --- |

(43)

Imidlertid forklarede Kommissionen i et brev af 20. september 2017 CCCMC, at den ikke rådede over nogen nærmere beskrivelser af de forskellige varetyper inden for et bestemt PCN og heller ikke havde grund til at antage, at der var forskelle inden for et bestemt PCN. Som det også er forklaret i betragtning 45 nedenfor, blev det vurderet, at egenskaberne ved hvert PCN var tilstrækkeligt præciseret til at indfange alle forskellene mellem de forskellige varetyper. CCCMC kom heller ikke med argumenter for, at det var nødvendigt med en nærmere beskrivelse eller skelnen. Kommissionen afviste derfor påstanden.

| (44) | CCCMC hævede også, at Kommissionen — da keramiske fliser omfatter en lang varer — burde have indsamlet oplysninger om varetyper importeret fra Kina og varetyper produceret af EU-erhvervsgrenen og foretaget en analyse pr. (gruppe af) varetyper (segmenter). |
| --- | --- |

(44)

CCCMC hævede også, at Kommissionen — da keramiske fliser omfatter en lang varer — burde have indsamlet oplysninger om varetyper importeret fra Kina og varetyper produceret af EU-erhvervsgrenen og foretaget en analyse pr. (gruppe af) varetyper (segmenter).

| (45) | For at definere den pågældende vare og skelne mellem de forskellige varetyper anvendte Kommissionen syv fysiske egenskaber som for eksempel vandabsorption, færdigbearbejdning (hvorvidt fliserne var glaserede eller uglaserede, enkelt- eller dobbeltbrændte, farvede eller ufarvede, korrigerede eller ej), størrelse og kvalitetsstandarder. Samme egenskaber blev allerede anvendt i den oprindelige undersøgelse. Ingen anden part hævdede, at de ikke ville afspejle alle forskellene mellem de forskellige varetyper, og at samme varetype produceret i Unionen afveg fra samme varetype produceret i Kina. CCCMC fremlagde heller ikke oplysninger om, hvilke andre egenskaber der ville være nødvendige for sagen. Kommissionen fastholdt derfor, at egenskaberne ved hvert PCN var tilstrækkeligt præciseret til at indfange alle forskellene mellem de forskellige varetyper og gjorde det muligt at foretage en fair vare(og pris-)sammenligning. |
| --- | --- |

(45)

For at definere den pågældende vare og skelne mellem de forskellige varetyper anvendte Kommissionen syv fysiske egenskaber som for eksempel vandabsorption, færdigbearbejdning (hvorvidt fliserne var glaserede eller uglaserede, enkelt- eller dobbeltbrændte, farvede eller ufarvede, korrigerede eller ej), størrelse og kvalitetsstandarder. Samme egenskaber blev allerede anvendt i den oprindelige undersøgelse. Ingen anden part hævdede, at de ikke ville afspejle alle forskellene mellem de forskellige varetyper, og at samme varetype produceret i Unionen afveg fra samme varetype produceret i Kina. CCCMC fremlagde heller ikke oplysninger om, hvilke andre egenskaber der ville være nødvendige for sagen. Kommissionen fastholdt derfor, at egenskaberne ved hvert PCN var tilstrækkeligt præciseret til at indfange alle forskellene mellem de forskellige varetyper og gjorde det muligt at foretage en fair vare(og pris-)sammenligning.

| (46) | Med hensyn til påstanden om, at det var berettiget at gruppere visse varetyper i et segment og analysere dem særskilt, fandt Kommissionen desuden heller ikke noget objektivt grundlag for at danne sådanne segmenter ud over de forskelle, der indfanges af PCN'et. Den bemærkede også, at der i den oprindelige undersøgelse ikke blev skelnet mellem grupper af varer. Desuden underbyggede CCCMC ikke sin anmodning med et konkret forslag, og ingen anden part hævdede, at gruppering af en række af varetyperne ville være nødvendig og berettiget. Endvidere vurderede Kommissionen, at en analyse pr. PCN ville være mere detaljeret end en analyse pr. segment bestående af en gruppe af visse PCN'er og derfor mere hensigtsmæssig. Kommissionen afviste derfor påstanden. |
| --- | --- |

(46)

Med hensyn til påstanden om, at det var berettiget at gruppere visse varetyper i et segment og analysere dem særskilt, fandt Kommissionen desuden heller ikke noget objektivt grundlag for at danne sådanne segmenter ud over de forskelle, der indfanges af PCN'et. Den bemærkede også, at der i den oprindelige undersøgelse ikke blev skelnet mellem grupper af varer. Desuden underbyggede CCCMC ikke sin anmodning med et konkret forslag, og ingen anden part hævdede, at gruppering af en række af varetyperne ville være nødvendig og berettiget. Endvidere vurderede Kommissionen, at en analyse pr. PCN ville være mere detaljeret end en analyse pr. segment bestående af en gruppe af visse PCN'er og derfor mere hensigtsmæssig. Kommissionen afviste derfor påstanden.

| (47) | I betragtning af ovenstående og i fraværet af yderligere bemærkninger vedrørende den pågældende vare og samme vare fastholdt Kommissionen, at disse varer er mage til hinanden i den i grundforordningens artikel 1, stk. 4, omhandlede betydning. |
| --- | --- |

(47)

I betragtning af ovenstående og i fraværet af yderligere bemærkninger vedrørende den pågældende vare og samme vare fastholdt Kommissionen, at disse varer er mage til hinanden i den i grundforordningens artikel 1, stk. 4, omhandlede betydning.

C.   SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING

SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING

1.   Indledende bemærkninger

Indledende bemærkninger

| (48) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, hvorvidt udløbet af de gældende foranstaltninger sandsynligvis ville føre til fortsat eller fornyet dumping fra de kinesiske eksporterende producenters side. |
| --- | --- |

(48)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, hvorvidt udløbet af de gældende foranstaltninger sandsynligvis ville føre til fortsat eller fornyet dumping fra de kinesiske eksporterende producenters side.

| (49) | 19 eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter udfyldte stikprøveskemaet. Den eksportmængde af keramiske fliser til Unionen, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter oplyste, var på omkring 1,7 mio. m2 i den nuværende undersøgelsesperiode, hvilket svarer til omkring 11 % af den samlede importmængde af den pågældende vare fra Kina, som Eurostat har registreret for samme periode. De samarbejdsvillige eksporterende producenters eller grupper af producerende producenters samlede oplyste produktionskapacitet beløb sig til 207 mio. m2, hvilket er omkring 1,5 % af den samlede kinesiske produktionskapacitet (anslået til 13,9 mia. m2 i 2015). En nærmere beskrivelse af produktionskapaciteten i Kina findes i afsnit 3, litra a), nedenfor. |
| --- | --- |

(49)

19 eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter udfyldte stikprøveskemaet. Den eksportmængde af keramiske fliser til Unionen, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter oplyste, var på omkring 1,7 mio. m2 i den nuværende undersøgelsesperiode, hvilket svarer til omkring 11 % af den samlede importmængde af den pågældende vare fra Kina, som Eurostat har registreret for samme periode. De samarbejdsvillige eksporterende producenters eller grupper af producerende producenters samlede oplyste produktionskapacitet beløb sig til 207 mio. m2, hvilket er omkring 1,5 % af den samlede kinesiske produktionskapacitet (anslået til 13,9 mia. m2 i 2015). En nærmere beskrivelse af produktionskapaciteten i Kina findes i afsnit 3, litra a), nedenfor.

2

2

2

| (50) | Kommissionen vurderede derfor sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping med henvisning til de oplysninger, som disse tre grupper af virksomheder havde fremlagt. |
| --- | --- |

(50)

Kommissionen vurderede derfor sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping med henvisning til de oplysninger, som disse tre grupper af virksomheder havde fremlagt.

2.   Dumping i den nuværende undersøgelsesperiode

Dumping i den nuværende undersøgelsesperiode

a)   Referenceland

| (51) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi fastsat på grundlag af den pris, der faktisk blev betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet, eller den beregnede værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«). |
| --- | --- |

(51)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi fastsat på grundlag af den pris, der faktisk blev betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet, eller den beregnede værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«).

| (52) | CCCMC gjorde indsigelse imod den metode, hvor der anvendes et referenceland til at fastsætte den normale værdi som sådan, ved at påpege, at afsnit 15 i protokollen om Kinas tiltrædelse af WTO var udløbet efter den 11. december 2016. Ifølge CCCMC burde den normale værdi for de kinesiske eksporterende producenter derfor beregnes på baggrund af deres egne hjemmemarkedspriser og/eller -omkostninger. Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog CCCMC disse påstande. |
| --- | --- |

(52)

CCCMC gjorde indsigelse imod den metode, hvor der anvendes et referenceland til at fastsætte den normale værdi som sådan, ved at påpege, at afsnit 15 i protokollen om Kinas tiltrædelse af WTO var udløbet efter den 11. december 2016. Ifølge CCCMC burde den normale værdi for de kinesiske eksporterende producenter derfor beregnes på baggrund af deres egne hjemmemarkedspriser og/eller -omkostninger. Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog CCCMC disse påstande.

| (53) | Kommissionen mindede om, at alle kinesiske eksporterende producenter fik mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling med henblik på individuelle beregninger af dumpingmargener. Ingen af eksportørerne gjorde brug af denne mulighed. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, blev den normale værdi derfor fastsat på grundlag af data fra et referenceland. Påstanden blev således afvist. |
| --- | --- |

(53)

Kommissionen mindede om, at alle kinesiske eksporterende producenter fik mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling med henblik på individuelle beregninger af dumpingmargener. Ingen af eksportørerne gjorde brug af denne mulighed. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, blev den normale værdi derfor fastsat på grundlag af data fra et referenceland. Påstanden blev således afvist.

| (54) | I den oprindelige undersøgelse blev USA anvendt som referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi med hensyn til Kina. |
| --- | --- |

(54)

I den oprindelige undersøgelse blev USA anvendt som referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi med hensyn til Kina.

| (55) | I meddelelsen om indledning oplyste Kommissionen de interesserede parter om, at den påtænkte at anvende USA som referenceland og opfordrede parterne til at fremsætte bemærkninger. I meddelelsen om indledning blev det desuden nævnt, at andre producenter med markedsøkonomi, bl.a. i Tyrkiet, De Forenede Arabiske Emirater (UAE), Indien og Brasilien, ville kunne blive lokaliseret og ligeledes undersøgt. |
| --- | --- |

(55)

I meddelelsen om indledning oplyste Kommissionen de interesserede parter om, at den påtænkte at anvende USA som referenceland og opfordrede parterne til at fremsætte bemærkninger. I meddelelsen om indledning blev det desuden nævnt, at andre producenter med markedsøkonomi, bl.a. i Tyrkiet, De Forenede Arabiske Emirater (UAE), Indien og Brasilien, ville kunne blive lokaliseret og ligeledes undersøgt.

| (56) | CCCMC udtrykte bekymring for, hvorvidt USA var egnet som referenceland, efter indledningen af sagen. CCCMC mente ikke, at USA var et passende referenceland, fordi der angiveligt var forskelle i Kinas og USA's økonomiske udvikling, og fordi USA havde et lavt forbrug af keramiske fliser på gulvbelægningsmarkedet. CCCMC gav udtryk for, at det ville være mere passende at vælge Brasilien, Indien, Mexico eller Tyrkiet som referenceland, fordi de pågældende lande og Kina lignede hinanden med hensyn til udviklingsniveau og havde et sammenligneligt forbrug på hjemmemarkedet. |
| --- | --- |

(56)

CCCMC udtrykte bekymring for, hvorvidt USA var egnet som referenceland, efter indledningen af sagen. CCCMC mente ikke, at USA var et passende referenceland, fordi der angiveligt var forskelle i Kinas og USA's økonomiske udvikling, og fordi USA havde et lavt forbrug af keramiske fliser på gulvbelægningsmarkedet. CCCMC gav udtryk for, at det ville være mere passende at vælge Brasilien, Indien, Mexico eller Tyrkiet som referenceland, fordi de pågældende lande og Kina lignede hinanden med hensyn til udviklingsniveau og havde et sammenligneligt forbrug på hjemmemarkedet.

| (57) | For så vidt angår USA hævdede CET, at der var et højt niveau af konkurrence på hjemmemarkedet, og dét med hensyn til en lang række produkter, der er fuldt ud sammenlignelige med dem, som Kina eksporterer. CET hævede desuden, at adgangen til råvarer og energiressourcer i USA og Kina lignede hinanden, og at de mængder, der blev solgt på hjemmemarkedet i USA, gjorde USA til et repræsentativt valg af referenceland. |
| --- | --- |

(57)

For så vidt angår USA hævdede CET, at der var et højt niveau af konkurrence på hjemmemarkedet, og dét med hensyn til en lang række produkter, der er fuldt ud sammenlignelige med dem, som Kina eksporterer. CET hævede desuden, at adgangen til råvarer og energiressourcer i USA og Kina lignede hinanden, og at de mængder, der blev solgt på hjemmemarkedet i USA, gjorde USA til et repræsentativt valg af referenceland.

| (58) | Som følge af disse bemærkninger kontaktede Kommissionen ovennævnte landes repræsentationer samt de lande, der tegnede sig for de største importmængder af keramiske fliser til Unionen, for at anmode om deres hjælp med hensyn til at identificere producenter i deres respektive lande, som kunne blive opfordret til at samarbejde som producenter i referencelandet. Der blev desuden fremsendt anmodninger om samarbejde til de kendte producenter og sammenslutninger af producenter i referencelandet. |
| --- | --- |

(58)

Som følge af disse bemærkninger kontaktede Kommissionen ovennævnte landes repræsentationer samt de lande, der tegnede sig for de største importmængder af keramiske fliser til Unionen, for at anmode om deres hjælp med hensyn til at identificere producenter i deres respektive lande, som kunne blive opfordret til at samarbejde som producenter i referencelandet. Der blev desuden fremsendt anmodninger om samarbejde til de kendte producenter og sammenslutninger af producenter i referencelandet.

| (59) | Ti producenter gav udtryk for, at de var villige til at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. De var beliggende i henholdsvis USA (3), Brasilien (2) og Indien (5). Kommissionen fremsendte referencelandsspørgeskemaet til dem den 20. januar 2017. Der blev ikke modtaget noget svar fra Indien. For så vidt angår de eksporterende producenter fra Brasilien svarede én producent ikke, og den anden ophørte med at samarbejde. Fra USA ophørte én producent med at samarbejde, og to producenter udfyldte spørgeskemaet. |
| --- | --- |

(59)

Ti producenter gav udtryk for, at de var villige til at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. De var beliggende i henholdsvis USA (3), Brasilien (2) og Indien (5). Kommissionen fremsendte referencelandsspørgeskemaet til dem den 20. januar 2017. Der blev ikke modtaget noget svar fra Indien. For så vidt angår de eksporterende producenter fra Brasilien svarede én producent ikke, og den anden ophørte med at samarbejde. Fra USA ophørte én producent med at samarbejde, og to producenter udfyldte spørgeskemaet.

| (60) | På grundlag af de foreliggende oplysninger konkluderede Kommissionen, at USA havde en betydelig produktion og et tilfredsstillende niveau af konkurrence på hjemmemarkedet. USA's forbrug på hjemmemarkedet var på omkring 254 mio. m2. Der var mindst 28 producenter på hjemmemarkedet. Desuden repræsenterer import, navnlig med oprindelse i Kina (af en samlet importmængde på 49 mio. m2), 68 % af forbruget. Bortset fra en toldsats på 8,5 %-10 % er der ingen gældende importrestriktioner. Producenterne i USA anvendte en fremstillingsproces, der lignede den, som de kinesiske eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, anvendte. De samarbejdsvillige producenter i USA indberettede et salg på hjemmemarkedet på hhv. 2,0 og 2,9 mio. m2. |
| --- | --- |

(60)

På grundlag af de foreliggende oplysninger konkluderede Kommissionen, at USA havde en betydelig produktion og et tilfredsstillende niveau af konkurrence på hjemmemarkedet. USA's forbrug på hjemmemarkedet var på omkring 254 mio. m2. Der var mindst 28 producenter på hjemmemarkedet. Desuden repræsenterer import, navnlig med oprindelse i Kina (af en samlet importmængde på 49 mio. m2), 68 % af forbruget. Bortset fra en toldsats på 8,5 %-10 % er der ingen gældende importrestriktioner. Producenterne i USA anvendte en fremstillingsproces, der lignede den, som de kinesiske eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, anvendte. De samarbejdsvillige producenter i USA indberettede et salg på hjemmemarkedet på hhv. 2,0 og 2,9 mio. m2.

2

2

2

| (61) | Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede CCCMC, at USA under alle omstændigheder ikke var et egnet referenceland, og at Kommissionen undlod at anvende et land, hvor prisen for samme vare er dannet under forhold, der i så vidt omfang som muligt ligner forholdene i eksportlandet. |
| --- | --- |

(61)

Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede CCCMC, at USA under alle omstændigheder ikke var et egnet referenceland, og at Kommissionen undlod at anvende et land, hvor prisen for samme vare er dannet under forhold, der i så vidt omfang som muligt ligner forholdene i eksportlandet.

| (62) | Med hensyn til denne påstand mindes der først om, at Kommissionen kontaktede de officielle repræsentationer og/eller producenter i Brasilien, Indien, Indonesien, Malaysia, Mexico, Rusland, Serbien, Thailand, Tunesien, Tyrkiet, UAE, Ukraine og USA. Som beskrevet i betragtning 59 samarbejdede imidlertid kun to producenter. |
| --- | --- |

(62)

Med hensyn til denne påstand mindes der først om, at Kommissionen kontaktede de officielle repræsentationer og/eller producenter i Brasilien, Indien, Indonesien, Malaysia, Mexico, Rusland, Serbien, Thailand, Tunesien, Tyrkiet, UAE, Ukraine og USA. Som beskrevet i betragtning 59 samarbejdede imidlertid kun to producenter.

| (63) | Som nævnt i betragtning 60 blev USA betragtet som et egnet referenceland, fordi USA havde en betydelig produktion, et betydeligt forbrug og et tilfredsstillende niveau af konkurrence på hjemmemarkedet. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(63)

Som nævnt i betragtning 60 blev USA betragtet som et egnet referenceland, fordi USA havde en betydelig produktion, et betydeligt forbrug og et tilfredsstillende niveau af konkurrence på hjemmemarkedet. Påstanden blev derfor afvist.

| (64) | Efter fremlæggelsen af oplysninger gav én importør udtryk for betænkeligheder med hensyn til valget af to producenter i USA, der var forretningsmæssigt forbundet med EU-producenter, og fastsættelsen af den normale værdi for Kina på grundlag af disse to producenter. Derfor kan objektiviteten af de data, der er indsamlet fra sådanne producenter, drages i tvivl. |
| --- | --- |

(64)

Efter fremlæggelsen af oplysninger gav én importør udtryk for betænkeligheder med hensyn til valget af to producenter i USA, der var forretningsmæssigt forbundet med EU-producenter, og fastsættelsen af den normale værdi for Kina på grundlag af disse to producenter. Derfor kan objektiviteten af de data, der er indsamlet fra sådanne producenter, drages i tvivl.

| (65) | Kommissionen bemærkede, at selv hvis en producent i referencelandet er forretningsmæssigt forbundet med en EU-producent, vil denne forbindelse ikke ugyldiggøre eller påvirke fastsættelsen af den normale værdi (9). |
| --- | --- |

(65)

Kommissionen bemærkede, at selv hvis en producent i referencelandet er forretningsmæssigt forbundet med en EU-producent, vil denne forbindelse ikke ugyldiggøre eller påvirke fastsættelsen af den normale værdi (9).

9

| (66) | I betragtning af ovenstående og i mangel af yderligere bemærkninger konkluderede Kommissionen, at USA var et egnet referenceland, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). |
| --- | --- |

(66)

I betragtning af ovenstående og i mangel af yderligere bemærkninger konkluderede Kommissionen, at USA var et egnet referenceland, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

b)   Normal værdi

| (67) | De oplysninger, der blev modtaget fra de to samarbejdsvillige producenter i referencelandet, blev anvendt som grundlag for fastsættelsen af den normale værdi. |
| --- | --- |

(67)

De oplysninger, der blev modtaget fra de to samarbejdsvillige producenter i referencelandet, blev anvendt som grundlag for fastsættelsen af den normale værdi.

| (68) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, hvorvidt den samlede mængde af samme vare, som de samarbejdsvillige producenter i referencelandet solgte til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i den nuværende undersøgelsesperiode, var repræsentativ. Med henblik herpå blev deres samlede salgsmængde sammenlignet med den samlede mængde af den pågældende vare, som hver af de kinesiske eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, eksporterede til Unionen. På dette grundlag fandt Kommissionen, at samme vare blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet i USA. |
| --- | --- |

(68)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, hvorvidt den samlede mængde af samme vare, som de samarbejdsvillige producenter i referencelandet solgte til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i den nuværende undersøgelsesperiode, var repræsentativ. Med henblik herpå blev deres samlede salgsmængde sammenlignet med den samlede mængde af den pågældende vare, som hver af de kinesiske eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, eksporterede til Unionen. På dette grundlag fandt Kommissionen, at samme vare blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet i USA.

| (69) | Dernæst sammenlignede Kommissionen salgsmængderne pr. varetype på markedet i USA med de eksportmængder til Unionen, som hver af de kinesiske eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, tegnede sig for. Sammenligningen viste, at to varetyper, der var direkte sammenlignelige, ikke blev solgt i repræsentative mængder i USA. Den normale værdi for disse to varetyper blev derfor beregnet på grundlag af deres egne SA&G samt fortjeneste og justeringer ved normal handel. |
| --- | --- |

(69)

Dernæst sammenlignede Kommissionen salgsmængderne pr. varetype på markedet i USA med de eksportmængder til Unionen, som hver af de kinesiske eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, tegnede sig for. Sammenligningen viste, at to varetyper, der var direkte sammenlignelige, ikke blev solgt i repræsentative mængder i USA. Den normale værdi for disse to varetyper blev derfor beregnet på grundlag af deres egne SA&G samt fortjeneste og justeringer ved normal handel.

| (70) | Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede CCCMC, at det ikke giver mening at sammenligne referencelandsproducenternes salgsmængde på deres hjemmemarked med de kinesiske eksporterende producenters eksportsalgsmængde, da de slet ikke er forbundet med hinanden. Derfor fortalte den analyse, som Kommissionen havde foretaget, ikke noget om, hvorvidt hjemmemarkedssalget i USA var repræsentativt for disse varetyper. |
| --- | --- |

(70)

Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede CCCMC, at det ikke giver mening at sammenligne referencelandsproducenternes salgsmængde på deres hjemmemarked med de kinesiske eksporterende producenters eksportsalgsmængde, da de slet ikke er forbundet med hinanden. Derfor fortalte den analyse, som Kommissionen havde foretaget, ikke noget om, hvorvidt hjemmemarkedssalget i USA var repræsentativt for disse varetyper.

| (71) | Analogt med en situation med dumpingberegninger i markedsøkonomier kontrollerede Kommissionen, hvorvidt transaktionerne i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, blev foretaget i tilstrækkelige mængder på et individuelt varetypeniveau. Da disse to varetyper tegnede sig for henholdsvis 0,70 % og 0,09 % af de kinesiske eksporterende producenters salg, vurderede Kommissionen, at hjemmemarkedssalget i USA ikke var repræsentativt og beregnede den normale værdi. Desuden mente Kommissionen, at den anvendte metode ikke havde nogen virkning for fastsættelsen af dumpingmargenen. Påstanden afvises derfor. |
| --- | --- |

(71)

Analogt med en situation med dumpingberegninger i markedsøkonomier kontrollerede Kommissionen, hvorvidt transaktionerne i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, blev foretaget i tilstrækkelige mængder på et individuelt varetypeniveau. Da disse to varetyper tegnede sig for henholdsvis 0,70 % og 0,09 % af de kinesiske eksporterende producenters salg, vurderede Kommissionen, at hjemmemarkedssalget i USA ikke var repræsentativt og beregnede den normale værdi. Desuden mente Kommissionen, at den anvendte metode ikke havde nogen virkning for fastsættelsen af dumpingmargenen. Påstanden afvises derfor.

| (72) | Kommissionen fastlagde dernæst andelen af det rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver varetype i den nuværende undersøgelsesperiode med henblik på at afgøre, hvorvidt det faktiske salg på hjemmemarkedet skulle anvendes til beregningen af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. |
| --- | --- |

(72)

Kommissionen fastlagde dernæst andelen af det rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver varetype i den nuværende undersøgelsesperiode med henblik på at afgøre, hvorvidt det faktiske salg på hjemmemarkedet skulle anvendes til beregningen af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.

| (73) | Den normale værdi er baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype, uanset om dette salg er fortjenstgivende eller ej, hvis:






  — | salgsmængden af den varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og |
| --- | --- | --- |

(73)

Den normale værdi er baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype, uanset om dette salg er fortjenstgivende eller ej, hvis:

—

salgsmængden af den varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og

| — | den vejede gennemsnitlige salgspris for denne varetype er lig med eller højere end produktionsomkostningerne pr. enhed. |
| --- | --- |

—

den vejede gennemsnitlige salgspris for denne varetype er lig med eller højere end produktionsomkostningerne pr. enhed.

| (74) | I så fald er den normale værdi det vejede gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende varetype i UP. |
| --- | --- |

(74)

I så fald er den normale værdi det vejede gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende varetype i UP.

| (75) | Den normale værdi er den faktiske pris pr. varetype på kun det fortjenstgivende salg på hjemmemarkedet af varetyperne i UP, hvis:






  — | mængden af rentabelt salg af varetypen udgør højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller |
| --- | --- | --- |

(75)

Den normale værdi er den faktiske pris pr. varetype på kun det fortjenstgivende salg på hjemmemarkedet af varetyperne i UP, hvis:

—

mængden af rentabelt salg af varetypen udgør højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller

| — | den vejede gennemsnitlige pris for denne varetype er lavere end enhedsproduktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

—

den vejede gennemsnitlige pris for denne varetype er lavere end enhedsproduktionsomkostningerne.

| (76) | Analysen af salget på hjemmemarkedet viste, at den normale værdi for 10 varetyper blev fastsat på grundlag af den i betragtning 74 nævnte metode og for syv varetyper på grundlag af den i betragtning 75 nævnte metode. |
| --- | --- |

(76)

Analysen af salget på hjemmemarkedet viste, at den normale værdi for 10 varetyper blev fastsat på grundlag af den i betragtning 74 nævnte metode og for syv varetyper på grundlag af den i betragtning 75 nævnte metode.

| (77) | De samarbejdsvillige producenter i USA indberettede i alt 17 varetyper, mens de kinesiske samarbejdsvillige eksporterende producenter indberettede i alt 15 varetyper. Imidlertid afslørede sammenligningen af de varetyper, der eksporteres af de kinesiske producenter og sælges af producenterne i USA, at kun to varetyper direkte matchede hinanden. Det begrænsede antal varetyper, der matchede hinanden, blev forklaret ved den ret komplekse definition af varetyperne, der involverer syv egenskaber og 672 mulige kombinationer (herunder, men ikke begrænset til porcelæn/ikkeporcelæn, syv typer af overfladebearbejdning og enkelt, dobbelt eller ingen glasering). Da det er et krav at tage hensyn til 100 % af eksportsalget i beregningerne af dumping med henblik på at foretage et match, var det nødvendigt at foretage en række justeringer. |
| --- | --- |

(77)

De samarbejdsvillige producenter i USA indberettede i alt 17 varetyper, mens de kinesiske samarbejdsvillige eksporterende producenter indberettede i alt 15 varetyper. Imidlertid afslørede sammenligningen af de varetyper, der eksporteres af de kinesiske producenter og sælges af producenterne i USA, at kun to varetyper direkte matchede hinanden. Det begrænsede antal varetyper, der matchede hinanden, blev forklaret ved den ret komplekse definition af varetyperne, der involverer syv egenskaber og 672 mulige kombinationer (herunder, men ikke begrænset til porcelæn/ikkeporcelæn, syv typer af overfladebearbejdning og enkelt, dobbelt eller ingen glasering). Da det er et krav at tage hensyn til 100 % af eksportsalget i beregningerne af dumping med henblik på at foretage et match, var det nødvendigt at foretage en række justeringer.

| (78) | Kommissionen besluttede først at øge sammenligneligheden ved at beregne den normale værdi af endnu en række varetyper. Der mindes i den forbindelse om, at de kinesiske samarbejdsvillige eksporterende producenter solgte to ikkeporcelænsvaretyper til Unionen (hvilket repræsenterede omkring 6 % af den samlede eksportmængde til Unionen). Producenterne i referencelandet USA fremstillede imidlertid ikke sådanne ikkeporcelænsvaretyper. Kommissionen besluttede derfor at beregne fremstillingsomkostningerne for ikkeporcelænsvaretyper ved at sammenligne EU-erhvervsgrenens omkostninger for porcelæn og ikkeporcelæn. Fremstillingsomkostningerne for ikkeporcelænsvaretyper blev konstateret at være 30 % lavere end fremstillingsomkostningerne for porcelænsvaretyper. Forholdet blev anvendt på de sytten varetyper, som producenterne i USA havde indberettet, for at matche disse med de varetyper, som de kinesiske eksporterende producenter havde indberettet. |
| --- | --- |

(78)

Kommissionen besluttede først at øge sammenligneligheden ved at beregne den normale værdi af endnu en række varetyper. Der mindes i den forbindelse om, at de kinesiske samarbejdsvillige eksporterende producenter solgte to ikkeporcelænsvaretyper til Unionen (hvilket repræsenterede omkring 6 % af den samlede eksportmængde til Unionen). Producenterne i referencelandet USA fremstillede imidlertid ikke sådanne ikkeporcelænsvaretyper. Kommissionen besluttede derfor at beregne fremstillingsomkostningerne for ikkeporcelænsvaretyper ved at sammenligne EU-erhvervsgrenens omkostninger for porcelæn og ikkeporcelæn. Fremstillingsomkostningerne for ikkeporcelænsvaretyper blev konstateret at være 30 % lavere end fremstillingsomkostningerne for porcelænsvaretyper. Forholdet blev anvendt på de sytten varetyper, som producenterne i USA havde indberettet, for at matche disse med de varetyper, som de kinesiske eksporterende producenter havde indberettet.

| (79) | For så vidt angår uglaserede keramiske fliser indberettede de kinesiske eksporterende producenter salg af sådanne (fire varetyper, der repræsenterede omkring 56 % af den samlede eksportmængde til Unionen), for hvilke det ikke var muligt at foretage et direkte match med de varetyper, der blev solgt af de samarbejdsvillige producenter i USA. Ved at anvende samme metode som beskrevet i betragtning 78 ovenfor beregnede Kommissionen fremstillingsomkostningerne for enkeltglaserede varetyper ved at sammenligne EU-erhvervsgrenens omkostninger for enkeltglaserede og uglaserede varetyper. Fremstillingsomkostningerne for uglaserede keramiske fliser blev konstateret at være 6 % lavere end fremstillingsomkostningerne for enkeltglaserede varetyper. Forholdet blev anvendt på de 17 varetyper, som producenterne i USA havde indberettet. |
| --- | --- |

(79)

For så vidt angår uglaserede keramiske fliser indberettede de kinesiske eksporterende producenter salg af sådanne (fire varetyper, der repræsenterede omkring 56 % af den samlede eksportmængde til Unionen), for hvilke det ikke var muligt at foretage et direkte match med de varetyper, der blev solgt af de samarbejdsvillige producenter i USA. Ved at anvende samme metode som beskrevet i betragtning 78 ovenfor beregnede Kommissionen fremstillingsomkostningerne for enkeltglaserede varetyper ved at sammenligne EU-erhvervsgrenens omkostninger for enkeltglaserede og uglaserede varetyper. Fremstillingsomkostningerne for uglaserede keramiske fliser blev konstateret at være 6 % lavere end fremstillingsomkostningerne for enkeltglaserede varetyper. Forholdet blev anvendt på de 17 varetyper, som producenterne i USA havde indberettet.

| (80) | På grundlag af de yderligere beregnede normale værdier matchede tre af de varetyper, der blev fremstillet af producenterne i USA og de kinesiske eksporterende producenter. For de varetyper, for hvilke det ikke var muligt at foretage et direkte match, besluttede Kommissionen til sidst at sammenligne de varetyper, der blev solgt af de kinesiske eksporterende producenter, med de varetyper fra USA, der havde de nærmest tilsvarende tekniske egenskaber og den laveste normale værdi. |
| --- | --- |

(80)

På grundlag af de yderligere beregnede normale værdier matchede tre af de varetyper, der blev fremstillet af producenterne i USA og de kinesiske eksporterende producenter. For de varetyper, for hvilke det ikke var muligt at foretage et direkte match, besluttede Kommissionen til sidst at sammenligne de varetyper, der blev solgt af de kinesiske eksporterende producenter, med de varetyper fra USA, der havde de nærmest tilsvarende tekniske egenskaber og den laveste normale værdi.

| (81) | Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede to interesserede parter, at Kommissionen havde undladt at fremlægge oplysninger vedrørende referencelandsproducenternes specifikke varetyper. Desuden hævdede de, at de ikke var i stand til at pege på, hvorvidt der var forskelle (ikke afspejlet i PCN), der berettigede en justering. |
| --- | --- |

(81)

Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede to interesserede parter, at Kommissionen havde undladt at fremlægge oplysninger vedrørende referencelandsproducenternes specifikke varetyper. Desuden hævdede de, at de ikke var i stand til at pege på, hvorvidt der var forskelle (ikke afspejlet i PCN), der berettigede en justering.

| (82) | Kommissionen fremlagde beregningerne af den normale værdi pr. varetype for de interesserede parter. Som nævnt i betragtning 45 blev varetyperne defineret på grundlag af følgende tekniske egenskaber: vandabsorption, færdigbearbejdning (glaserede enkeltbrændte, glaserede dobbeltbrændte eller uglaserede, polerede eller upolerede, hvorvidt flisernes inderste lag er farvet eller ufarvet, korrigerede eller fejlfrie), størrelse af overfladebearbejdningen og kvalitetsstandard. |
| --- | --- |

(82)

Kommissionen fremlagde beregningerne af den normale værdi pr. varetype for de interesserede parter. Som nævnt i betragtning 45 blev varetyperne defineret på grundlag af følgende tekniske egenskaber: vandabsorption, færdigbearbejdning (glaserede enkeltbrændte, glaserede dobbeltbrændte eller uglaserede, polerede eller upolerede, hvorvidt flisernes inderste lag er farvet eller ufarvet, korrigerede eller fejlfrie), størrelse af overfladebearbejdningen og kvalitetsstandard.

| (83) | Ingen af de interesserede parter fremsatte bemærkninger med hensyn til definitionen af varetyperne, foreslog yderligere relevante metoder eller indgav yderligere oplysninger. Kommissionen vurderede, at definitionerne af varetyperne var tilstrækkelige til at indfange alle forskelle, der havde indvirkning på prissammenligneligheden. Der blev derfor set bort fra påstanden. Desuden hævdede en kinesisk eksporterende producent, der indgik i stikprøven, at Kommissionen ikke burde anvende den vejede gennemsnitlige fortjeneste og de SA&G-margener for hjemmemarkedssalget, der var konstateret i referencelandet, ved fastsættelsen af den beregnede normale værdi, men den vejede gennemsnitlige fortjeneste og SA&G-margenerne for de varetyper, der havde de mest tilsvarende tekniske egenskaber. |
| --- | --- |

(83)

Ingen af de interesserede parter fremsatte bemærkninger med hensyn til definitionen af varetyperne, foreslog yderligere relevante metoder eller indgav yderligere oplysninger. Kommissionen vurderede, at definitionerne af varetyperne var tilstrækkelige til at indfange alle forskelle, der havde indvirkning på prissammenligneligheden. Der blev derfor set bort fra påstanden. Desuden hævdede en kinesisk eksporterende producent, der indgik i stikprøven, at Kommissionen ikke burde anvende den vejede gennemsnitlige fortjeneste og de SA&G-margener for hjemmemarkedssalget, der var konstateret i referencelandet, ved fastsættelsen af den beregnede normale værdi, men den vejede gennemsnitlige fortjeneste og SA&G-margenerne for de varetyper, der havde de mest tilsvarende tekniske egenskaber.

| (84) | I den aktuelle sag blev de varetyper, der blev eksporteret af den interesserede part, ikke produceret og solgt i referencelandet. Derfor beregnede Kommissionen den normale værdi på grundlag af fremstillingsomkostningerne for de varetyper, der havde de mest tilsvarende tekniske egenskaber, og, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, de gennemsnitlige beløb for SA&G-omkostninger og fortjeneste på grundlag af aktuelle data vedrørende referencelandsproducenternes produktion og salg af samme vare i normal handel. Denne påstand blev derfor også afvist. |
| --- | --- |

(84)

I den aktuelle sag blev de varetyper, der blev eksporteret af den interesserede part, ikke produceret og solgt i referencelandet. Derfor beregnede Kommissionen den normale værdi på grundlag af fremstillingsomkostningerne for de varetyper, der havde de mest tilsvarende tekniske egenskaber, og, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, de gennemsnitlige beløb for SA&G-omkostninger og fortjeneste på grundlag af aktuelle data vedrørende referencelandsproducenternes produktion og salg af samme vare i normal handel. Denne påstand blev derfor også afvist.

c)   Eksportpris

| (85) | De tre grupper af eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, eksporterede direkte til Unionen i form af salg af den pågældende vare til uafhængige kunder i Unionen. Eksportprisen blev derfor fastsat til den pris, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, når denne blev solgt til eksport til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8, i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(85)

De tre grupper af eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, eksporterede direkte til Unionen i form af salg af den pågældende vare til uafhængige kunder i Unionen. Eksportprisen blev derfor fastsat til den pris, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, når denne blev solgt til eksport til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8, i den nuværende undersøgelsesperiode.

d)   Sammenligning

| (86) | Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen for de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, ab fabrik. Hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der indvirkede på priser og prissammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen for de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, ab fabrik. Hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der indvirkede på priser og prissammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.

| (87) | Med hensyn til de hjemmemarkedspriser, som producenterne i referencelandet opkrævede, blev der foretaget justeringer for transportomkostninger, kreditomkostninger, håndteringsomkostninger, emballeringsomkostninger og provisioner samt for handelsleddet. For så vidt angår de eksportpriser, som de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, opkrævede, blev der foretaget justeringer for transport, forsikring, håndteringsomkostninger, kreditomkostninger, bankgebyrer, emballeringsomkostninger, importafgifter, toldafgifter og provisioner. |
| --- | --- |

(87)

Med hensyn til de hjemmemarkedspriser, som producenterne i referencelandet opkrævede, blev der foretaget justeringer for transportomkostninger, kreditomkostninger, håndteringsomkostninger, emballeringsomkostninger og provisioner samt for handelsleddet. For så vidt angår de eksportpriser, som de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, opkrævede, blev der foretaget justeringer for transport, forsikring, håndteringsomkostninger, kreditomkostninger, bankgebyrer, emballeringsomkostninger, importafgifter, toldafgifter og provisioner.

e)   Dumpingmargen

| (88) | Kommissionen sammenlignede den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare i referencelandet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, som hver af de samarbejdsvillige grupper, der indgik i stikprøven, opkrævede, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. |
| --- | --- |

(88)

Kommissionen sammenlignede den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare i referencelandet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, som hver af de samarbejdsvillige grupper, der indgik i stikprøven, opkrævede, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

| (89) | På dette grundlag blev det konstateret, at de vejede gennemsnitlige dumpingmargener i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, i den nuværende undersøgelsesperiode var på mellem 66 % og 231 %. |
| --- | --- |

(89)

På dette grundlag blev det konstateret, at de vejede gennemsnitlige dumpingmargener i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, i den nuværende undersøgelsesperiode var på mellem 66 % og 231 %.

f)   Konklusion vedrørende dumping i den nuværende undersøgelsesperiode

| (90) | Kommissionen konstaterede, at de kinesiske eksporterende producenter (med større mængder end i den oprindelige undersøgelse) fortsat eksporterede keramiske fliser til Unionen til dumpingpriser i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(90)

Kommissionen konstaterede, at de kinesiske eksporterende producenter (med større mængder end i den oprindelige undersøgelse) fortsat eksporterede keramiske fliser til Unionen til dumpingpriser i den nuværende undersøgelsesperiode.

3.   Dokumentation for sandsynlighed for fortsat dumping

Dokumentation for sandsynlighed for fortsat dumping

| (91) | Kommissionen analyserede desuden, hvorvidt der var sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe. Som led i analysen undersøgte Kommissionen den kinesiske produktionskapacitet og uudnyttede kapacitet, de kinesiske eksportørers adfærd på andre markeder, situationen på hjemmemarkedet i Kina og EU-markedets tiltrækningskraft. |
| --- | --- |

(91)

Kommissionen analyserede desuden, hvorvidt der var sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe. Som led i analysen undersøgte Kommissionen den kinesiske produktionskapacitet og uudnyttede kapacitet, de kinesiske eksportørers adfærd på andre markeder, situationen på hjemmemarkedet i Kina og EU-markedets tiltrækningskraft.

| (92) | Som nævnt ovenfor gav 19 kinesiske eksporterende producenter eller grupper af kinesiske eksporterende producenter, der kun repræsenterede 1,5 % af den anslåede kinesiske produktionskapacitet i 2015, sig til kende. De tre kinesiske eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, og som blev kontrolleret ved et kontrolbesøg på stedet, repræsenterede en brøkdel (nemlig 0,3 %) af den anslåede kinesiske produktion. De oplysninger om produktion og uudnyttet kapacitet fra kinesiske eksporterende producenter, der var tilgængelige for Kommissionen, var derfor begrænsede. |
| --- | --- |

(92)

Som nævnt ovenfor gav 19 kinesiske eksporterende producenter eller grupper af kinesiske eksporterende producenter, der kun repræsenterede 1,5 % af den anslåede kinesiske produktionskapacitet i 2015, sig til kende. De tre kinesiske eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, og som blev kontrolleret ved et kontrolbesøg på stedet, repræsenterede en brøkdel (nemlig 0,3 %) af den anslåede kinesiske produktion. De oplysninger om produktion og uudnyttet kapacitet fra kinesiske eksporterende producenter, der var tilgængelige for Kommissionen, var derfor begrænsede.

| (93) | Af den grund måtte størstedelen af resultaterne nedenfor vedrørende fortsat eller fornyet dumping baseres på andre kilder, dvs. Eurostat-data, den kinesiske eksportdatabase og de oplysninger, som EU-erhvervsgrenen havde fremlagt i anmodningen om fornyet undersøgelse. Analysen af de pågældende oplysninger afslørede følgende: |
| --- | --- |

(93)

Af den grund måtte størstedelen af resultaterne nedenfor vedrørende fortsat eller fornyet dumping baseres på andre kilder, dvs. Eurostat-data, den kinesiske eksportdatabase og de oplysninger, som EU-erhvervsgrenen havde fremlagt i anmodningen om fornyet undersøgelse. Analysen af de pågældende oplysninger afslørede følgende:

a)   Produktion og uudnyttet kapacitet i Kina

| (94) | Kinesiske producenter har etableret meget store anlæg til fremstilling af keramiske fliser, og produktionen overstiger fortsat langt Unionens produktion. Kinesiske producenter har i det seneste årti øget produktionen betydeligt og tilføjet produktionskapacitet og vedbliver hermed. Den kinesiske produktionskapacitet for keramiske fliser blev øget med næsten 30 % mellem 2011 og 2014, nemlig fra 10,8 til 13,9 mia. m2. Desuden steg antallet af kinesiske producenter af keramiske fliser betydeligt med næsten 20 % mellem 2014 og 2016, nemlig fra 1 452 i 2014 til 1 777. Produktionskapaciteten for 2016 blev anslået til omkring 17 mia. m2 ved at ekstrapolere produktionskapaciteten fra antallet af producerende virksomheder (10). |
| --- | --- |

(94)

Kinesiske producenter har etableret meget store anlæg til fremstilling af keramiske fliser, og produktionen overstiger fortsat langt Unionens produktion. Kinesiske producenter har i det seneste årti øget produktionen betydeligt og tilføjet produktionskapacitet og vedbliver hermed. Den kinesiske produktionskapacitet for keramiske fliser blev øget med næsten 30 % mellem 2011 og 2014, nemlig fra 10,8 til 13,9 mia. m2. Desuden steg antallet af kinesiske producenter af keramiske fliser betydeligt med næsten 20 % mellem 2014 og 2016, nemlig fra 1 452 i 2014 til 1 777. Produktionskapaciteten for 2016 blev anslået til omkring 17 mia. m2 ved at ekstrapolere produktionskapaciteten fra antallet af producerende virksomheder (10).

2

2

10

| (95) | Ifølge samme kinesiske statistiske kilde blev den faktiske produktion øget fra 8,7 mia. m2 i 2011 til 11,1 mia. m2 i 2016, dvs. med 2,4 mia. m2 i denne periode. Imidlertid steg produktionen af keramiske fliser ikke med samme hastighed som produktionskapaciteten for kinesiske keramiske fliser i perioden: Produktionskapaciteten blev øget med 6,2 mia. m2 (fra 10,8 mia. m2 i 2011 til 17 mia. m2 i 2016). Derfor blev den uudnyttede kapacitet øget med 20 % i 2011 til 35 % ved udgangen af 2016, hvilket svarer til en stigning på 3,8 mia. m2. Denne uudnyttede kapacitet er flere gange højere end Unionens samlede forbrug, som var på omkring 879 mio. m2 i NUP. |
| --- | --- |

(95)

Ifølge samme kinesiske statistiske kilde blev den faktiske produktion øget fra 8,7 mia. m2 i 2011 til 11,1 mia. m2 i 2016, dvs. med 2,4 mia. m2 i denne periode. Imidlertid steg produktionen af keramiske fliser ikke med samme hastighed som produktionskapaciteten for kinesiske keramiske fliser i perioden: Produktionskapaciteten blev øget med 6,2 mia. m2 (fra 10,8 mia. m2 i 2011 til 17 mia. m2 i 2016). Derfor blev den uudnyttede kapacitet øget med 20 % i 2011 til 35 % ved udgangen af 2016, hvilket svarer til en stigning på 3,8 mia. m2. Denne uudnyttede kapacitet er flere gange højere end Unionens samlede forbrug, som var på omkring 879 mio. m2 i NUP.

2

2

2

2

2

2

2

2

| (96) | Desuden afslørede oplysninger indsamlet under kontrollen på stedet, at de kontrollerede eksporterende producenters kapacitetsudnyttelsesgrad i perioden 2013-NUP faldt fra 74 % til 54 %, og at antallet af ansatte faldt med 25 %. Producenterne standsede produktionen i to måneder i første kvartal af 2017, da lagrene nåede op på et niveau, der repræsenterede 67 % af den samlede produktion i NUP. Ved udgangen af NUP havde de tre eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, oplagret 23 mio. m2 på deres lagre (Unionen importerede 15 mio. m2 fra Kina i NUP). |
| --- | --- |

(96)

Desuden afslørede oplysninger indsamlet under kontrollen på stedet, at de kontrollerede eksporterende producenters kapacitetsudnyttelsesgrad i perioden 2013-NUP faldt fra 74 % til 54 %, og at antallet af ansatte faldt med 25 %. Producenterne standsede produktionen i to måneder i første kvartal af 2017, da lagrene nåede op på et niveau, der repræsenterede 67 % af den samlede produktion i NUP. Ved udgangen af NUP havde de tre eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, oplagret 23 mio. m2 på deres lagre (Unionen importerede 15 mio. m2 fra Kina i NUP).

2

2

| (97) | I betragtning af at Kina råder over en stor produktionskapacitet og således er i stand til at øge sine produktionsmængder med kort varsel, ville ophævelsen af de nuværende foranstaltninger kort sagt sandsynligvis medføre øget kinesisk lavprisdumpingimport på EU-markedet. |
| --- | --- |

(97)

I betragtning af at Kina råder over en stor produktionskapacitet og således er i stand til at øge sine produktionsmængder med kort varsel, ville ophævelsen af de nuværende foranstaltninger kort sagt sandsynligvis medføre øget kinesisk lavprisdumpingimport på EU-markedet.

b)   De kinesiske eksportørers adfærd på tredjelandes markeder

| (98) | Kinesiske producenter eksporterer betydelige mængder af keramiske fliser til tredjelande uden for Unionen, navnlig Filippinerne, USA, Saudi-Arabien, Sydkorea, Indonesien, Thailand og Australien. |
| --- | --- |

(98)

Kinesiske producenter eksporterer betydelige mængder af keramiske fliser til tredjelande uden for Unionen, navnlig Filippinerne, USA, Saudi-Arabien, Sydkorea, Indonesien, Thailand og Australien.

| (99) | Kommissionen sammenlignede disse producenters gennemsnitspris for den pågældende vare på de vigtigste af ovennævnte eksportmarkeder i den nuværende undersøgelsesperiode med den gennemsnitlige eksportpris til EU-markedet. Sammenligningen blev foretaget på grundlag af oplysningerne fra den kinesiske eksportdatabase, hvor eksportværdierne er angivet i amerikanske dollar og på fob-basis. Mængder er angivet i kilogram. |
| --- | --- |

(99)

Kommissionen sammenlignede disse producenters gennemsnitspris for den pågældende vare på de vigtigste af ovennævnte eksportmarkeder i den nuværende undersøgelsesperiode med den gennemsnitlige eksportpris til EU-markedet. Sammenligningen blev foretaget på grundlag af oplysningerne fra den kinesiske eksportdatabase, hvor eksportværdierne er angivet i amerikanske dollar og på fob-basis. Mængder er angivet i kilogram.

| (100) | Priserne ved eksport til Unionen var betydeligt højere end priserne ved eksport til de øvrige vigtige eksportmarkeder. Gennemsnitsprisen ved eksport til Unionen var på omkring 0,46 USD/kg, mens gennemsnitsprisen ved eksport til de øvrige vigtige bestemmelsessteder var på omkring 0,34 USD. |
| --- | --- |

(100)

Priserne ved eksport til Unionen var betydeligt højere end priserne ved eksport til de øvrige vigtige eksportmarkeder. Gennemsnitsprisen ved eksport til Unionen var på omkring 0,46 USD/kg, mens gennemsnitsprisen ved eksport til de øvrige vigtige bestemmelsessteder var på omkring 0,34 USD.

| (101) | Ifølge den kinesiske eksportdatabase ville salgspriserne til resten af verden blive nedsat yderligere efter NUP. I andet halvår af 2016 faldt gennemsnitspriserne ved eksport til de vigtigste eksportmarkeder i forhold til eksportpriserne i NUP (– 37 % for Filippinerne, – 26 % for Saudi-Arabien, – 22 % for USA og omkring – 13 % for Sydkorea og Australien). |
| --- | --- |

(101)

Ifølge den kinesiske eksportdatabase ville salgspriserne til resten af verden blive nedsat yderligere efter NUP. I andet halvår af 2016 faldt gennemsnitspriserne ved eksport til de vigtigste eksportmarkeder i forhold til eksportpriserne i NUP (– 37 % for Filippinerne, – 26 % for Saudi-Arabien, – 22 % for USA og omkring – 13 % for Sydkorea og Australien).

c)   EU-markedets tiltrækningskraft

| (102) | Den anslåede efterspørgsel i Unionen er en brøkdel af den tilgængelige uudnyttede kapacitet på det kinesiske hjemmemarked. Før indførelsen af foranstaltningerne var Unionen et traditionelt eksportmarked for Kina: I den oprindelige undersøgelse konstaterede Kommissionen, at importen fra Kina i gennemsnit var nået op på 65 mio. m2 årligt, hvilket er mere end tre gange så meget, som Kina på nuværende tidspunkt eksporterer til EU. På nuværende tidspunkt er gennemsnitsprisen på EU-markedet (0,46 USD/kg) også højere end den kinesiske eksportpris (0,34 USD/kg) på de vigtigste eksportmarkeder. Det er derfor sandsynligt, at de kinesiske producenter ville forsøge at øge deres salg til Unionen ved at udnytte den kapacitet, de råder over, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe. |
| --- | --- |

(102)

Den anslåede efterspørgsel i Unionen er en brøkdel af den tilgængelige uudnyttede kapacitet på det kinesiske hjemmemarked. Før indførelsen af foranstaltningerne var Unionen et traditionelt eksportmarked for Kina: I den oprindelige undersøgelse konstaterede Kommissionen, at importen fra Kina i gennemsnit var nået op på 65 mio. m2 årligt, hvilket er mere end tre gange så meget, som Kina på nuværende tidspunkt eksporterer til EU. På nuværende tidspunkt er gennemsnitsprisen på EU-markedet (0,46 USD/kg) også højere end den kinesiske eksportpris (0,34 USD/kg) på de vigtigste eksportmarkeder. Det er derfor sandsynligt, at de kinesiske producenter ville forsøge at øge deres salg til Unionen ved at udnytte den kapacitet, de råder over, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe.

2

d)   Konklusion vedrørende dumping og sandsynlighed for fortsat dumping

| (103) | Undersøgelsen viste, at priserne ved eksport fra Kina af keramiske fliser til Unionen og til Kinas vigtigste eksportmarkeder lå under den normale værdi, der var blevet fastsat i NUP. Desuden steg både produktionskapacitet og produktion fortsat i Kina. Landets eksportmængde var ret stabil, og der var ikke tegn på, at det kinesiske forbrug på hjemmemarkedet ville kunne absorbere de enorme producerede og oplagrede mængder. De interesserede parter har heller ikke været i stand til at forklare, hvorledes disse mængder ellers ville kunne absorberes, uden at det ville udgøre en trussel mod Unionen. |
| --- | --- |

(103)

Undersøgelsen viste, at priserne ved eksport fra Kina af keramiske fliser til Unionen og til Kinas vigtigste eksportmarkeder lå under den normale værdi, der var blevet fastsat i NUP. Desuden steg både produktionskapacitet og produktion fortsat i Kina. Landets eksportmængde var ret stabil, og der var ikke tegn på, at det kinesiske forbrug på hjemmemarkedet ville kunne absorbere de enorme producerede og oplagrede mængder. De interesserede parter har heller ikke været i stand til at forklare, hvorledes disse mængder ellers ville kunne absorberes, uden at det ville udgøre en trussel mod Unionen.

| (104) | På det grundlag og i fraværet af bemærkninger fra interesserede parter vurderede Kommissionen, at der sandsynligvis ville blive eksporteret betydelige mængder af kinesiske keramiske fliser til Unionen til dumpingpriser, i tilfælde af at foranstaltningerne fik lov til at udløbe. |
| --- | --- |

(104)

På det grundlag og i fraværet af bemærkninger fra interesserede parter vurderede Kommissionen, at der sandsynligvis ville blive eksporteret betydelige mængder af kinesiske keramiske fliser til Unionen til dumpingpriser, i tilfælde af at foranstaltningerne fik lov til at udløbe.

D.   EU-ERHVERVSGRENEN

EU-ERHVERVSGRENEN

| (105) | EU-erhvervsgrenen har ikke gennemgået større strukturelle ændringer siden den oprindelige undersøgelse. Erhvervsgrenen er fortsat særdeles fragmenteret, og de små og mellemstore virksomheder udgør tilsammen en stor del af markedet (66 % på grundlag af produktionsmængden i 2015). Samme vare blev fremstillet af omkring 500 EU-producenter i den nuværende undersøgelsesperiode. De udgør »EU-erhvervsgrenen« i den i grundforordningens artikel 4, stk. 1, omhandlede betydning. |
| --- | --- |

(105)

EU-erhvervsgrenen har ikke gennemgået større strukturelle ændringer siden den oprindelige undersøgelse. Erhvervsgrenen er fortsat særdeles fragmenteret, og de små og mellemstore virksomheder udgør tilsammen en stor del af markedet (66 % på grundlag af produktionsmængden i 2015). Samme vare blev fremstillet af omkring 500 EU-producenter i den nuværende undersøgelsesperiode. De udgør »EU-erhvervsgrenen« i den i grundforordningens artikel 4, stk. 1, omhandlede betydning.

| (106) | Som beskrevet i betragtning 20 tog Kommissionen hensyn til den høje grad af fragmentering af EU-erhvervsgrenen, da den udtog en stikprøve af EU-producenterne, således at virksomheder fra hver sektor var repræsenteret. For at afspejle den respektive andel (vægt) af hvert segment i den samlede EU-produktion og for at give et repræsentativt billede af situationen i EU-erhvervsgrenen anvendte Kommissionen den respektive andel (vægt) til at veje visse mikroøkonomiske indikatorer (se betragtning 144) for de virksomheder, der indgik i stikprøven, i det specifikke segment i overensstemmelse med den metode, der blev anvendt i den oprindelige undersøgelse. |
| --- | --- |

(106)

Som beskrevet i betragtning 20 tog Kommissionen hensyn til den høje grad af fragmentering af EU-erhvervsgrenen, da den udtog en stikprøve af EU-producenterne, således at virksomheder fra hver sektor var repræsenteret. For at afspejle den respektive andel (vægt) af hvert segment i den samlede EU-produktion og for at give et repræsentativt billede af situationen i EU-erhvervsgrenen anvendte Kommissionen den respektive andel (vægt) til at veje visse mikroøkonomiske indikatorer (se betragtning 144) for de virksomheder, der indgik i stikprøven, i det specifikke segment i overensstemmelse med den metode, der blev anvendt i den oprindelige undersøgelse.

| (107) | Vægtene blev fastsat på grundlag af oplysninger indgivet af ansøgeren, nemlig produktionsmængder i 2015 for virksomheder beliggende i de lande, der repræsenterede 79 % af EU-produktionen (11). Vægtene var som følger: Virksomheder fra sektoren med små virksomheder med en produktion på under 5 mio. kvadratmeter repræsenterede 41 % af den samlede EU-produktion, virksomheder fra sektoren med mellemstore virksomheder med en produktion på mellem 5 og 10 mio. kvadratmeter repræsenterede 25 % af den samlede EU-produktion, og virksomheder fra sektoren med store virksomheder repræsenterede 34 % af den samlede EU-produktion. |
| --- | --- |

(107)

Vægtene blev fastsat på grundlag af oplysninger indgivet af ansøgeren, nemlig produktionsmængder i 2015 for virksomheder beliggende i de lande, der repræsenterede 79 % af EU-produktionen (11). Vægtene var som følger: Virksomheder fra sektoren med små virksomheder med en produktion på under 5 mio. kvadratmeter repræsenterede 41 % af den samlede EU-produktion, virksomheder fra sektoren med mellemstore virksomheder med en produktion på mellem 5 og 10 mio. kvadratmeter repræsenterede 25 % af den samlede EU-produktion, og virksomheder fra sektoren med store virksomheder repræsenterede 34 % af den samlede EU-produktion.

11

E.   SITUATION PÅ EU-MARKEDET

SITUATION PÅ EU-MARKEDET

1.   EU-forbruget

EU-forbruget

| (108) | EU-forbruget blev fastsat ved at tilføje netto-EU-salget til importen fra Kina og tredjelande. Produktionsmængderne var baseret på Eurostat-data og data fra CET-medlemmerne. |
| --- | --- |

(108)

EU-forbruget blev fastsat ved at tilføje netto-EU-salget til importen fra Kina og tredjelande. Produktionsmængderne var baseret på Eurostat-data og data fra CET-medlemmerne.

| (109) | I den betragtede periode udviklede EU-forbruget sig som følger:

  Tabel 1


  EU-forbruget | 2013 | 2014 | 2015 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mængde (1 000 m2) | 750 158 | 837 188 | 851 104 | 878 968 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 112 | 113 | 117 |
| Kilde: Eurostat, CET. |

(109)

I den betragtede periode udviklede EU-forbruget sig som følger:

Tabel 1

Tabel 1

EU-forbruget

EU-forbruget

2013

2014

2015

NUP

Mængde (1 000 m2)

2

750 158

837 188

851 104

878 968

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

112

112

113

113

117

117

Kilde: Eurostat, CET.

Kilde

| (110) | EU-forbruget steg i den betragtede periode. Den største stigning (12 %) forekom mellem 2013 og 2014 fra 750 mio. m2 til omkring 837 mio. m2. I den betragtede periode steg forbruget samlet set med 17 % fra 750 mio. m2 til omkring 879 mio. m2 i NUP. |
| --- | --- |

(110)

EU-forbruget steg i den betragtede periode. Den største stigning (12 %) forekom mellem 2013 og 2014 fra 750 mio. m2 til omkring 837 mio. m2. I den betragtede periode steg forbruget samlet set med 17 % fra 750 mio. m2 til omkring 879 mio. m2 i NUP.

2

2

2

2

| (111) | I forhold til den periode, der blev undersøgt i den oprindelige undersøgelse, var forbruget imidlertid fortsat 37 % mindre i NUP end i 2007, hvor det var på omkring 1,4 mia. m2. Faldet i forbruget efter 2007 var forårsaget af en nedgang i forbruget på hjemmemarkedet som følge af krisen i euroområdet og den deraf følgende betydelige recession i bygge- og anlægssektoren (12). |
| --- | --- |

(111)

I forhold til den periode, der blev undersøgt i den oprindelige undersøgelse, var forbruget imidlertid fortsat 37 % mindre i NUP end i 2007, hvor det var på omkring 1,4 mia. m2. Faldet i forbruget efter 2007 var forårsaget af en nedgang i forbruget på hjemmemarkedet som følge af krisen i euroområdet og den deraf følgende betydelige recession i bygge- og anlægssektoren (12).

2

12

2.   Import fra Kina til Unionen

Import fra Kina til Unionen

2.1.   Mængde, pris og markedsandel for import fra Kina

Mængde, pris og markedsandel for import fra Kina

| (112) | Mængderne og markedsandelen for importen var baseret på Eurostat-data. |
| --- | --- |

(112)

Mængderne og markedsandelen for importen var baseret på Eurostat-data.

| (113) | I den betragtede periode udviklede mængden og markedsandelen for importen fra Kina sig som følger:

  Tabel 2


  Mængde og markedsandele for importen fra Kina | 2013 | 2014 | 2015 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde (1 000 m2) | 22 691 | 23 244 | 18 167 | 15 057 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 102 | 80 | 66 |
| Markedsandel (%) | – 3,02 | – 2,78 | – 2,13 | – 1,70 |
| Kilde: Eurostat. |

(113)

I den betragtede periode udviklede mængden og markedsandelen for importen fra Kina sig som følger:

Tabel 2

Tabel 2

Mængde og markedsandele for importen fra Kina

Mængde og markedsandele for importen fra Kina

2013

2014

2015

NUP

Importmængde (1 000 m2)

2

22 691

23 244

18 167

15 057

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

102

102

80

80

66

66

Markedsandel (%)

– 3,02

– 2,78

– 2,13

– 1,70

Kilde: Eurostat.

Kilde

| (114) | Som følge af indførelsen af antidumpingtold faldt importen af keramiske fliser fra Kina betydeligt (13). Ikke desto mindre var der fortsat import fra Kina på EU-markedet, og den repræsenterede i NUP en importmængde på omkring 15 mio. m2 og en markedsandel på 1,7 %. |
| --- | --- |

(114)

Som følge af indførelsen af antidumpingtold faldt importen af keramiske fliser fra Kina betydeligt (13). Ikke desto mindre var der fortsat import fra Kina på EU-markedet, og den repræsenterede i NUP en importmængde på omkring 15 mio. m2 og en markedsandel på 1,7 %.

13

2

| (115) | Importmængderne fra Kina faldt med 34 % i NUP i forhold til 2013 fra næsten omkring 22,7 mio. m2 til omkring 15 mio. m2. Markedsandelen for importen fra Kina faldt fra 3,2 % i 2013 til omkring 1,7 % i NUP. |
| --- | --- |

(115)

Importmængderne fra Kina faldt med 34 % i NUP i forhold til 2013 fra næsten omkring 22,7 mio. m2 til omkring 15 mio. m2. Markedsandelen for importen fra Kina faldt fra 3,2 % i 2013 til omkring 1,7 % i NUP.

2

2

2.2.   Importpris og prisunderbud

Importpris og prisunderbud

| (116) | I den betragtede periode udviklede gennemsnitsprisen ved import fra Kina sig som følger:

  Tabel 3


  Mængde og markedsandele for import fra Kina | 2013 | 2014 | 2015 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlig cif-pris, Unionens grænse (EUR/m2) | 5,07 | 5,44 | 6,13 | 5,78 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 107 | 121 | 114 |
| Kilde: Eurostat. |

(116)

I den betragtede periode udviklede gennemsnitsprisen ved import fra Kina sig som følger:

Tabel 3

Tabel 3

Mængde og markedsandele for import fra Kina

Mængde og markedsandele for import fra Kina

2013

2014

2015

NUP

Gennemsnitlig cif-pris, Unionens grænse (EUR/m2)

2

5,07

5,44

6,13

5,78

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

107

107

121

121

114

114

Kilde: Eurostat.

Kilde

| (117) | Gennemsnitspriserne ved import fra Kina steg med 14 % i den betragtede periode fra 5,07 EUR/m2 til 5,78 EUR/m2 og toppede i 2015, hvor prisen steg med 21 % til 6,13 EUR/m2. |
| --- | --- |

(117)

Gennemsnitspriserne ved import fra Kina steg med 14 % i den betragtede periode fra 5,07 EUR/m2 til 5,78 EUR/m2 og toppede i 2015, hvor prisen steg med 21 % til 6,13 EUR/m2.

2

2

2

| (118) | Med henblik på at analysere prisunderbuddet blev de vejede gennemsnitlige salgspriser, som EU-producenterne opkrævede af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til niveauet ab fabrik, sammenlignet pr. varetype med de tilsvarende vejede gennemsnitspriser, der blev opkrævet for import fra Kina af den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat på cif-basis med passende justeringer for gældende toldafgifter og omkostninger påløbet efter importen. For så vidt angår de varetyper, for hvilke der ikke fandtes en tilsvarende varetype, blev sammenligningen foretaget ved at justere den nærmest tilsvarende varetype. Der måtte navnlig foretages justeringer for dobbeltbrændte glaserede varetyper og for uglaserede varetyper, for hvilke det ikke var muligt at finde tilsvarende varetyper på EU-erhvervsgrenens side. |
| --- | --- |

(118)

Med henblik på at analysere prisunderbuddet blev de vejede gennemsnitlige salgspriser, som EU-producenterne opkrævede af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til niveauet ab fabrik, sammenlignet pr. varetype med de tilsvarende vejede gennemsnitspriser, der blev opkrævet for import fra Kina af den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat på cif-basis med passende justeringer for gældende toldafgifter og omkostninger påløbet efter importen. For så vidt angår de varetyper, for hvilke der ikke fandtes en tilsvarende varetype, blev sammenligningen foretaget ved at justere den nærmest tilsvarende varetype. Der måtte navnlig foretages justeringer for dobbeltbrændte glaserede varetyper og for uglaserede varetyper, for hvilke det ikke var muligt at finde tilsvarende varetyper på EU-erhvervsgrenens side.

| (119) | Sammenligningen viste, at der i NUP og trods stigningen i den gennemsnitlige cif-pris, Unionens grænse, blev solgt import fra Kina af den pågældende vare i Unionen til priser, der underbød EU-erhvervsgrenens priser, jf. betragtning 90 ovenfor. Udtrykt som en procentdel af sidstnævnte varierede prisunderbuddet fra 17 % til 50 %. Beregningerne var baseret på de oplysninger, som de EU-producenter og eksporterende producenter fra Kina, der indgik i stikprøven, havde indgivet. |
| --- | --- |

(119)

Sammenligningen viste, at der i NUP og trods stigningen i den gennemsnitlige cif-pris, Unionens grænse, blev solgt import fra Kina af den pågældende vare i Unionen til priser, der underbød EU-erhvervsgrenens priser, jf. betragtning 90 ovenfor. Udtrykt som en procentdel af sidstnævnte varierede prisunderbuddet fra 17 % til 50 %. Beregningerne var baseret på de oplysninger, som de EU-producenter og eksporterende producenter fra Kina, der indgik i stikprøven, havde indgivet.

| (120) | Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede CCCMC, at analysen af underbud var mangelfuld, da hverken CCCMC eller de kinesiske eksporterende producenter var i stand til at udøve deres ret til forsvar på meningsfuld vis, da de ikke havde mulighed for at udpege forskelle mellem varer produceret af EU-erhvervsgrenen og de kinesiske eksporterende producenter og dermed for at kræve justeringer. |
| --- | --- |

(120)

Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede CCCMC, at analysen af underbud var mangelfuld, da hverken CCCMC eller de kinesiske eksporterende producenter var i stand til at udøve deres ret til forsvar på meningsfuld vis, da de ikke havde mulighed for at udpege forskelle mellem varer produceret af EU-erhvervsgrenen og de kinesiske eksporterende producenter og dermed for at kræve justeringer.

| (121) | Med hensyn til de mulige forskelle mellem EU-varer og varer importeret fra Kina havde Kommissionen af de årsager, der er nævnt i afsnit B, ikke grund til at antage, at sådanne forskelle gjorde sig gældende inden for i et bestemt PCN. Definitionen af PCN gav snarere mulighed for fuld prissammenlignelighed mellem den pågældende vare og samme vare (se afsnit B). |
| --- | --- |

(121)

Med hensyn til de mulige forskelle mellem EU-varer og varer importeret fra Kina havde Kommissionen af de årsager, der er nævnt i afsnit B, ikke grund til at antage, at sådanne forskelle gjorde sig gældende inden for i et bestemt PCN. Definitionen af PCN gav snarere mulighed for fuld prissammenlignelighed mellem den pågældende vare og samme vare (se afsnit B).

| (122) | Enhver part, der kræver en justering, skal basere sig på et rimeligt skøn af markedsværdien af forskellen. Imidlertid modtog Kommissionen ikke krav om justering for en bestemt varetype fra nogen af parterne. Derfor foretog Kommissionen kun justeringer for dobbeltbrændte glaserede varetyper og for uglaserede varetyper, for hvilke det ikke var muligt at finde tilsvarende varetyper på EU-erhvervsgrenens side, jf. betragtning 118. Efter anmodning fra CCCMC af 6. september 2017 fremlagde Kommissionen nærmere oplysninger om disse justeringer og navnlig om de pågældende PCN'er og beløbet for justeringerne for de to eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, således at de kunne fremsætte bemærkninger hertil. Sidstnævnte kom efterfølgende ikke tilbage til sagen. |
| --- | --- |

(122)

Enhver part, der kræver en justering, skal basere sig på et rimeligt skøn af markedsværdien af forskellen. Imidlertid modtog Kommissionen ikke krav om justering for en bestemt varetype fra nogen af parterne. Derfor foretog Kommissionen kun justeringer for dobbeltbrændte glaserede varetyper og for uglaserede varetyper, for hvilke det ikke var muligt at finde tilsvarende varetyper på EU-erhvervsgrenens side, jf. betragtning 118. Efter anmodning fra CCCMC af 6. september 2017 fremlagde Kommissionen nærmere oplysninger om disse justeringer og navnlig om de pågældende PCN'er og beløbet for justeringerne for de to eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, således at de kunne fremsætte bemærkninger hertil. Sidstnævnte kom efterfølgende ikke tilbage til sagen.

| (123) | Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede CCCMC også, at Kommissionen ikke blot burde have foretaget (og fremlagt) en analyse af underbud pr. eksporterende producent, men også på et overordnet plan (på et vejet gennemsnitligt grundlag). Desuden hævdede CCCMC, at Kommissionen burde have foretaget (og fremlagt) en beregning af underbud pr. varetype, hvilket ifølge CCCMC var den eneste måde, hvorpå der kunne drages meningsfulde konklusioner vedrørende muligheden for, at importen fra Kina kunne udøve et prispres på EU-erhvervsgrenens salg. Desuden anmodede CCCMC Kommissionen om også at afsløre den samlede mængde og værdi pr. PCN af hele den del af EU-erhvervsgrenens salg, der ikke blev anvendt til beregningerne af underbud. |
| --- | --- |

(123)

Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede CCCMC også, at Kommissionen ikke blot burde have foretaget (og fremlagt) en analyse af underbud pr. eksporterende producent, men også på et overordnet plan (på et vejet gennemsnitligt grundlag). Desuden hævdede CCCMC, at Kommissionen burde have foretaget (og fremlagt) en beregning af underbud pr. varetype, hvilket ifølge CCCMC var den eneste måde, hvorpå der kunne drages meningsfulde konklusioner vedrørende muligheden for, at importen fra Kina kunne udøve et prispres på EU-erhvervsgrenens salg. Desuden anmodede CCCMC Kommissionen om også at afsløre den samlede mængde og værdi pr. PCN af hele den del af EU-erhvervsgrenens salg, der ikke blev anvendt til beregningerne af underbud.

| (124) | Som Kommissionen oplyste CCCMC om i breve af 25. august 2017 og 20. september 2017, havde den foretaget beregningerne af underbud pr. eksporterende producent på et individuelt grundlag og for de PCN'er, der blev solgt af de individuelt stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenter. Kommissionen mente, at det ikke var relevant for vurderingen af sandsynligheden for fornyet skade at foretage en analyse af det overordnede underbudsniveau og en analyse af underbudsniveauet pr. PCN, da dette ville aggregere dataene for de stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenter pr. PCN. Den form for aggregeret beregning, som CCCMC anmodede om, ville under alle omstændigheder have været meningsløs, da en sådan type oplysninger ikke har nogen indvirkning på analysen af sandsynligheden for fornyet skade. Desuden ville aggregerede beregninger ikke give en individuel eksporterende producent mulighed for at kontrollere, hvorvidt Kommissionen anvendte hans data korrekt i beregningerne af underbud. Den eksporterende producent ville således ikke være i stand til at udøve sin ret til forsvar. Af den grund havde Kommissionen ikke foretaget en sådan beregning. I stedet gennemførte Kommissionen på behørig vis analysen af underbud pr. eksporterende producent, der indgik i stikprøven. Derfor var Kommissionen ikke nødsaget til at foretage de analyser, der blev anmodet om. |
| --- | --- |

(124)

Som Kommissionen oplyste CCCMC om i breve af 25. august 2017 og 20. september 2017, havde den foretaget beregningerne af underbud pr. eksporterende producent på et individuelt grundlag og for de PCN'er, der blev solgt af de individuelt stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenter. Kommissionen mente, at det ikke var relevant for vurderingen af sandsynligheden for fornyet skade at foretage en analyse af det overordnede underbudsniveau og en analyse af underbudsniveauet pr. PCN, da dette ville aggregere dataene for de stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenter pr. PCN. Den form for aggregeret beregning, som CCCMC anmodede om, ville under alle omstændigheder have været meningsløs, da en sådan type oplysninger ikke har nogen indvirkning på analysen af sandsynligheden for fornyet skade. Desuden ville aggregerede beregninger ikke give en individuel eksporterende producent mulighed for at kontrollere, hvorvidt Kommissionen anvendte hans data korrekt i beregningerne af underbud. Den eksporterende producent ville således ikke være i stand til at udøve sin ret til forsvar. Af den grund havde Kommissionen ikke foretaget en sådan beregning. I stedet gennemførte Kommissionen på behørig vis analysen af underbud pr. eksporterende producent, der indgik i stikprøven. Derfor var Kommissionen ikke nødsaget til at foretage de analyser, der blev anmodet om.

| (125) | Kommissionen mindede også om, at den aktuelle sag var en udløbsundersøgelse. De gældende foranstaltninger havde ført til en betydelig nedgang i importen af keramiske fliser (fra omkring 66 mio. m2 i den oprindelige undersøgelsesperiode til omkring 15 mio. i NUP'en for den aktuelle undersøgelse). Derfor var det kun muligt at basere analysen af underbud på det begrænsede antal PCN'er for den pågældende vare, der blev eksporteret fra Kina til Unionen. Formålet med at foretage en analyse af underbud pr. eksporterende producent var at analysere, hvorvidt de kinesiske eksporterende producenter ville underbyde EU-priserne, hvis foranstaltningerne udløb. |
| --- | --- |

(125)

Kommissionen mindede også om, at den aktuelle sag var en udløbsundersøgelse. De gældende foranstaltninger havde ført til en betydelig nedgang i importen af keramiske fliser (fra omkring 66 mio. m2 i den oprindelige undersøgelsesperiode til omkring 15 mio. i NUP'en for den aktuelle undersøgelse). Derfor var det kun muligt at basere analysen af underbud på det begrænsede antal PCN'er for den pågældende vare, der blev eksporteret fra Kina til Unionen. Formålet med at foretage en analyse af underbud pr. eksporterende producent var at analysere, hvorvidt de kinesiske eksporterende producenter ville underbyde EU-priserne, hvis foranstaltningerne udløb.

2

| (126) | Endvidere blev det overordnede underbudsniveau og underbudsniveauet pr. PCN ikke betragtet som relevant for vurderingen af sandsynligheden for fornyet skade og indgik dermed ikke i dossieret. Kommissionen mente ikke, at den var forpligtet til at foretage (og fremlægge) beregninger, der ikke var blevet udført. Kommissionen besluttede således at afvise kravet. |
| --- | --- |

(126)

Endvidere blev det overordnede underbudsniveau og underbudsniveauet pr. PCN ikke betragtet som relevant for vurderingen af sandsynligheden for fornyet skade og indgik dermed ikke i dossieret. Kommissionen mente ikke, at den var forpligtet til at foretage (og fremlægge) beregninger, der ikke var blevet udført. Kommissionen besluttede således at afvise kravet.

3.   Import fra andre tredjelande

Import fra andre tredjelande

| (127) | I den betragtede periode udviklede importen fra andre tredjelande og deres markedsandel sig som følger:

  Tabel 4


  Import fra andre tredjelande og deres markedsandel










  Mængde (1 000 m2) | 2013 | 2014 | 2015 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tyrkiet | 35 526 | 34 256 | 35 965 | 35 246 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 96 | 101 | 99 |
| Importpriser | 5,44 | 6,10 | 6,19 | 6,11 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 112 | 114 | 112 |
| Markedsandel (%)l | – 4,74 | – 4,09 | – 4,23 | – 4,01 |
| De Forenede Arabiske Emirater | 7 759 | 6 538 | 18 424 | 16 603 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 84 | 237 | 214 |
| Importpriser | 7,73 | 7,92 | 3,08 | 3,27 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 102 | 40 | 42 |
| Markedsandel (%) | – 1,03 | – 0,78 | – 2,16 | – 1,89 |
| Indien | 1 314 | 3 582 | 3 648 | 4 341 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 273 | 278 | 330 |
| Importpriser | 4,32 | 4,22 | 5,19 | 4,67 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 98 | 120 | 108 |
| Markedsandel (%) | – 0,18 | – 0,43 | – 0,43 | – 0,49 |
| Andre tredjelande | 12 367 | 12 868 | 12 301 | 13 021 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 104 | 99 | 105 |
| Importpriser | 6,13 | 5,95 | 6,02 | 5,69 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 97 | 98 | 93 |
| Markedsandel (%) | – 1,65 | – 1,54 | – 1,45 | – 1,48 |
| Samlet import fra tredjelande undtagen det pågældende land | 56 967 | 57 244 | 70 338 | 69 211 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 100 | 123 | 121 |
| Importpriser | 5,87 | 6,15 | 5,30 | 5,26 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 105 | 90 | 90 |
| Markedsandel (%) | – 7,59 | – 6,84 | – 8,26 | – 7,87 |
| Kilde: Eurostat. |

(127)

I den betragtede periode udviklede importen fra andre tredjelande og deres markedsandel sig som følger:

Tabel 4

Tabel 4

Import fra andre tredjelande og deres markedsandel

Import fra andre tredjelande og deres markedsandel

Mængde (1 000 m2)

2

2013

2014

2015

NUP

Tyrkiet

Tyrkiet

35 526

34 256

35 965

35 246

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

96

96

101

101

99

99

Importpriser

5,44

6,10

6,19

6,11

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

112

112

114

114

112

112

Markedsandel (%)l

– 4,74

– 4,09

– 4,23

– 4,01

De Forenede Arabiske Emirater

De Forenede Arabiske Emirater

7 759

6 538

18 424

16 603

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

84

84

237

237

214

214

Importpriser

7,73

7,92

3,08

3,27

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

102

102

40

40

42

42

Markedsandel (%)

– 1,03

– 0,78

– 2,16

– 1,89

Indien

Indien

1 314

3 582

3 648

4 341

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

273

273

278

278

330

330

Importpriser

4,32

4,22

5,19

4,67

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

98

98

120

120

108

108

Markedsandel (%)

– 0,18

– 0,43

– 0,43

– 0,49

Andre tredjelande

Andre tredjelande

12 367

12 868

12 301

13 021

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

104

104

99

99

105

105

Importpriser

6,13

5,95

6,02

5,69

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

97

97

98

98

93

93

Markedsandel (%)

– 1,65

– 1,54

– 1,45

– 1,48

Samlet import fra tredjelande undtagen det pågældende land

Samlet import fra tredjelande undtagen det pågældende land

56 967

57 244

70 338

69 211

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

100

100

123

123

121

121

Importpriser

5,87

6,15

5,30

5,26

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

105

105

90

90

90

90

Markedsandel (%)

– 7,59

– 6,84

– 8,26

– 7,87

Kilde: Eurostat.

Kilde

| (128) | I den betragtede periode kom de største importmængder fra Tyrkiet (med en markedsandel på næsten 4 % i NUP), De Forenede Arabiske Emirater (med en markedsandel på næsten 2 % i NUP) og Indien (med en markedsandel på næsten 0,5 % i NUP). Tilsammen repræsenterede tredjelandene en markedsandel på 7,84 % i NUP. Den forblev relativt stabil i den betragtede periode og toppede i 2015 (med en markedsandel på 8,26 %). |
| --- | --- |

(128)

I den betragtede periode kom de største importmængder fra Tyrkiet (med en markedsandel på næsten 4 % i NUP), De Forenede Arabiske Emirater (med en markedsandel på næsten 2 % i NUP) og Indien (med en markedsandel på næsten 0,5 % i NUP). Tilsammen repræsenterede tredjelandene en markedsandel på 7,84 % i NUP. Den forblev relativt stabil i den betragtede periode og toppede i 2015 (med en markedsandel på 8,26 %).

| (129) | Tyrkiets gennemsnitlige importpriser steg i den betragtede periode med 12 % og nåede således op på 6,11 EUR/m2 i NUP. De Forenede Arabiske Emiraters gennemsnitlige importpriser faldt i den betragtede periode med 58 % og nåede således ned på 3,27 EUR/m2 i NUP. Indiens gennemsnitlige importpris på 4,67 EUR/m2 var 8 % højere i NUP i forhold til priserne i 2013. Tilsammen faldt alle importlandenes, undtagen Kinas, importpriser i den betragtede periode med 10 % og nåede således ned på 5,26 EUR/m2 i NUP. |
| --- | --- |

(129)

Tyrkiets gennemsnitlige importpriser steg i den betragtede periode med 12 % og nåede således op på 6,11 EUR/m2 i NUP. De Forenede Arabiske Emiraters gennemsnitlige importpriser faldt i den betragtede periode med 58 % og nåede således ned på 3,27 EUR/m2 i NUP. Indiens gennemsnitlige importpris på 4,67 EUR/m2 var 8 % højere i NUP i forhold til priserne i 2013. Tilsammen faldt alle importlandenes, undtagen Kinas, importpriser i den betragtede periode med 10 % og nåede således ned på 5,26 EUR/m2 i NUP.

2

2

2

2

4.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

4.1.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| (130) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle økonomiske faktorer og forhold, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation. |
| --- | --- |

(130)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle økonomiske faktorer og forhold, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.

| (131) | Som nævnt i betragtning 19 blev der anvendt stikprøveudtagning med henblik på konstatering af den skade, som EU-erhvervsgrenen potentielt havde lidt. |
| --- | --- |

(131)

Som nævnt i betragtning 19 blev der anvendt stikprøveudtagning med henblik på konstatering af den skade, som EU-erhvervsgrenen potentielt havde lidt.

| (132) | Kommissionen skelnede mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Den evaluerede makroøkonomiske indikatorer for hele EU-erhvervsgrenen på grundlag af oplysninger indgivet af ansøgeren i ansøgningen om fornyet undersøgelse samt oplysningerne fra de stikprøveudvalgte EU-producenter, der blev justeret på grundlag af de oplysninger, der fremgik af svarene fra de stikprøveudvalgte EU-producenter vedrørende NUP. Kommissionen evaluerede mikroøkonomiske indikatorer, der kun vedrørte de virksomheder, der indgik i stikprøven, på grundlag af oplysninger indeholdt i spørgeskemabesvarelserne fra de EU-producenter, der indgik i stikprøven. Begge datasæt blev fundet repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. |
| --- | --- |

(132)

Kommissionen skelnede mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Den evaluerede makroøkonomiske indikatorer for hele EU-erhvervsgrenen på grundlag af oplysninger indgivet af ansøgeren i ansøgningen om fornyet undersøgelse samt oplysningerne fra de stikprøveudvalgte EU-producenter, der blev justeret på grundlag af de oplysninger, der fremgik af svarene fra de stikprøveudvalgte EU-producenter vedrørende NUP. Kommissionen evaluerede mikroøkonomiske indikatorer, der kun vedrørte de virksomheder, der indgik i stikprøven, på grundlag af oplysninger indeholdt i spørgeskemabesvarelserne fra de EU-producenter, der indgik i stikprøven. Begge datasæt blev fundet repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.

| (133) | De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet og størrelsen af dumpingmargenen. |
| --- | --- |

(133)

De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet og størrelsen af dumpingmargenen.

| (134) | De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige salgspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital. |
| --- | --- |

(134)

De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige salgspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital.

4.2.   Makroøkonomiske indikatorer

Makroøkonomiske indikatorer

4.2.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (135) | Der blev fastsat data vedrørende EU-erhvervsgrenens produktion i den betragtede periode på grundlag af Eurostat-data og de data, som CET havde indsamlet. |
| --- | --- |

(135)

Der blev fastsat data vedrørende EU-erhvervsgrenens produktion i den betragtede periode på grundlag af Eurostat-data og de data, som CET havde indsamlet.

| (136) | Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 5


  Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse | 2013 | 2014 | 2015 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mængde (1 000 m2) | 1 126 000 | 1 168 000 | 1 192 000 | 1 238 500 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 104 | 106 | 110 |
| Produktionskapacitet (1 000 m2) | 1 503 300 | 1 545 000 | 1 536 100 | 1 536 100 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 103 | 102 | 102 |
| Kapacitetsudnyttelse (%) | – 74,9 | – 75,6 | – 77,6 | – 80,6 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 101 | 104 | 108 |
| Kilde: Eurostat, CET. |

(136)

Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 5

Tabel 5

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

2013

2014

2015

NUP

Mængde (1 000 m2)

2

1 126 000

1 168 000

1 192 000

1 238 500

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

104

104

106

106

110

110

Produktionskapacitet (1 000 m2)

2

1 503 300

1 545 000

1 536 100

1 536 100

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

103

103

102

102

102

102

Kapacitetsudnyttelse (%)

– 74,9

– 75,6

– 77,6

– 80,6

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

101

101

104

104

108

108

Kilde: Eurostat, CET.

Kilde

| (137) | Den samlede EU-produktion steg med 10 % i den betragtede periode. Den beløb sig til 1,24 mia. m2 i NUP. I samme periode var stigningen i EU-forbruget på 18 % (se tabel 1). |
| --- | --- |

(137)

Den samlede EU-produktion steg med 10 % i den betragtede periode. Den beløb sig til 1,24 mia. m2 i NUP. I samme periode var stigningen i EU-forbruget på 18 % (se tabel 1).

2

| (138) | Produktionskapaciteten forblev stabil i den betragtede periode. Kapacitetsudnyttelsen steg med 8 % og nåede op på omkring 81 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(138)

Produktionskapaciteten forblev stabil i den betragtede periode. Kapacitetsudnyttelsen steg med 8 % og nåede op på omkring 81 % i den betragtede periode.

4.2.2.   Salgsmængde og markedsandel

| (139) | Ved EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel forstås EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til uafhængige kunder. Værdierne blev fastsat på grundlag af Eurostat-data og data indsamlet af CET. De udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 6


  Salgsmængde og markedsandel | 2013 | 2014 | 2015 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mængde (1 000 m2) | 670 500 | 756 700 | 762 600 | 794 700 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 113 | 114 | 119 |
| Markedsandel (%) | – 89,4 | – 90,4 | – 89,6 | – 90,4 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 101 | 101 | 101 |
| Kilde: Eurostat, CET. |

(139)

Ved EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel forstås EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til uafhængige kunder. Værdierne blev fastsat på grundlag af Eurostat-data og data indsamlet af CET. De udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 6

Tabel 6

Salgsmængde og markedsandel

Salgsmængde og markedsandel

2013

2014

2015

NUP

Mængde (1 000 m2)

2

670 500

756 700

762 600

794 700

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

113

113

114

114

119

119

Markedsandel (%)

– 89,4

– 90,4

– 89,6

– 90,4

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

101

101

101

101

101

101

Kilde: Eurostat, CET.

Kilde

| (140) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde steg med 19 % i den betragtede periode. I samme periode forblev EU-erhvervsgrenens markedsandel relativt stabil med en stigning på 1 %. Den havde en markedsandel på omkring 90 % i NUP. |
| --- | --- |

(140)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde steg med 19 % i den betragtede periode. I samme periode forblev EU-erhvervsgrenens markedsandel relativt stabil med en stigning på 1 %. Den havde en markedsandel på omkring 90 % i NUP.

4.2.3.   Beskæftigelse og produktivitet

| (141) | Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 7


  Beskæftigelse og produktivitet | 2013 | 2014 | 2015 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal ansatte
  (Fuldtidsansættelse/-ansatte) | 59 348 | 59 010 | 59 352 | 59 352 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 99 | 100 | 100 |
| Produktivitet (m2/ansat) | 18 973 | 19 793 | 20 084 | 20 867 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 104 | 106 | 110 |
| Kilde: Eurostat, CET. |

(141)

Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 7

Tabel 7

Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

2013

2014

2015

NUP

Antal ansatte

(Fuldtidsansættelse/-ansatte)

59 348

59 010

59 352

59 352

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

99

99

100

100

100

100

Produktivitet (m2/ansat)

2

18 973

19 793

20 084

20 867

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

104

104

106

106

110

110

Kilde: Eurostat, CET.

Kilde

| (142) | Beskæftigelsen forblev stabil i den betragtede periode. Produktiviteten udtrykt som produktionsmængde (i m2) pr. ansat steg med 10 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(142)

Beskæftigelsen forblev stabil i den betragtede periode. Produktiviteten udtrykt som produktionsmængde (i m2) pr. ansat steg med 10 % i den betragtede periode.

2

4.2.4.   Størrelsen af dumpingmargenerne

| (143) | Dumpingmargenerne er angivet i betragtning 89. Alle margener ligger betydeligt over bagatelgrænsen. |
| --- | --- |

(143)

Dumpingmargenerne er angivet i betragtning 89. Alle margener ligger betydeligt over bagatelgrænsen.

4.3.   Mikroøkonomiske indikatorer

Mikroøkonomiske indikatorer

4.3.1.   Generelle bemærkninger

| (144) | For en række af de mikroøkonomiske indikatorer, der er udtrykt i andet end absolutte værdier — nemlig i % eller pr. enhed (salgspris, produktionsomkostninger, rentabilitet og investeringsafkast) — blev tallene vejet i overensstemmelse med den metode, der blev anvendt i den oprindelige undersøgelse, for at afspejle andelen af det pågældende segment i den samlede EU-produktion (se betragtning 20) ved anvendelse af den specifikke vægt for hvert segment i den samlede EU-produktion (se betragtning 107). |
| --- | --- |

(144)

For en række af de mikroøkonomiske indikatorer, der er udtrykt i andet end absolutte værdier — nemlig i % eller pr. enhed (salgspris, produktionsomkostninger, rentabilitet og investeringsafkast) — blev tallene vejet i overensstemmelse med den metode, der blev anvendt i den oprindelige undersøgelse, for at afspejle andelen af det pågældende segment i den samlede EU-produktion (se betragtning 20) ved anvendelse af den specifikke vægt for hvert segment i den samlede EU-produktion (se betragtning 107).

4.3.2.   Priser og forhold med indflydelse på priserne

| (145) | De gennemsnitlige salgspriser, som EU-erhvervsgrenen opkrævede af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen, udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 8


  Gennemsnitlige salgspriser | 2013 | 2014 | 2015 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgspriser (EUR/m2) | 9,00 | 9,06 | 9,13 | 9,21 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 101 | 101 | 102 |
| Kilde: Kontrollerede spørgeskemabesvarelser. |

(145)

De gennemsnitlige salgspriser, som EU-erhvervsgrenen opkrævede af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen, udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 8

Tabel 8

Gennemsnitlige salgspriser

Gennemsnitlige salgspriser

2013

2014

2015

NUP

Salgspriser (EUR/m2)

2

9,00

9,06

9,13

9,21

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

101

101

101

101

102

102

Kilde: Kontrollerede spørgeskemabesvarelser.

Kilde

| (146) | I den betragtede periode steg den gennemsnitlige enhedssalgspris, som EU-erhvervsgrenen opkrævede af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen, med 2 %. I samme periode faldt enhedsproduktionsomkostningerne med 9 %. |
| --- | --- |

(146)

I den betragtede periode steg den gennemsnitlige enhedssalgspris, som EU-erhvervsgrenen opkrævede af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen, med 2 %. I samme periode faldt enhedsproduktionsomkostningerne med 9 %.

4.3.3.   Arbejdskraftomkostninger

| (147) | EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 9


  Arbejdskraftomkostninger | 2013 | 2014 | 2015 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arbejdskraftomkostninger pr. ansat | 39 314 | 41 783 | 42 922 | 42 262 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 106 | 109 | 107 |
| Kilde: Kontrollerede spørgeskemabesvarelser. |

(147)

EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 9

Tabel 9

Arbejdskraftomkostninger

Arbejdskraftomkostninger

2013

2014

2015

NUP

Arbejdskraftomkostninger pr. ansat

39 314

41 783

42 922

42 262

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

106

106

109

109

107

107

Kilde: Kontrollerede spørgeskemabesvarelser.

Kilde

| (148) | Mellem 2013 og NUP faldt de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat for de EU-producenter, der indgik i stikprøven, med 7 %. |
| --- | --- |

(148)

Mellem 2013 og NUP faldt de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat for de EU-producenter, der indgik i stikprøven, med 7 %.

4.3.4.   Lagerbeholdninger

| (149) | EU-producenternes lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 10


  Lagerbeholdninger | 2013 | 2014 | 2015 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutlagre (1 000 m2) | 49 168 | 44 529 | 42 538 | 43 427 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 91 | 87 | 88 |
| Slutlagre som procentdel af produktionen (%) | 58 | 51 | 46 | 45 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 87 | 79 | 78 |
| Kilde: Kontrollerede spørgeskemabesvarelser. |

(149)

EU-producenternes lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 10

Tabel 10

Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

2013

2014

2015

NUP

Slutlagre (1 000 m2)

2

49 168

44 529

42 538

43 427

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

91

91

87

87

88

88

Slutlagre som procentdel af produktionen (%)

58

51

46

45

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

87

87

79

79

78

78

Kilde: Kontrollerede spørgeskemabesvarelser.

Kilde

| (150) | I både absolutte mængder og som procentdel af produktionen mindskedes slutlagrene i den betragtede periode (med hhv. 12 % og 22 %). |
| --- | --- |

(150)

I både absolutte mængder og som procentdel af produktionen mindskedes slutlagrene i den betragtede periode (med hhv. 12 % og 22 %).

| (151) | De relativt store slutlagre udtrykt som en procentdel af produktionen er fortsat et resultat af faldet i forbruget og dermed i efterspørgslen i de seneste år efter krisen i bygge- og anlægssektoren efter 2007. Det forhold, at keramiske fliser er en vare, der afhænger af moden på salgstidspunktet, har bidraget til virksomhedernes vanskeligheder med at skabe efterspørgsel efter deres lagre og således mindske lagrene. Imidlertid var forbruget i NUP fortsat lavere (37 %) end i 2007 (se betragtning 111). |
| --- | --- |

(151)

De relativt store slutlagre udtrykt som en procentdel af produktionen er fortsat et resultat af faldet i forbruget og dermed i efterspørgslen i de seneste år efter krisen i bygge- og anlægssektoren efter 2007. Det forhold, at keramiske fliser er en vare, der afhænger af moden på salgstidspunktet, har bidraget til virksomhedernes vanskeligheder med at skabe efterspørgsel efter deres lagre og således mindske lagrene. Imidlertid var forbruget i NUP fortsat lavere (37 %) end i 2007 (se betragtning 111).

4.3.5.   Produktionsomkostninger

Enhedsproduktionsomkostningerne udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 11

Tabel 11

Enhedsproduktionsomkostninger

Enhedsproduktionsomkostninger

| | 2013 | 2014 | 2015 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/m2) | 10,10 | 9,54 | 9,35 | 9,15 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 95 | 93 | 91 |

2013

2014

2015

NUP

Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/m2)

2

10,10

9,54

9,35

9,15

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

95

95

93

93

91

91

| (152) | I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens enhedsproduktionsomkostninger for keramiske fliser med 9 %. |
| --- | --- |

(152)

I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens enhedsproduktionsomkostninger for keramiske fliser med 9 %.

4.3.6.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

| (153) | Kommissionen fastsatte rentabiliteten for de EU-producenter, der indgik i stikprøven, ved at udtrykke nettooverskuddet før skat af salget af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen som en procentdel af omsætningen. Den udviklede sig som følger:

  Tabel 12


  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast | 2013 | 2014 | 2015 | NUP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet ved salg i Unionen på det frie marked (% af omsætningen) | – 5,84 | – 2,06 | – 0,68 | 2,02 |
| Indeks (2013 = 100) | – 100 | – 35 | – 12 | 35 |
| Likviditet (EUR) | 9 801 189 | 28 450 311 | 26 667 148 | 28 851 493 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 290 | 272 | 294 |
| Investeringer (EUR) | 124 733 782 | 148 595 194 | 168 940 047 | 173 001 344 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 119 | 135 | 139 |
| Investeringsafkast (%) | – 5,96 | – 3,76 | – 1,12 | 2,06 |
| Indeks (2013 = 100) | – 100 | – 63 | – 19 | 35 |
| Kilde: Kontrollerede spørgeskemabesvarelser. |

(153)

Kommissionen fastsatte rentabiliteten for de EU-producenter, der indgik i stikprøven, ved at udtrykke nettooverskuddet før skat af salget af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen som en procentdel af omsætningen. Den udviklede sig som følger:

Tabel 12

Tabel 12

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

2013

2014

2015

NUP

Rentabilitet ved salg i Unionen på det frie marked (% af omsætningen)

– 5,84

– 2,06

– 0,68

2,02

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

– 100

– 100

– 35

– 35

– 12

– 12

35

35

Likviditet (EUR)

9 801 189

28 450 311

26 667 148

28 851 493

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

290

290

272

272

294

294

Investeringer (EUR)

124 733 782

148 595 194

168 940 047

173 001 344

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

119

119

135

135

139

139

Investeringsafkast (%)

– 5,96

– 3,76

– 1,12

2,06

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

– 100

– 100

– 63

– 63

– 19

– 19

35

35

Kilde: Kontrollerede spørgeskemabesvarelser.

Kilde

| (154) | I den betragtede periode blev EU-erhvervsgrenens rentabilitet positiv og steg betydeligt, nemlig fra – 5,8 % til 2,0 %. Stigningen svarer til en positiv udvikling i samme periode for så vidt angår indikatorer med indflydelse på rentabiliteten som f.eks. en stigning med 2 % i enhedssalgsprisen (se betragtning 145) og et fald i enhedsproduktionsomkostningerne med 9 % (se betragtning 152). Samlet set steg produktionen på makroøkonomisk plan med 10 % i den betragtede periode (se betragtning 137), og Unionens markedsandel voksede med yderligere 1 % (se betragtning 140). |
| --- | --- |

(154)

I den betragtede periode blev EU-erhvervsgrenens rentabilitet positiv og steg betydeligt, nemlig fra – 5,8 % til 2,0 %. Stigningen svarer til en positiv udvikling i samme periode for så vidt angår indikatorer med indflydelse på rentabiliteten som f.eks. en stigning med 2 % i enhedssalgsprisen (se betragtning 145) og et fald i enhedsproduktionsomkostningerne med 9 % (se betragtning 152). Samlet set steg produktionen på makroøkonomisk plan med 10 % i den betragtede periode (se betragtning 137), og Unionens markedsandel voksede med yderligere 1 % (se betragtning 140).

| (155) | Nettolikviditeten er EU-erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter. Nettolikviditeten steg markant mellem 2013 og 2014 (med 190 %) og forblev derefter stabil. |
| --- | --- |

(155)

Nettolikviditeten er EU-erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter. Nettolikviditeten steg markant mellem 2013 og 2014 (med 190 %) og forblev derefter stabil.

| (156) | Investeringerne blev øget med 39 % i den betragtede periode. Virksomhederne i sektoren for keramiske fliser er nødsaget til konstant at investere i modernisering af udstyr for at følge med moden på markedet. Dette vedrører navnlig investeringer i trykkemaskiner, der gør det muligt at skabe design, der kan følge med moden, samt investeringer i mere effektive ovne, der er en af de største flaskehalse i fremstillingen af keramiske fliser. |
| --- | --- |

(156)

Investeringerne blev øget med 39 % i den betragtede periode. Virksomhederne i sektoren for keramiske fliser er nødsaget til konstant at investere i modernisering af udstyr for at følge med moden på markedet. Dette vedrører navnlig investeringer i trykkemaskiner, der gør det muligt at skabe design, der kan følge med moden, samt investeringer i mere effektive ovne, der er en af de største flaskehalse i fremstillingen af keramiske fliser.

| (157) | Udbyttet af investeringer er fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af anlægsaktiver. Dette udviklede sig også positivt i den betragtede periode, idet det blev positivt og således afspejlede den generelle opadgående tendens. |
| --- | --- |

(157)

Udbyttet af investeringer er fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af anlægsaktiver. Dette udviklede sig også positivt i den betragtede periode, idet det blev positivt og således afspejlede den generelle opadgående tendens.

5.   Konklusion vedrørende skade

Konklusion vedrørende skade

| (158) | EU-erhvervsgrenen har været i stand til at overvinde virkningerne af den tidligere dumping. Dens økonomiske situation blev forbedret i den betragtede periode i forhold til dens økonomiske situation i den oprindelige undersøgelsesperiode. Selv om de gældende foranstaltninger ikke udelukkede de kinesiske producenter fra EU-markedet, gav de EU-producenterne mulighed for at bevare deres markedsandel, hvilket havde en positiv indflydelse på EU-erhvervsgrenens økonomiske udvikling. |
| --- | --- |

(158)

EU-erhvervsgrenen har været i stand til at overvinde virkningerne af den tidligere dumping. Dens økonomiske situation blev forbedret i den betragtede periode i forhold til dens økonomiske situation i den oprindelige undersøgelsesperiode. Selv om de gældende foranstaltninger ikke udelukkede de kinesiske producenter fra EU-markedet, gav de EU-producenterne mulighed for at bevare deres markedsandel, hvilket havde en positiv indflydelse på EU-erhvervsgrenens økonomiske udvikling.

| (159) | Derfor viste alle skadesindikatorerne i den betragtede periode en positiv tendens. Både produktionen og salget steg i den betragtede periode. Salgspriserne forblev relativt stabile, men produktionsomkostningerne faldt. Selv om lagerbeholdningerne fortsat var relativt store, mindskedes de. Både likviditeten samt investeringsafkastet og likviditet blev øget betydeligt. |
| --- | --- |

(159)

Derfor viste alle skadesindikatorerne i den betragtede periode en positiv tendens. Både produktionen og salget steg i den betragtede periode. Salgspriserne forblev relativt stabile, men produktionsomkostningerne faldt. Selv om lagerbeholdningerne fortsat var relativt store, mindskedes de. Både likviditeten samt investeringsafkastet og likviditet blev øget betydeligt.

| (160) | Alle de ovennævnte indikatorer havde en positiv indflydelse på EU-erhvervsgrenens rentabilitet, der bevægede sig fra negative til positive resultater i NUP. |
| --- | --- |

(160)

Alle de ovennævnte indikatorer havde en positiv indflydelse på EU-erhvervsgrenens rentabilitet, der bevægede sig fra negative til positive resultater i NUP.

| (161) | På grundlag af ovennævnte konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen ikke led væsentlig skade i den i grundforordningens artikel 3, stk. 5, omhandlede betydning i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(161)

På grundlag af ovennævnte konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen ikke led væsentlig skade i den i grundforordningens artikel 3, stk. 5, omhandlede betydning i den nuværende undersøgelsesperiode.

F.   SANDSYNLIGHED FOR FORNYET SKADE

SANDSYNLIGHED FOR FORNYET SKADE

| (162) | Som fastslået ovenfor (se betragtning 103 og 104) blev der foretaget import til dumpingpriser fra Kina i den nuværende undersøgelsesperiode, og der blev konstateret sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe. |
| --- | --- |

(162)

Som fastslået ovenfor (se betragtning 103 og 104) blev der foretaget import til dumpingpriser fra Kina i den nuværende undersøgelsesperiode, og der blev konstateret sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe.

| (163) | Da EU-erhvervsgrenen ikke længere led væsentlig skade, vurderede Kommissionen, hvorvidt der ville være sandsynlighed for fornyet skade, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe. |
| --- | --- |

(163)

Da EU-erhvervsgrenen ikke længere led væsentlig skade, vurderede Kommissionen, hvorvidt der ville være sandsynlighed for fornyet skade, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe.

| (164) | For at fastslå sandsynligheden for fornyet skade blev følgende elementer analyseret: produktionskapacitet og uudnyttet kapacitet i Kina, EU-markedets tiltrækningskraft, herunder eventuelle antidumping- eller udligningsforanstaltninger med hensyn til keramiske fliser i andre tredjelande samt de kinesiske eksporterende producenters prisadfærd på andre tredjelandsmarkeder og virkningen heraf på EU-erhvervsgrenens situation. Analysen tog også hensyn til det øgede forbrug i Unionen og EU-erhvervsgrenens gunstige situation i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(164)

For at fastslå sandsynligheden for fornyet skade blev følgende elementer analyseret: produktionskapacitet og uudnyttet kapacitet i Kina, EU-markedets tiltrækningskraft, herunder eventuelle antidumping- eller udligningsforanstaltninger med hensyn til keramiske fliser i andre tredjelande samt de kinesiske eksporterende producenters prisadfærd på andre tredjelandsmarkeder og virkningen heraf på EU-erhvervsgrenens situation. Analysen tog også hensyn til det øgede forbrug i Unionen og EU-erhvervsgrenens gunstige situation i den betragtede periode.

1.   Produktionskapacitet og uudnyttet kapacitet i Kina

Produktionskapacitet og uudnyttet kapacitet i Kina

| (165) | Kina er verdens største producent af keramiske fliser. Landet tegner sig for over halvdelen af verdens samlede produktion. Den anslåede samlede produktion for 2016 var på over 11 mia. m2 fliser (se betragtning 95). |
| --- | --- |

(165)

Kina er verdens største producent af keramiske fliser. Landet tegner sig for over halvdelen af verdens samlede produktion. Den anslåede samlede produktion for 2016 var på over 11 mia. m2 fliser (se betragtning 95).

2

| (166) | Samtidig var den tilgængelige uudnyttede kapacitet i Kina meget høj i forhold til EU-markedets størrelse. Den blev i 2016 anslået til at være på omkring 6 mia. m2 (se betragtning 95). Sammenholdt hermed var EU-produktionen i NUP på omkring 1,24 mia. m2, og forbruget af fliser var på kun 879 mio. m2 i samme periode. Derfor er den kinesiske uudnyttede kapacitet over seks gange større end EU-forbruget. |
| --- | --- |

(166)

Samtidig var den tilgængelige uudnyttede kapacitet i Kina meget høj i forhold til EU-markedets størrelse. Den blev i 2016 anslået til at være på omkring 6 mia. m2 (se betragtning 95). Sammenholdt hermed var EU-produktionen i NUP på omkring 1,24 mia. m2, og forbruget af fliser var på kun 879 mio. m2 i samme periode. Derfor er den kinesiske uudnyttede kapacitet over seks gange større end EU-forbruget.

2

2

2

| (167) | Kommissionen fastslog også, at de kinesiske eksporterende producenter har akkumuleret betydelige lagre, som de kan begynde at eksportere, så snart foranstaltningerne udløber (se betragtning 96). På grundlag af oplysningerne fra de kinesiske eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, kan lagrene repræsentere op til to tredjedele af deres produktion af keramiske fliser. |
| --- | --- |

(167)

Kommissionen fastslog også, at de kinesiske eksporterende producenter har akkumuleret betydelige lagre, som de kan begynde at eksportere, så snart foranstaltningerne udløber (se betragtning 96). På grundlag af oplysningerne fra de kinesiske eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, kan lagrene repræsentere op til to tredjedele af deres produktion af keramiske fliser.

2.   EU-markedets tiltrækningskraft

EU-markedets tiltrækningskraft

| (168) | Selv om EU-markedet for keramiske fliser er mindre med hensyn til forbrug i forhold til f.eks. Asien, repræsenterer det fortsat 7 % af verdens forbrug af keramiske fliser. Desuden steg EU-forbruget af den pågældende vare mellem 2013 og NUP fra 750 158 000 m2 til 878 968 000 m2, jf. tabel 1 ovenfor. Dette viser, at EU-forbruget forbliver solidt, og at EU-markedet på grund af sin relativt store størrelse og sit støt voksende forbrug forbliver attraktivt for kinesiske eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(168)

Selv om EU-markedet for keramiske fliser er mindre med hensyn til forbrug i forhold til f.eks. Asien, repræsenterer det fortsat 7 % af verdens forbrug af keramiske fliser. Desuden steg EU-forbruget af den pågældende vare mellem 2013 og NUP fra 750 158 000 m2 til 878 968 000 m2, jf. tabel 1 ovenfor. Dette viser, at EU-forbruget forbliver solidt, og at EU-markedet på grund af sin relativt store størrelse og sit støt voksende forbrug forbliver attraktivt for kinesiske eksporterende producenter.

2

2

| (169) | Før indførelsen af foranstaltningerne repræsenterede importen fra Kina omkring 65 mio. m2 årligt. Det forhold, at importen fra Kina — selv om den er blevet mindre (se tabel 2 ovenfor) — ikke gik i stå efter indførelsen af foranstaltningerne, bekræfter, at de kinesiske eksporterende producenter finder EU-markedet attraktivt og vedbliver med at sælge på EU-markedet. |
| --- | --- |

(169)

Før indførelsen af foranstaltningerne repræsenterede importen fra Kina omkring 65 mio. m2 årligt. Det forhold, at importen fra Kina — selv om den er blevet mindre (se tabel 2 ovenfor) — ikke gik i stå efter indførelsen af foranstaltningerne, bekræfter, at de kinesiske eksporterende producenter finder EU-markedet attraktivt og vedbliver med at sælge på EU-markedet.

2

| (170) | Desuden har også andre tredjelande indført antidumpingforanstaltninger over for import af keramiske fliser fra Kina (14), hvilket vil gøre det vanskeligere for de kinesiske eksporterende producenter at eksportere til disse markeder og yderligere øge EU-markedets tiltrækningskraft, således at eksporten muligvis vil blive omdirigeret hertil. |
| --- | --- |

(170)

Desuden har også andre tredjelande indført antidumpingforanstaltninger over for import af keramiske fliser fra Kina (14), hvilket vil gøre det vanskeligere for de kinesiske eksporterende producenter at eksportere til disse markeder og yderligere øge EU-markedets tiltrækningskraft, således at eksporten muligvis vil blive omdirigeret hertil.

14

2.1.   De kinesiske eksporterende producenters prisadfærd på andre tredjelandsmarkeder

De kinesiske eksporterende producenters prisadfærd på andre tredjelandsmarkeder

| (171) | Endnu en vigtig faktor, der viser EU-markedets tiltrækningskraft, er prisen på den pågældende vare, som den sælges af kinesiske eksporterende producenter på tredjelandsmarkeder. De eksportpriser, som de stikprøveudvalgte eksporterende producenter af den pågældende vare opkræver på tredjelandsmarkeder, er højere end de priser, som de samme producenter opkræver i Unionen, men de ligger fortsat betydeligt under EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet. I NUP var den gennemsnitlige eksportpris på den pågældende vare, som den blev eksporteret af kinesiske eksporterende producenter til tredjelandsmarkeder, i gennemsnit 15-25 % lavere end gennemsnitsprisen på keramiske fliser på EU-markedet. |
| --- | --- |

(171)

Endnu en vigtig faktor, der viser EU-markedets tiltrækningskraft, er prisen på den pågældende vare, som den sælges af kinesiske eksporterende producenter på tredjelandsmarkeder. De eksportpriser, som de stikprøveudvalgte eksporterende producenter af den pågældende vare opkræver på tredjelandsmarkeder, er højere end de priser, som de samme producenter opkræver i Unionen, men de ligger fortsat betydeligt under EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet. I NUP var den gennemsnitlige eksportpris på den pågældende vare, som den blev eksporteret af kinesiske eksporterende producenter til tredjelandsmarkeder, i gennemsnit 15-25 % lavere end gennemsnitsprisen på keramiske fliser på EU-markedet.

2.2.   Kinesiske priser på EU-markedet

Kinesiske priser på EU-markedet

| (172) | Endnu et element, der viser EU-markedets tiltrækningskraft, er det højere prisniveau for keramiske fliser på EU-markedet. I NUP var gennemsnitsprisen på eksporten fra kinesiske eksporterende producenter til EU-markedet i gennemsnit 30-40 % lavere end gennemsnitsprisen på keramiske fliser på EU-markedet. Selv om de nuværende priser fra De Forenede Arabiske Emirater og Indien ligger under det kinesiske prisniveau, kan de mængder, som disse lande leverer, og deres vækstpotentiale ikke sammenlignes med produktionskapacitetens størrelse i Kina. |
| --- | --- |

(172)

Endnu et element, der viser EU-markedets tiltrækningskraft, er det højere prisniveau for keramiske fliser på EU-markedet. I NUP var gennemsnitsprisen på eksporten fra kinesiske eksporterende producenter til EU-markedet i gennemsnit 30-40 % lavere end gennemsnitsprisen på keramiske fliser på EU-markedet. Selv om de nuværende priser fra De Forenede Arabiske Emirater og Indien ligger under det kinesiske prisniveau, kan de mængder, som disse lande leverer, og deres vækstpotentiale ikke sammenlignes med produktionskapacitetens størrelse i Kina.

3.   Virkning på EU-erhvervsgrenens situation

Virkning på EU-erhvervsgrenens situation

| (173) | I betragtning af den store uudnyttede kapacitet i Kina, EU-markedets tiltrækningskraft og andre forhold, jf. betragtning til 162-172 ovenfor, er det sandsynligt, at der allerede på kort sigt ville være betydelige mængder billige keramiske fliser til rådighed til salg i/til omdirigering til Unionen, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe. |
| --- | --- |

(173)

I betragtning af den store uudnyttede kapacitet i Kina, EU-markedets tiltrækningskraft og andre forhold, jf. betragtning til 162-172 ovenfor, er det sandsynligt, at der allerede på kort sigt ville være betydelige mængder billige keramiske fliser til rådighed til salg i/til omdirigering til Unionen, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe.

| (174) | For at vurdere den sandsynlige indvirkning af sådan lavprisimport fra Kina på EU-erhvervsgrenen undersøgte Kommissionen først dens potentielle tab af markedsandel. Den simulerede, hvad virkningen ville være, hvis de kinesiske eksporterende producenter genvandt deres markedsandel på 6,5 % i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse, dvs. før indførelsen af foranstaltningerne. Udtrykt i mængde ville en sådan markedsandel repræsentere 57 mio. m2 på grundlag af EU-forbruget i NUP. Som fastslået i den oprindelige undersøgelse har en sådan mængde dumpingimport af keramiske fliser fra Kina tidligere været tilstrækkelig til at forvolde EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. |
| --- | --- |

(174)

For at vurdere den sandsynlige indvirkning af sådan lavprisimport fra Kina på EU-erhvervsgrenen undersøgte Kommissionen først dens potentielle tab af markedsandel. Den simulerede, hvad virkningen ville være, hvis de kinesiske eksporterende producenter genvandt deres markedsandel på 6,5 % i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse, dvs. før indførelsen af foranstaltningerne. Udtrykt i mængde ville en sådan markedsandel repræsentere 57 mio. m2 på grundlag af EU-forbruget i NUP. Som fastslået i den oprindelige undersøgelse har en sådan mængde dumpingimport af keramiske fliser fra Kina tidligere været tilstrækkelig til at forvolde EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.

2

| (175) | Kommissionen vurderede, at de kinesiske eksporterende producenter — da de gennemsnitlige salgspriser på import fra tredjelande til Unionen ligger under de kinesiske eksporterende producenters gennemsnitlige salgspriser — muligvis først ville vinde markedsandele på EU-erhvervsgrenens bekostning, før de ville overtage tredjelandsproducenternes markedsandele af eksporten til Unionen, hvis der igen dukker billige kinesiske fliser op på markedet. |
| --- | --- |

(175)

Kommissionen vurderede, at de kinesiske eksporterende producenter — da de gennemsnitlige salgspriser på import fra tredjelande til Unionen ligger under de kinesiske eksporterende producenters gennemsnitlige salgspriser — muligvis først ville vinde markedsandele på EU-erhvervsgrenens bekostning, før de ville overtage tredjelandsproducenternes markedsandele af eksporten til Unionen, hvis der igen dukker billige kinesiske fliser op på markedet.

| (176) | Derfor ville EU-erhvervsgrenens enhedsproduktionsomkostninger ud fra den antagelse, at den øgede import vil udmønte sig i et tilsvarende fald i EU-erhvervsgrenens produktion og salgsmængder, som følge heraf stige fra 8,95 EUR/m2 til 9,09 EUR/m2. De øgede enhedsproduktionsomkostninger ville resultere i et fald i EU-erhvervsgrenens rentabilitet til rentabilitetstærsklen (dvs. til et niveau, hvor indtægterne svarer til de samlede faste og variable omkostninger). |
| --- | --- |

(176)

Derfor ville EU-erhvervsgrenens enhedsproduktionsomkostninger ud fra den antagelse, at den øgede import vil udmønte sig i et tilsvarende fald i EU-erhvervsgrenens produktion og salgsmængder, som følge heraf stige fra 8,95 EUR/m2 til 9,09 EUR/m2. De øgede enhedsproduktionsomkostninger ville resultere i et fald i EU-erhvervsgrenens rentabilitet til rentabilitetstærsklen (dvs. til et niveau, hvor indtægterne svarer til de samlede faste og variable omkostninger).

2

2

| (177) | Den importmængde på 57 mio. m2, der blev brugt til simuleringen, var baseret på et konservativt skøn. I virkeligheden kan det antages, at de kinesiske eksporterende producenter i betragtning af den store overkapacitet og de akkumulerede lagre ville begynde at eksportere endnu mere betydelige mængder af keramiske fliser til Unionen. Så snart foranstaltningerne afbrydes, kan lagrene gøres tilgængelige for eksport til Unionen. |
| --- | --- |

(177)

Den importmængde på 57 mio. m2, der blev brugt til simuleringen, var baseret på et konservativt skøn. I virkeligheden kan det antages, at de kinesiske eksporterende producenter i betragtning af den store overkapacitet og de akkumulerede lagre ville begynde at eksportere endnu mere betydelige mængder af keramiske fliser til Unionen. Så snart foranstaltningerne afbrydes, kan lagrene gøres tilgængelige for eksport til Unionen.

2

| (178) | Keramiske fliser er en vare, der afhænger af aktuelle tendenser og af mode. Det er derfor ikke sandsynligt, at alle de akkumulerede lagre ville blive eksporteret til Unionen, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe. På grund af de betydelige mængder, som de akkumulerede lagre udgør, ville det imidlertid kunne indvirke betydeligt på EU-erhvervsgrenens situation, hvis blot en lille procentdel af disse lagre ankom til EU-markedet. |
| --- | --- |

(178)

Keramiske fliser er en vare, der afhænger af aktuelle tendenser og af mode. Det er derfor ikke sandsynligt, at alle de akkumulerede lagre ville blive eksporteret til Unionen, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe. På grund af de betydelige mængder, som de akkumulerede lagre udgør, ville det imidlertid kunne indvirke betydeligt på EU-erhvervsgrenens situation, hvis blot en lille procentdel af disse lagre ankom til EU-markedet.

| (179) | Desuden styrker de kinesiske eksporterende producenters enorme uudnyttede kapacitet sandsynligheden for, at der kommer kinesiske keramiske fliser ind på EU-markedet. Kommissionen konstaterede, at de kinesiske eksporterende producenter anvender lignende eller samme udstyr som det, EU-erhvervsgrenen anvender, og i vidt omfang kan fremstille fliser af lignende kvalitet og med et lignende design som EU-producenterne. Når dette er sagt, konstaterede Kommissionen efter yderligere vurdering, at der ikke forelå oplysninger, der understøttede påstanden om, at keramiske fliser var prisfølsomme, og om, at den eneste afgørende faktor fra den endelige forbrugers synspunkt ville være prisen. Det kan ikke afvises, at prisen — ved siden af andre faktorer som for eksempel varemærke og mode — er mindst én af de afgørende faktorer, når kunder skal vælge en specifik vare, og i betragtning af lighederne mellem de keramiske fliser fra EU og de kinesiske af slagsen bemærkede Kommissionen, at der er sandsynlighed for, at dumpingimport af kinesiske varer vil presse EU-priserne ned og få de ovennævnte konsekvenser (se betragtning 173-178 ovenfor). |
| --- | --- |

(179)

Desuden styrker de kinesiske eksporterende producenters enorme uudnyttede kapacitet sandsynligheden for, at der kommer kinesiske keramiske fliser ind på EU-markedet. Kommissionen konstaterede, at de kinesiske eksporterende producenter anvender lignende eller samme udstyr som det, EU-erhvervsgrenen anvender, og i vidt omfang kan fremstille fliser af lignende kvalitet og med et lignende design som EU-producenterne. Når dette er sagt, konstaterede Kommissionen efter yderligere vurdering, at der ikke forelå oplysninger, der understøttede påstanden om, at keramiske fliser var prisfølsomme, og om, at den eneste afgørende faktor fra den endelige forbrugers synspunkt ville være prisen. Det kan ikke afvises, at prisen — ved siden af andre faktorer som for eksempel varemærke og mode — er mindst én af de afgørende faktorer, når kunder skal vælge en specifik vare, og i betragtning af lighederne mellem de keramiske fliser fra EU og de kinesiske af slagsen bemærkede Kommissionen, at der er sandsynlighed for, at dumpingimport af kinesiske varer vil presse EU-priserne ned og få de ovennævnte konsekvenser (se betragtning 173-178 ovenfor).

| (180) | Det er derfor sandsynligt, at den kinesiske dumpingimport ville tvinge producenterne af keramiske fliser i Unionen til at tilpasse deres priser til importen. Som nævnt ovenfor i betragtning 172 oplyses import fra Kina til i gennemsnit at have en pris, der ligger betydeligt under prisen på EU-markedet. |
| --- | --- |

(180)

Det er derfor sandsynligt, at den kinesiske dumpingimport ville tvinge producenterne af keramiske fliser i Unionen til at tilpasse deres priser til importen. Som nævnt ovenfor i betragtning 172 oplyses import fra Kina til i gennemsnit at have en pris, der ligger betydeligt under prisen på EU-markedet.

| (181) | Dernæst undersøgte Kommissionen de forskellige indvirkninger på prisen. Den simulerede, hvad virkningen ville være, hvis der kom billig import fra Kina ind på EU-markedet og pressede prisen ned på den pågældende vare, som den sælges af EU-erhvervsgrenen. På grundlag af de kontrollerede oplysninger fra EU-producenterne og de kinesiske eksporterende producenter vedrørende NUP ville EU-producenternes hypotetiske sænkning af priserne til det kinesiske prisniveau resultere i et betydeligt fald i rentabiliteten og i svære tab på 47,52 %. |
| --- | --- |

(181)

Dernæst undersøgte Kommissionen de forskellige indvirkninger på prisen. Den simulerede, hvad virkningen ville være, hvis der kom billig import fra Kina ind på EU-markedet og pressede prisen ned på den pågældende vare, som den sælges af EU-erhvervsgrenen. På grundlag af de kontrollerede oplysninger fra EU-producenterne og de kinesiske eksporterende producenter vedrørende NUP ville EU-producenternes hypotetiske sænkning af priserne til det kinesiske prisniveau resultere i et betydeligt fald i rentabiliteten og i svære tab på 47,52 %.

| (182) | For det tredje — og som et alternativ — antog Kommissionen, at EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser ville blive presset ned på niveauet for de kinesiske eksportørers gennemsnitlige salgspriser på tredjelandsmarkeder. På grundlag af kontrollerede oplysninger fra EU-producenterne ville deres rentabilitet også her forringes, og der ville opstå betydelige tab på 17,15 %. |
| --- | --- |

(182)

For det tredje — og som et alternativ — antog Kommissionen, at EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser ville blive presset ned på niveauet for de kinesiske eksportørers gennemsnitlige salgspriser på tredjelandsmarkeder. På grundlag af kontrollerede oplysninger fra EU-producenterne ville deres rentabilitet også her forringes, og der ville opstå betydelige tab på 17,15 %.

| (183) | CCCMC hævdede, at de simuleringer, som Kommissionen havde foretaget, var behæftet med fejl. I simuleringen af virkningen af, at importen fra Kina igen ville opnå en markedsandel på 6,5 %, havde Kommissionen fra CCCMC's synspunkt undladt at tage hensyn til de forskellige varesammensætninger, manglen på prissammenlignelighed og konkurrencen mellem varetyper (eller manglen på samme). |
| --- | --- |

(183)

CCCMC hævdede, at de simuleringer, som Kommissionen havde foretaget, var behæftet med fejl. I simuleringen af virkningen af, at importen fra Kina igen ville opnå en markedsandel på 6,5 %, havde Kommissionen fra CCCMC's synspunkt undladt at tage hensyn til de forskellige varesammensætninger, manglen på prissammenlignelighed og konkurrencen mellem varetyper (eller manglen på samme).

| (184) | CCCMC hævdede også, at Kommissionen i simuleringen af stigningen i produktionsomkostningerne som resultat af de kinesiske eksporterende producenters øgede salg havde set bort fra de betydelige forskelle mellem produktionsomkostningerne for de forskellige varetyper og fra det forhold, at importen fra Kina kun vedrørte et begrænset antal PCN'er. |
| --- | --- |

(184)

CCCMC hævdede også, at Kommissionen i simuleringen af stigningen i produktionsomkostningerne som resultat af de kinesiske eksporterende producenters øgede salg havde set bort fra de betydelige forskelle mellem produktionsomkostningerne for de forskellige varetyper og fra det forhold, at importen fra Kina kun vedrørte et begrænset antal PCN'er.

| (185) | Endvidere hævdede CCCMC, at Kommissionen i simuleringen af den indvirkning, som importen fra Kina ville få på priserne, kun havde henholdt sig til gennemsnitspriser og ikke taget hensyn til prisforskelle på forskellige typer af keramiske fliser, selv om importen fra Kina var begrænset og kun vedrørte en begrænset antal varetyper. CCCMC hævdede, at der på grund af væsentlige forskelle mellem typer af keramiske fliser ikke er nogetkonkurrenceforhold mellem forskellige typer af keramiske fliser, og at priserne på én type af keramiske fliser derfor ikke ville kunne udøve et pres på priserne på andre typer af fliser. CCCMC hævdede, at Kommissionen burde have foretaget simuleringer pr. varetype og ikke på et aggregeret grundlag, som det var tilfældet for beregningerne af underbud. |
| --- | --- |

(185)

Endvidere hævdede CCCMC, at Kommissionen i simuleringen af den indvirkning, som importen fra Kina ville få på priserne, kun havde henholdt sig til gennemsnitspriser og ikke taget hensyn til prisforskelle på forskellige typer af keramiske fliser, selv om importen fra Kina var begrænset og kun vedrørte en begrænset antal varetyper. CCCMC hævdede, at der på grund af væsentlige forskelle mellem typer af keramiske fliser ikke er nogetkonkurrenceforhold mellem forskellige typer af keramiske fliser, og at priserne på én type af keramiske fliser derfor ikke ville kunne udøve et pres på priserne på andre typer af fliser. CCCMC hævdede, at Kommissionen burde have foretaget simuleringer pr. varetype og ikke på et aggregeret grundlag, som det var tilfældet for beregningerne af underbud.

| (186) | Ifølge CCCMC havde Kommissionen derfor ikke fastsat sandsynligheden for fornyet skade på et tilstrækkeligt faktuelt grundlag, således at det var muligt at drage »rimelige og passende konklusioner«, og havde heller ikke foretaget en analyse på grundlag af positiv dokumentation og objektiv undersøgelse. |
| --- | --- |

(186)

Ifølge CCCMC havde Kommissionen derfor ikke fastsat sandsynligheden for fornyet skade på et tilstrækkeligt faktuelt grundlag, således at det var muligt at drage »rimelige og passende konklusioner«, og havde heller ikke foretaget en analyse på grundlag af positiv dokumentation og objektiv undersøgelse.

| (187) | Kommissionen mindede først om, at den var nået frem til sine konklusioner vedrørende sandsynligheden for fornyet skade efter at have analyseret en række elementer som for eksempel produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina, EU-markedets tiltrækningskraft, de kinesiske eksporterende producenters prisadfærd på andre tredjelandsmarkeder og virkningen heraf på EU-erhvervsgrenens situation (se betragtning 164-172). De simuleringer, den havde foretaget, havde kun tjent til at styrke og bekræfte dens konklusioner vedrørende fornyet skade, i tilfælde af at de gældende foranstaltninger udløber. |
| --- | --- |

(187)

Kommissionen mindede først om, at den var nået frem til sine konklusioner vedrørende sandsynligheden for fornyet skade efter at have analyseret en række elementer som for eksempel produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina, EU-markedets tiltrækningskraft, de kinesiske eksporterende producenters prisadfærd på andre tredjelandsmarkeder og virkningen heraf på EU-erhvervsgrenens situation (se betragtning 164-172). De simuleringer, den havde foretaget, havde kun tjent til at styrke og bekræfte dens konklusioner vedrørende fornyet skade, i tilfælde af at de gældende foranstaltninger udløber.

| (188) | For det andet kunne Kommissionen kun basere sig på data fra de EU-producenter, der indgik i stikprøven, samt de kinesiske eksporterende producenters aggregerede mængder og priser for at foretage simuleringerne. Den tog ikke hensyn til oplysninger om de ikke-stikprøveudtagne virksomheders varetyper og priser. |
| --- | --- |

(188)

For det andet kunne Kommissionen kun basere sig på data fra de EU-producenter, der indgik i stikprøven, samt de kinesiske eksporterende producenters aggregerede mængder og priser for at foretage simuleringerne. Den tog ikke hensyn til oplysninger om de ikke-stikprøveudtagne virksomheders varetyper og priser.

| (189) | Kommissionen var derfor nødt til at basere sig på en række antagelser, herunder den givne varesammensætning, der blev importeret fra Kina i NUP, og gennemsnitspriserne herfor. Disse antagelser gjorde ikke dens analyse fejlagtig. I modsætning hertil mente Kommissionen snarere, at den i betragtning af alle de øvrige elementer — som for eksempel den uudnyttede kapacitet og produktionskapaciteten i Kina — havde valgt en forholdsvis konservativ tilgang. Analysen af de øvrige elementer viste, at der, i tilfælde af at foranstaltningerne udløb, ville blive importeret en langt større mængde samt en bredere varesammensætning til Unionen, end det var tilfældet i den oprindelige UP. Simuleringerne viste også, at den mulige fremtidige import ville få en betydelig negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens finansielle sundhed og give sig udslag i fornyet skade for EU-erhvervsgrenen. Kommissionen afviste derfor påstanden. |
| --- | --- |

(189)

Kommissionen var derfor nødt til at basere sig på en række antagelser, herunder den givne varesammensætning, der blev importeret fra Kina i NUP, og gennemsnitspriserne herfor. Disse antagelser gjorde ikke dens analyse fejlagtig. I modsætning hertil mente Kommissionen snarere, at den i betragtning af alle de øvrige elementer — som for eksempel den uudnyttede kapacitet og produktionskapaciteten i Kina — havde valgt en forholdsvis konservativ tilgang. Analysen af de øvrige elementer viste, at der, i tilfælde af at foranstaltningerne udløb, ville blive importeret en langt større mængde samt en bredere varesammensætning til Unionen, end det var tilfældet i den oprindelige UP. Simuleringerne viste også, at den mulige fremtidige import ville få en betydelig negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens finansielle sundhed og give sig udslag i fornyet skade for EU-erhvervsgrenen. Kommissionen afviste derfor påstanden.

| (190) | CCCMC hævdede også, at konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fornyet skade var fejlagtig, fordi Kommissionen kun havde konstateret indvirkninger på prisen på en lille delmængde af EU-salget. Det konstaterede prisunderbud repræsenterede kun omkring 1 % af EU-erhvervsgrenens samlede salg i NUP og omkring 8 % af de stikprøveudtagne EU-producenters salg på EU-markedet i NUP. CCCMC pegede også på det lave antal varetyper (seks), der blev solgt af de kinesiske eksporterende producenter i NUP (ud af over hundrede, der blev solgt af EU-erhvervsgrenen), og derfor på et lavt niveau af matching. |
| --- | --- |

(190)

CCCMC hævdede også, at konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fornyet skade var fejlagtig, fordi Kommissionen kun havde konstateret indvirkninger på prisen på en lille delmængde af EU-salget. Det konstaterede prisunderbud repræsenterede kun omkring 1 % af EU-erhvervsgrenens samlede salg i NUP og omkring 8 % af de stikprøveudtagne EU-producenters salg på EU-markedet i NUP. CCCMC pegede også på det lave antal varetyper (seks), der blev solgt af de kinesiske eksporterende producenter i NUP (ud af over hundrede, der blev solgt af EU-erhvervsgrenen), og derfor på et lavt niveau af matching.

| (191) | Kommissionen mindede først om, at den aktuelle sag var en udløbsundersøgelse. De gældende foranstaltninger havde ført til en betydelig nedgang i importen fra Kina af den pågældende vare. Derfor kunne analysen af underbud kun foretages på grundlag af importen (der indgik i stikprøven) og repræsenterede kun ét af de forskellige elementer, der indgik i vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade. |
| --- | --- |

(191)

Kommissionen mindede først om, at den aktuelle sag var en udløbsundersøgelse. De gældende foranstaltninger havde ført til en betydelig nedgang i importen fra Kina af den pågældende vare. Derfor kunne analysen af underbud kun foretages på grundlag af importen (der indgik i stikprøven) og repræsenterede kun ét af de forskellige elementer, der indgik i vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade.

| (192) | For det andet er vurderingen af sandsynligheden for fornyet skade — til forskel fra vurderingen i den oprindelige undersøgelse — af fremadrettet karakter. Analysen af underbud var for så vidt angår den import, der allerede havde fundet sted, blot én af indikatorerne for de eksporterende producenters fremtidige pris på og eksportmængde af den pågældende vare, og for, hvilke virkninger dette ville få for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(192)

For det andet er vurderingen af sandsynligheden for fornyet skade — til forskel fra vurderingen i den oprindelige undersøgelse — af fremadrettet karakter. Analysen af underbud var for så vidt angår den import, der allerede havde fundet sted, blot én af indikatorerne for de eksporterende producenters fremtidige pris på og eksportmængde af den pågældende vare, og for, hvilke virkninger dette ville få for EU-erhvervsgrenen.

| (193) | For det tredje viste analysen af prisen på importen fra de stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenter, at trods foranstaltningerne ville alle varetyper i denne import underbyde EU-erhvervsgrenens priser, i tilfælde af at foranstaltningerne udløb. I så fald ville der blive importeret en større mængde og mange flere varetyper til Unionen til priser, der sandsynligvis ville underbyde EU-priserne. Dette tyder yderligere på, at der er sandsynlighed for fornyet skade af EU-erhvervsgrenen. Kommissionen afviste derfor påstanden. |
| --- | --- |

(193)

For det tredje viste analysen af prisen på importen fra de stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenter, at trods foranstaltningerne ville alle varetyper i denne import underbyde EU-erhvervsgrenens priser, i tilfælde af at foranstaltningerne udløb. I så fald ville der blive importeret en større mængde og mange flere varetyper til Unionen til priser, der sandsynligvis ville underbyde EU-priserne. Dette tyder yderligere på, at der er sandsynlighed for fornyet skade af EU-erhvervsgrenen. Kommissionen afviste derfor påstanden.

| (194) | CCCMC hævdede også, at den manglende segmenterede analyse (pr. segment af virksomheder) gjorde alle resultater i forbindelse med (sandsynligheden for fortsat) skade ugyldige. CCCMC hævdede, at Kommissionen burde have foretaget en vurdering af skade pr. segment, nemlig for små, mellemstore og store virksomheder, for at gøre det muligt for CCCMC at udøve sin ret til forsvar, og at analysere CCCMC's standpunkt i sagen, nemlig at der ikke var grundlag for at konkludere, at der var sandsynlighed for fornyet skade. |
| --- | --- |

(194)

CCCMC hævdede også, at den manglende segmenterede analyse (pr. segment af virksomheder) gjorde alle resultater i forbindelse med (sandsynligheden for fortsat) skade ugyldige. CCCMC hævdede, at Kommissionen burde have foretaget en vurdering af skade pr. segment, nemlig for små, mellemstore og store virksomheder, for at gøre det muligt for CCCMC at udøve sin ret til forsvar, og at analysere CCCMC's standpunkt i sagen, nemlig at der ikke var grundlag for at konkludere, at der var sandsynlighed for fornyet skade.

| (195) | Kommissionen mente, at en særskilt analyse af skade pr. segment hverken var hensigtsmæssig eller nødvendig i denne udløbsundersøgelse. Ved at lade EU-producenter af forskellig størrelse indgå i stikprøven, således at hvert segment var repræsenteret i stikprøven, med henblik på fastsættelsen af skade og analysen af sandsynlighed blev situationen for de forskellige segmenter automatisk afspejlet i alle resultater i forbindelse med skade. Endvidere blev fastsættelsen af skade i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3 og 4 foretaget for EU-erhvervsgrenen som helhed snarere end for individuelle producenter eller grupper af producenter. Stikprøven blev i den aktuelle sag betragtet som repræsentativ for situationen for EU-erhvervsgrenen som helhed, som det også er forklaret i betragtning 19-25 og 105-107 ovenfor. Kommissionen afviste således påstanden. |
| --- | --- |

(195)

Kommissionen mente, at en særskilt analyse af skade pr. segment hverken var hensigtsmæssig eller nødvendig i denne udløbsundersøgelse. Ved at lade EU-producenter af forskellig størrelse indgå i stikprøven, således at hvert segment var repræsenteret i stikprøven, med henblik på fastsættelsen af skade og analysen af sandsynlighed blev situationen for de forskellige segmenter automatisk afspejlet i alle resultater i forbindelse med skade. Endvidere blev fastsættelsen af skade i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3 og 4 foretaget for EU-erhvervsgrenen som helhed snarere end for individuelle producenter eller grupper af producenter. Stikprøven blev i den aktuelle sag betragtet som repræsentativ for situationen for EU-erhvervsgrenen som helhed, som det også er forklaret i betragtning 19-25 og 105-107 ovenfor. Kommissionen afviste således påstanden.

| (196) | CCCMC hævdede endelig, at Kommissionen burde have suppleret sin analyse af EU-erhvervsgrenens tilstand med en analyse pr. gruppe af varetyper. Imidlertid indgav hverken CCCMC eller nogen anden interesseret part — bortset fra en række generelle bemærkninger — nærmere oplysninger om, hvilke varetyper der ville berettige en særskilt analyse (se betragtning 46). En segmenteret analyse var heller ikke en del af den oprindelige undersøgelse. Kommissionen havde ikke grund til at antage, at en sådan analyse var hensigtsmæssig og betragtede således påstanden som ubegrundet. Kommissionen afviste derfor påstanden. |
| --- | --- |

(196)

CCCMC hævdede endelig, at Kommissionen burde have suppleret sin analyse af EU-erhvervsgrenens tilstand med en analyse pr. gruppe af varetyper. Imidlertid indgav hverken CCCMC eller nogen anden interesseret part — bortset fra en række generelle bemærkninger — nærmere oplysninger om, hvilke varetyper der ville berettige en særskilt analyse (se betragtning 46). En segmenteret analyse var heller ikke en del af den oprindelige undersøgelse. Kommissionen havde ikke grund til at antage, at en sådan analyse var hensigtsmæssig og betragtede således påstanden som ubegrundet. Kommissionen afviste derfor påstanden.

| (197) | På grundlag af ovenstående overvejelser fastholdt Kommissionen, at ophævelsen af foranstaltningerne efter al sandsynlighed ville resultere i fornyet skade for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(197)

På grundlag af ovenstående overvejelser fastholdt Kommissionen, at ophævelsen af foranstaltningerne efter al sandsynlighed ville resultere i fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.

G.   UNIONENS INTERESSER

UNIONENS INTERESSER

1.   Indledende bemærkninger

Indledende bemærkninger

| (198) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, hvorvidt det ville være imod Unionens interesser generelt at opretholde de gældende foranstaltninger over for Kina. Fastlæggelsen af Unionens interesser blev baseret på en vurdering af alle de forskellige interesser, der er i spil, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes. |
| --- | --- |

(198)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, hvorvidt det ville være imod Unionens interesser generelt at opretholde de gældende foranstaltninger over for Kina. Fastlæggelsen af Unionens interesser blev baseret på en vurdering af alle de forskellige interesser, der er i spil, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes.

2.   EU-erhvervsgrenens interesser

EU-erhvervsgrenens interesser

| (199) | I NUP havde EU-erhvervsgrenen overvundet den skade, som dumpingimporten fra Kina havde forvoldt. Hvis foranstaltningerne over for Kina blev ophævet, er det imidlertid sandsynligt, at der igen ville opstå skade, da EU-erhvervsgrenen ville blive udsat for dumpingimport fra Kina i potentielt betydelige mængder og med et betydeligt pristryk til følge. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation ville derfor forringes betydeligt af ovennævnte årsager (se betragtning 173-197). Derimod ville opretholdelsen af foranstaltningerne skabe sikkerhed på markedet og give EU-erhvervsgrenen mulighed for at bevare sin positive økonomiske situation og samtidig operere på et fair og konkurrencepræget marked. |
| --- | --- |

(199)

I NUP havde EU-erhvervsgrenen overvundet den skade, som dumpingimporten fra Kina havde forvoldt. Hvis foranstaltningerne over for Kina blev ophævet, er det imidlertid sandsynligt, at der igen ville opstå skade, da EU-erhvervsgrenen ville blive udsat for dumpingimport fra Kina i potentielt betydelige mængder og med et betydeligt pristryk til følge. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation ville derfor forringes betydeligt af ovennævnte årsager (se betragtning 173-197). Derimod ville opretholdelsen af foranstaltningerne skabe sikkerhed på markedet og give EU-erhvervsgrenen mulighed for at bevare sin positive økonomiske situation og samtidig operere på et fair og konkurrencepræget marked.

| (200) | På dette grundlag konkluderede Kommissionen, at videreførelsen af foranstaltningerne ville være i EU-erhvervsgrenens interesse. |
| --- | --- |

(200)

På dette grundlag konkluderede Kommissionen, at videreførelsen af foranstaltningerne ville være i EU-erhvervsgrenens interesse.

3.   Importørernes interesser

Importørernes interesser

| (201) | Over 1 000 kendte importører/brugere blev kontaktet i den indledende fase. 11 virksomheder besvarede stikprøveskemaet, og tre virksomheder udfyldte spørgeskemaet. |
| --- | --- |

(201)

Over 1 000 kendte importører/brugere blev kontaktet i den indledende fase. 11 virksomheder besvarede stikprøveskemaet, og tre virksomheder udfyldte spørgeskemaet.

| (202) | To af virksomhederne var imod videreførelsen af foranstaltningerne, og en af dem hævdede, at den ikke ville være imod foranstaltningerne, hvis de blev fastholdt på et lavere niveau. Den anden virksomhed havde ikke nogen specifik holdning til, hvorvidt foranstaltningerne burde udløbe eller ej. |
| --- | --- |

(202)

To af virksomhederne var imod videreførelsen af foranstaltningerne, og en af dem hævdede, at den ikke ville være imod foranstaltningerne, hvis de blev fastholdt på et lavere niveau. Den anden virksomhed havde ikke nogen specifik holdning til, hvorvidt foranstaltningerne burde udløbe eller ej.

| (203) | Alle de tre virksomheder var af den holdning, at den gældende valutakurs og transportomkostningerne sammen med foranstaltningerne gør det mindre attraktivt at importere keramiske fliser fra Kina, og at importen fra Kina ikke nødvendigvis vil øges væsentligt, hvis foranstaltningerne udløber. Samtidig vurderede to af de tre importører, at det før indførelsen af antidumpingtolden var attraktivt at importere fra Kina på grund af designet og de lave priser på importen. |
| --- | --- |

(203)

Alle de tre virksomheder var af den holdning, at den gældende valutakurs og transportomkostningerne sammen med foranstaltningerne gør det mindre attraktivt at importere keramiske fliser fra Kina, og at importen fra Kina ikke nødvendigvis vil øges væsentligt, hvis foranstaltningerne udløber. Samtidig vurderede to af de tre importører, at det før indførelsen af antidumpingtolden var attraktivt at importere fra Kina på grund af designet og de lave priser på importen.

| (204) | I den oprindelige undersøgelse blev det konkluderet, at indførelsen af foranstaltningerne ikke ville få nogen betydelig indflydelse på importørernes aktivitet, fordi de — blandt andet — ville kunne gå over til andre leveringskilder. Kommissionen bemærkede, at importen fra andre lande end Kina i NUP — og mens markedsandelen for import fra Kina faldt til 1,7 % — faktisk nåede op på en markedsandel på næsten 8 % (se betragtning 127) sammenlignet med en markedsandel i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse på 5,3 % (15). Denne import blev ikke berørt af tolden, da den er af ikkekinesisk oprindelse. Kommissionen vurderede derfor, at videreførelsen af foranstaltningerne ikke ville hindre EU-importørerne i fortsat at købe lignende varer fra andre kilder. |
| --- | --- |

(204)

I den oprindelige undersøgelse blev det konkluderet, at indførelsen af foranstaltningerne ikke ville få nogen betydelig indflydelse på importørernes aktivitet, fordi de — blandt andet — ville kunne gå over til andre leveringskilder. Kommissionen bemærkede, at importen fra andre lande end Kina i NUP — og mens markedsandelen for import fra Kina faldt til 1,7 % — faktisk nåede op på en markedsandel på næsten 8 % (se betragtning 127) sammenlignet med en markedsandel i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse på 5,3 % (15). Denne import blev ikke berørt af tolden, da den er af ikkekinesisk oprindelse. Kommissionen vurderede derfor, at videreførelsen af foranstaltningerne ikke ville hindre EU-importørerne i fortsat at købe lignende varer fra andre kilder.

15

| (205) | Endelig tyder den forholdsvis lave grad af samarbejdsvilje blandt ikke forretningsmæssigt forbundne importører på, at videreførelsen af foranstaltningerne ikke ville få nogen betydelig negativ virkning for importørerne. |
| --- | --- |

(205)

Endelig tyder den forholdsvis lave grad af samarbejdsvilje blandt ikke forretningsmæssigt forbundne importører på, at videreførelsen af foranstaltningerne ikke ville få nogen betydelig negativ virkning for importørerne.

4.   Brugernes interesser

Brugernes interesser

| (206) | I den indledende fase blev alle kendte brugere kontaktet sammen med importørerne. Imidlertid gav ingen brugere eller sammenslutninger af brugere sig til kende. I den oprindelige sag beregnede Kommissionen virkningen af foranstaltningerne for slutbrugerne og kom til den konklusion, at virkningen i form af øgede omkostninger pr. m2 var begrænset og beløb sig til under 0,5 EUR/m2. Samtidig var det gennemsnitlige årlige forbrug på omkring 2,2 m2 pr. person i Unionen. Den gennemsnitlige virkning for forbrugerne var således 1,1 EUR/m2 pr. person i Unionen. Af samme årsager som dem, der er nævnt i betragtning 182-184 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 917/2011, blev dette anset for at være ubetydeligt. Kommissionen analyserede også virkningen af foranstaltningerne for importører, brugere og leverandører, der kunne blive udsat for ekstra omkostninger eller manglende leverancer på grund af indførelsen af foranstaltningerne. Det blev konkluderet, at indførelsen af foranstaltningerne ikke havde nogen betydelig virkning for deres aktivitet. |
| --- | --- |

(206)

I den indledende fase blev alle kendte brugere kontaktet sammen med importørerne. Imidlertid gav ingen brugere eller sammenslutninger af brugere sig til kende. I den oprindelige sag beregnede Kommissionen virkningen af foranstaltningerne for slutbrugerne og kom til den konklusion, at virkningen i form af øgede omkostninger pr. m2 var begrænset og beløb sig til under 0,5 EUR/m2. Samtidig var det gennemsnitlige årlige forbrug på omkring 2,2 m2 pr. person i Unionen. Den gennemsnitlige virkning for forbrugerne var således 1,1 EUR/m2 pr. person i Unionen. Af samme årsager som dem, der er nævnt i betragtning 182-184 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 917/2011, blev dette anset for at være ubetydeligt. Kommissionen analyserede også virkningen af foranstaltningerne for importører, brugere og leverandører, der kunne blive udsat for ekstra omkostninger eller manglende leverancer på grund af indførelsen af foranstaltningerne. Det blev konkluderet, at indførelsen af foranstaltningerne ikke havde nogen betydelig virkning for deres aktivitet.

2

2

2

2

5.   Vejning og afvejning af interesser

Vejning og afvejning af interesser

| (207) | Ved vejning og afvejning af de konkurrerende interesser var Kommissionen særlig opmærksom på behovet for at eliminere de handelsforvridende virkninger af skadevoldende dumping og genoprette effektiv konkurrence. Mens en videreførelse af foranstaltningerne ville beskytte en vigtig EU-erhvervsgren, herunder mange små og mellemstore virksomheder, mod, at der sandsynligvis opstår skade på ny, tyder den forholdsvis lave grad af samarbejdsvilje blandt importører og brugere på, at videreførelsen af foranstaltningerne ikke vil få en uforholdsmæssig negativ virkning for dem. |
| --- | --- |

(207)

Ved vejning og afvejning af de konkurrerende interesser var Kommissionen særlig opmærksom på behovet for at eliminere de handelsforvridende virkninger af skadevoldende dumping og genoprette effektiv konkurrence. Mens en videreførelse af foranstaltningerne ville beskytte en vigtig EU-erhvervsgren, herunder mange små og mellemstore virksomheder, mod, at der sandsynligvis opstår skade på ny, tyder den forholdsvis lave grad af samarbejdsvilje blandt importører og brugere på, at videreførelsen af foranstaltningerne ikke vil få en uforholdsmæssig negativ virkning for dem.

6.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (208) | På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager til, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne over for importen af keramiske fliser med oprindelse i Kina. |
| --- | --- |

(208)

På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager til, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne over for importen af keramiske fliser med oprindelse i Kina.

H.   KONKLUSION OG FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER

KONKLUSION OG FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER

| (209) | Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for den påtænkte opretholdelse af de gældende foranstaltninger over for Kina. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indgivelser og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning. |
| --- | --- |

(209)

Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for den påtænkte opretholdelse af de gældende foranstaltninger over for Kina. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indgivelser og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.

| (210) | Det følger af ovenstående, at de antidumpingforanstaltninger over for import af keramiske fliser med oprindelse i Kina, der blev indført ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 917/2011, bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 6. |
| --- | --- |

(210)

Det følger af ovenstående, at de antidumpingforanstaltninger over for import af keramiske fliser med oprindelse i Kina, der blev indført ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 917/2011, bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 6.

| (211) | Denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 15, stk. 1 i forordning (EU) 2016/1036 — |
| --- | --- |

(211)

Denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 15, stk. 1 i forordning (EU) 2016/1036 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af glaserede og uglaserede keramiske sten og fliser til brolægning, gulvbelægning eller beklædning af vægge, kaminer o.l. samt glaserede og uglaserede keramiske terninger og lignende varer til mosaikarbejder, også på underlag, i øjeblikket henhørende under KN-kode 6907 og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.

2.   Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder:

| Virksomhed | Told | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd., Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd. | 32,0 % | B938 |
| Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd., Foshan Gani Ceramics Co. Ltd. | 13,9 % | B939 |
| Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd. | 29,3 % | B009 |
| Shandong Yadi Ceramics Co Ltd | 36,5 % | B010 |
| Virksomheder opført i bilag I | 30,6 % | |
| Alle andre virksomheder | 69,7 % | B999 |

Virksomhed

Told

Taric-tillægskode

Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd., Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd.

32,0 %

B938

Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd., Foshan Gani Ceramics Co. Ltd.

13,9 %

B939

Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.

29,3 %

B009

Shandong Yadi Ceramics Co Ltd

36,5 %

B010

Virksomheder opført i bilag I

30,6 %

Alle andre virksomheder

69,7 %

B999

3.   Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de i stk. 2 omhandlede virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for »alle andre virksomheder«.

4.   De relevante gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

Hvis en producent i Kina over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelig dokumentation for, at a) vedkommende ikke eksporterede de pågældende varer, jf. artikel 1, stk. 1, med oprindelse i Folkerepublikken Kina i undersøgelsesperioden (1.4.2009-31.3.2010), at b) vedkommende ikke er forretningsmæssigt forbundet med eksportører eller producenter, der er omfattet af de foranstaltninger, der er indført ved denne forordning, og at c) vedkommende enten faktisk har eksporteret de pågældende varer eller har indgået en uigenkaldelig kontraktlig forpligtelse til at eksportere en væsentlig mængde til Unionen efter undersøgelsesperioden, kan Kommissionen ændre bilag I ved at tilføje den nye eksporterende producent til de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven eller ikke er indrømmet individuel behandling, og som derfor er omfattet af den vejede gennemsnitlige toldsats på 30,6 %.

Artikel 3

Hvis der indgives en erklæring om overgang til fri omsætning vedrørende de i artikel 1 omhandlede varer, angives antallet af kvadratmeter af den importerede vare i det relevante felt i erklæringen.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. november 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 917/2011 af 12. september 2011 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af keramiske fliser med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 238 af 15.9.2011, s. 1), senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/782 af 19. maj 2015 (EUT L 124 af 20.5.2015, s. 9) ved tilføjelse af en virksomhed til listen i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) nr. 917/2011 over producenter fra Folkerepublikken Kina.

2

(3)  Se Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/409 af 11. marts 2015 om ændring af Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 917/2011 om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af keramiske fliser med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 67 af 12.3.2015, s. 23).

3

(4)  Meddelelse om det forestående udløb af visse antidumpingforanstaltninger (EUT C 425 af 18.12.2015, s. 20).

4

(5)  Meddelelse om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af keramiske fliser med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT C 336 af 13.9.2016, s. 5).

5

(6)  Domstolens dom af 20. marts 1985, sag C-264/82, Timex Corporation mod Rådet og Kommissionen, ECLI:EU:C:1985:119, præmis 24.

6

(7)  Afgørelse truffet af formanden for Europa-Kommissionen af 29. februar 2012 om høringskonsulentens funktion og beføjelser i visse handelsprocedurer (EUT L 107 af 19.4.2012, s. 5).

7

(8)  Som forklaret i betragtning 10 kan navnene på EU-producenterne af fortrolighedshensyn ikke afsløres.

8

(9)  Se også dom i sag C-687/13, præmis 67, anmodning om præjudiciel afgørelse indgivet af Finanzgericht München — Tyskland, Fliesen-Zentrum Deutschland GmbH mod Hauptzollamt Regensburg, Fliesen-Zentrum Domstolens dom (Tredje Afdeling) af 10. september 2015.

9

(10)  
  Kilde: The China Building Ceramics and Sanitary Ware Association (»CBCSA«) (websted: http://www.china-china.cn)

10

Kilde

(11)  De faktiske vægte afveg en smule fra dem, der blev anvendt i den oprindelige undersøgelse, som var baseret på oplysninger fra 2008.

11

(12)  Se betragtning 121 i Kommissionens forordning (EU) nr. 258/2011 af 16. marts 2011 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af keramiske fliser med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 70 af 17.3.2011, s. 5).

12

(13)  I den oprindelige undersøgelse (fra 2007 til 31.3.2010) var importen fra Kina i gennemsnit på omkring 65 mio. m2 årligt.

13

2

(14)  Thailand (2,18 %-35,49 %), Argentina (50,03 USD/m2), Brasilien (3,34/m2-6,42 USD/m2), Sydkorea (9,07 %-37,40 %), Indien (op til 1,87 USD/m2), Mexico (forpligtet til en fob-pris på mindst 6,72 USD/m2 eller til toldafgifter på 2,9-12,42 USD/m2) og Pakistan (5,21 %-59,18 %). Kilde: Bilag 22 i ansøgningen, WTO's websted for halvårlige rapporter i henhold til artikel 16.4 i aftalen for de forskellige lande og publikation fra det indiske finansministerium.

14

2

2

2

2

2

2

Kilde

(15)  Se betragtning 78 i Kommissionens forordning (EU) nr. 258/2011 af 16. marts 2011 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af keramiske fliser med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 70 af 17.3.2011, s. 5).

15

---

BILAG I

Samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, eller som ikke blev indrømmet individuel behandling:

| Navn | Taric-tillægskode |
| --- | --- |
| Dongguan He Mei Ceramics Co. Ltd | B132 |
| Dongpeng Ceramic (Qingyuan) Co. Ltd | B133 |
| Eagle Brand Ceramics Industrial (Heyuan) Co. Ltd | B134 |
| Enping City Huachang Ceramic Co. Ltd | B135 |
| Enping Huiying Ceramics Industry Co. Ltd | B136 |
| Enping Yungo Ceramic Co. Ltd | B137 |
| Foshan Aoling Jinggong Ceramics Co. Ltd | B138 |
| Foshan Bailifeng Building Materials Co. Ltd | B139 |
| Foshan Bragi Ceramic Co. Ltd | B140 |
| Foshan City Fangyuan Ceramic Co. Ltd | B141 |
| Foshan Gaoming Shuncheng Ceramic Co. Ltd | B142 |
| Foshan Gaoming Yaju Ceramics Co. Ltd | B143 |
| Foshan Guanzhu Ceramics Co. Ltd | B144 |
| Foshan Huashengchang Ceramic Co. Ltd | B145 |
| Foshan Jiajun Ceramics Co. Ltd | B146 |
| Foshan Mingzhao Technology Development Co. Ltd | B147 |
| Foshan Nanhai Jingye Ceramics Co. Ltd | B148 |
| Foshan Nanhai Shengdige Decoration Material Co. Ltd | B149 |
| Foshan Nanhai Xiaotang Jinzun Border Factory Co. Ltd | B150 |
| Foshan Nanhai Yonghong Ceramic Co. Ltd | B151 |
| Foshan Oceanland Ceramics Co. Ltd | B152 |
| Foshan Oceano Ceramics Co. Ltd | B153 |
| Foshan Sanshui Hongyuan Ceramics Enterprise Co. Ltd | B154 |
| Foshan Sanshui Huiwanjia Ceramics Co. Ltd | B155 |
| Foshan Sanshui New Pearl Construction Ceramics Industrial Co. Ltd | B156 |
| Foshan Shiwan Eagle Brand Ceramic Co. Ltd | B157 |
| Foshan Shiwan Yulong Ceramics Co. Ltd | B158 |
| Foshan Summit Ceramics Co. Ltd | B159 |
| Foshan Tidiy Ceramics Co. Ltd | B160 |
| Foshan VIGORBOOM Ceramic Co. Ltd | B161 |
| Foshan Xingtai Ceramics Co. Ltd | B162 |
| Foshan Zhuyangyang Ceramics Co. Ltd | B163 |
| Fujian Fuzhou Zhongxin Ceramics Co. Ltd | B164 |
| Fujian Jinjiang Lianxing Building Material Co. Ltd | B165 |
| Fujian Minqing Jiali Ceramics Co. Ltd | B166 |
| Fujian Minqing Ruimei Ceramics Co. Ltd | B167 |
| Fujian Minqing Shuangxing Ceramics Co. Ltd | B168 |
| Gaoyao Yushan Ceramics Industry Co. Ltd | B169 |
| Guangdong Bode Fine Building Materials Co. Ltd | B170 |
| Guangdong Foshan Redpearl Building Material Co. Ltd | B171 |
| Guangdong Gold Medal Ceramics Co. Ltd | B172 |
| Guangdong Grifine Ceramics Co. Ltd | B173 |
| Guangdong Homeway Ceramics Industry Co. Ltd | B174 |
| Guangdong Huiya Ceramics Co. Ltd | B175 |
| Guangdong Juimsi Ceramics Co. Ltd | B176 |
| Guangdong Kaiping Tilee's Building Materials Co. Ltd | B177 |
| Guangdong Kingdom Ceramics Co. Ltd | B178 |
| Guangdong Monalisa Ceramics Co. Ltd | B179 |
| Guangdong New Zhong Yuan Ceramics Co. Ltd Shunde Yuezhong Branch | B180 |
| Guangdong Ouya Ceramics Co. Ltd | B181 |
| Guangdong Overland Ceramics Co. Ltd | B182 |
| Guangdong Qianghui (QHTC) Ceramics Co. Ltd | B183 |
| Guangdong Sihui Kedi Ceramics Co. Ltd | B184 |
| Guangdong Summit Ceramics Co. Ltd | B185 |
| Guangdong Tianbi Ceramics Co. Ltd | B186 |
| Guangdong Winto Ceramics Co. Ltd | B187 |
| Guangdong Xinghui Ceramics Group Co. Ltd | B188 |
| Guangning County Oudian Art Ceramic Co. Ltd | B189 |
| Guangzhou Cowin Ceramics Co. Ltd | B190 |
| Hangzhou Nabel Ceramics Co. Ltd | B191 |
| Hangzhou Nabel Group Co. Ltd | B192 |
| Hangzhou Venice Ceramics Co. Ltd | B193 |
| Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd | B194 |
| Guangdong Luxury Micro-crystal stone Technology Co., Ltd | B195 |
| Hitom Ceramics Co. Ltd | B196 |
| Huiyang Kingtile Ceramics Co. Ltd | B197 |
| Jiangxi Ouya Ceramics Co. Ltd | B198 |
| Jingdezhen Tidiy Ceramics Co. Ltd | B199 |
| Kim Hin Ceramics (Shanghai) Co. Ltd | B200 |
| Lixian Xinpeng Ceramic Co. Ltd | B201 |
| Louis Valentino (Inner Mongolia) Ceramic Co. Ltd | B202 |
| Louvrenike (Foshan) Ceramics Co. Ltd | B203 |
| Nabel Ceramics (Jiujiang City) Co. Ltd | B204 |
| Ordos Xinghui Ceramics Co. Ltd | B205 |
| Qingdao Diya Ceramics Co. Ltd | B206 |
| Qingyuan Guanxingwang Ceramics Co. Ltd | B207 |
| Qingyuan Oudian Art Ceramic Co. Ltd | B208 |
| Qingyuan Ouya Ceramics Co. Ltd | B209 |
| RAK (Gaoyao) Ceramics Co. Ltd | B210 |
| Shandong ASA Ceramic Co. Ltd | B211 |
| Shandong Dongpeng Ceramic Co. Ltd | B212 |
| Shandong Jialiya Ceramic Co. Ltd | B213 |
| Shanghai CIMIC Holdings Co., Ltd | B214 |
| Sinyih Ceramic (China) Co. Ltd | B215 |
| Sinyih Ceramic (Penglai) Co. Ltd | B216 |
| Southern Building Materials and Sanitary Co. Ltd of Qingyuan | B217 |
| Tangshan Huida Ceramic Group Co. Ltd | B218 |
| Tangshan Huida Ceramic Group Huiquin Co. Ltd | B219 |
| Tegaote Ceramics Co. Ltd | B220 |
| Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd | B221 |
| Topbro Ceramics Co. Ltd | B222 |
| Xingning Christ Craftworks Co. Ltd | B223 |
| Zhao Qing City Shenghui Ceramics Co. Ltd | B224 |
| Zhaoqing Jin Ouya Ceramics Company Limited | B225 |
| Zhaoqing Zhongheng Ceramics Co. Ltd | B226 |
| Zibo Hualiansheng Ceramics Co. Ltd | B227 |
| Zibo Huaruinuo Ceramics Co. Ltd | B228 |
| Shandong Tongyi Ceramics Co. Ltd | B229 |
| Onna Ceramic Industries (China) Co., Ltd | B293 |
| Everstone Industry (Qingdao) Co., Ltd | B998 |

Navn

Taric-tillægskode

Dongguan He Mei Ceramics Co. Ltd

B132

Dongpeng Ceramic (Qingyuan) Co. Ltd

B133

Eagle Brand Ceramics Industrial (Heyuan) Co. Ltd

B134

Enping City Huachang Ceramic Co. Ltd

B135

Enping Huiying Ceramics Industry Co. Ltd

B136

Enping Yungo Ceramic Co. Ltd

B137

Foshan Aoling Jinggong Ceramics Co. Ltd

B138

Foshan Bailifeng Building Materials Co. Ltd

B139

Foshan Bragi Ceramic Co. Ltd

B140

Foshan City Fangyuan Ceramic Co. Ltd

B141

Foshan Gaoming Shuncheng Ceramic Co. Ltd

B142

Foshan Gaoming Yaju Ceramics Co. Ltd

B143

Foshan Guanzhu Ceramics Co. Ltd

B144

Foshan Huashengchang Ceramic Co. Ltd

B145

Foshan Jiajun Ceramics Co. Ltd

B146

Foshan Mingzhao Technology Development Co. Ltd

B147

Foshan Nanhai Jingye Ceramics Co. Ltd

B148

Foshan Nanhai Shengdige Decoration Material Co. Ltd

B149

Foshan Nanhai Xiaotang Jinzun Border Factory Co. Ltd

B150

Foshan Nanhai Yonghong Ceramic Co. Ltd

B151

Foshan Oceanland Ceramics Co. Ltd

B152

Foshan Oceano Ceramics Co. Ltd

B153

Foshan Sanshui Hongyuan Ceramics Enterprise Co. Ltd

B154

Foshan Sanshui Huiwanjia Ceramics Co. Ltd

B155

Foshan Sanshui New Pearl Construction Ceramics Industrial Co. Ltd

B156

Foshan Shiwan Eagle Brand Ceramic Co. Ltd

B157

Foshan Shiwan Yulong Ceramics Co. Ltd

B158

Foshan Summit Ceramics Co. Ltd

B159

Foshan Tidiy Ceramics Co. Ltd

B160

Foshan VIGORBOOM Ceramic Co. Ltd

B161

Foshan Xingtai Ceramics Co. Ltd

B162

Foshan Zhuyangyang Ceramics Co. Ltd

B163

Fujian Fuzhou Zhongxin Ceramics Co. Ltd

B164

Fujian Jinjiang Lianxing Building Material Co. Ltd

B165

Fujian Minqing Jiali Ceramics Co. Ltd

B166

Fujian Minqing Ruimei Ceramics Co. Ltd

B167

Fujian Minqing Shuangxing Ceramics Co. Ltd

B168

Gaoyao Yushan Ceramics Industry Co. Ltd

B169

Guangdong Bode Fine Building Materials Co. Ltd

B170

Guangdong Foshan Redpearl Building Material Co. Ltd

B171

Guangdong Gold Medal Ceramics Co. Ltd

B172

Guangdong Grifine Ceramics Co. Ltd

B173

Guangdong Homeway Ceramics Industry Co. Ltd

B174

Guangdong Huiya Ceramics Co. Ltd

B175

Guangdong Juimsi Ceramics Co. Ltd

B176

Guangdong Kaiping Tilee's Building Materials Co. Ltd

B177

Guangdong Kingdom Ceramics Co. Ltd

B178

Guangdong Monalisa Ceramics Co. Ltd

B179

Guangdong New Zhong Yuan Ceramics Co. Ltd Shunde Yuezhong Branch

B180

Guangdong Ouya Ceramics Co. Ltd

B181

Guangdong Overland Ceramics Co. Ltd

B182

Guangdong Qianghui (QHTC) Ceramics Co. Ltd

B183

Guangdong Sihui Kedi Ceramics Co. Ltd

B184

Guangdong Summit Ceramics Co. Ltd

B185

Guangdong Tianbi Ceramics Co. Ltd

B186

Guangdong Winto Ceramics Co. Ltd

B187

Guangdong Xinghui Ceramics Group Co. Ltd

B188

Guangning County Oudian Art Ceramic Co. Ltd

B189

Guangzhou Cowin Ceramics Co. Ltd

B190

Hangzhou Nabel Ceramics Co. Ltd

B191

Hangzhou Nabel Group Co. Ltd

B192

Hangzhou Venice Ceramics Co. Ltd

B193

Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd

B194

Guangdong Luxury Micro-crystal stone Technology Co., Ltd

B195

Hitom Ceramics Co. Ltd

B196

Huiyang Kingtile Ceramics Co. Ltd

B197

Jiangxi Ouya Ceramics Co. Ltd

B198

Jingdezhen Tidiy Ceramics Co. Ltd

B199

Kim Hin Ceramics (Shanghai) Co. Ltd

B200

Lixian Xinpeng Ceramic Co. Ltd

B201

Louis Valentino (Inner Mongolia) Ceramic Co. Ltd

B202

Louvrenike (Foshan) Ceramics Co. Ltd

B203

Nabel Ceramics (Jiujiang City) Co. Ltd

B204

Ordos Xinghui Ceramics Co. Ltd

B205

Qingdao Diya Ceramics Co. Ltd

B206

Qingyuan Guanxingwang Ceramics Co. Ltd

B207

Qingyuan Oudian Art Ceramic Co. Ltd

B208

Qingyuan Ouya Ceramics Co. Ltd

B209

RAK (Gaoyao) Ceramics Co. Ltd

B210

Shandong ASA Ceramic Co. Ltd

B211

Shandong Dongpeng Ceramic Co. Ltd

B212

Shandong Jialiya Ceramic Co. Ltd

B213

Shanghai CIMIC Holdings Co., Ltd

B214

Sinyih Ceramic (China) Co. Ltd

B215

Sinyih Ceramic (Penglai) Co. Ltd

B216

Southern Building Materials and Sanitary Co. Ltd of Qingyuan

B217

Tangshan Huida Ceramic Group Co. Ltd

B218

Tangshan Huida Ceramic Group Huiquin Co. Ltd

B219

Tegaote Ceramics Co. Ltd

B220

Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd

B221

Topbro Ceramics Co. Ltd

B222

Xingning Christ Craftworks Co. Ltd

B223

Zhao Qing City Shenghui Ceramics Co. Ltd

B224

Zhaoqing Jin Ouya Ceramics Company Limited

B225

Zhaoqing Zhongheng Ceramics Co. Ltd

B226

Zibo Hualiansheng Ceramics Co. Ltd

B227

Zibo Huaruinuo Ceramics Co. Ltd

B228

Shandong Tongyi Ceramics Co. Ltd

B229

Onna Ceramic Industries (China) Co., Ltd

B293

Everstone Industry (Qingdao) Co., Ltd

B998

---

BILAG II

Den gyldige handelsfaktura, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, skal indeholde en erklæring underskrevet af en af de ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen, og være udformet på følgende måde:

| 1. | Navn og stilling for den ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen. |
| --- | --- |

1.

Navn og stilling for den ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen.

| 2. | Følgende erklæring:

  »Undertegnede bekræfter, at den [mængde] keramiske fliser, der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, blev fremstillet af [virksomhedens navn og hovedsæde] (Taric-tillægskode) i [det pågældende land]. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.
  (Dato og underskrift)« |
| --- | --- |

2.

Følgende erklæring:

»Undertegnede bekræfter, at den [mængde] keramiske fliser, der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, blev fremstillet af [virksomhedens navn og hovedsæde] (Taric-tillægskode) i [det pågældende land]. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.

(Dato og underskrift)«

---

AFGØRELSER

| 23.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 307/57 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 307/57

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2017/2180

af 16. november 2017

om forlængelse af gyldighedsperioden for gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/412 om bemyndigelse af medlemsstaterne til at indrømme en midlertidig undtagelse fra visse bestemmelser i Rådets direktiv 2000/29/EF for asketræ med oprindelse i eller forarbejdet i Canada

(meddelt under nummer C(2017) 7488)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 2000/29/EF af 8. maj 2000 om foranstaltninger mod indslæbning i Fællesskabet af skadegørere på planter eller planteprodukter og mod deres spredning inden for Fællesskabet (1), særlig artikel 15, stk. 1, første led, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/412 (2) kan medlemsstaterne som en undtagelse fra artikel 5, stk. 1, i direktiv 2000/29/EF sammenholdt med del A, kapitel I, punkt 2.3, i bilag IV til samme direktiv tillade, at asketræ (Fraxinus L.) med oprindelse i eller forarbejdet i Canada på visse betingelser indføres til Unionen. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/412 (2) kan medlemsstaterne som en undtagelse fra artikel 5, stk. 1, i direktiv 2000/29/EF sammenholdt med del A, kapitel I, punkt 2.3, i bilag IV til samme direktiv tillade, at asketræ (Fraxinus L.) med oprindelse i eller forarbejdet i Canada på visse betingelser indføres til Unionen.

| (2) | Da de forhold, der gør bemyndigelsen berettiget, ikke har ændret sig, og der ikke foreligger nye oplysninger, som giver anledning til at revidere de særlige betingelser, bør bemyndigelsen forlænges. |
| --- | --- |

(2)

Da de forhold, der gør bemyndigelsen berettiget, ikke har ændret sig, og der ikke foreligger nye oplysninger, som giver anledning til at revidere de særlige betingelser, bør bemyndigelsen forlænges.

| (3) | På baggrund af de erfaringer, der er indsamlet i forbindelse med anvendelsen af gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/412, bør bemyndigelsen forlænges med et år. |
| --- | --- |

(3)

På baggrund af de erfaringer, der er indsamlet i forbindelse med anvendelsen af gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/412, bør bemyndigelsen forlænges med et år.

| (4) | Gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/412 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(4)

Gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/412 bør derfor ændres.

| (5) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I artikel 5 i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/412 ændres »31. december 2017« til »31. december 2018«.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. november 2017

På Kommissionens vegne

Vytenis ANDRIUKAITIS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EFT L 169 af 10.7.2000, s. 1.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/412 af 17. marts 2016 om bemyndigelse af medlemsstaterne til at indrømme en midlertidig undtagelse fra visse bestemmelser i Rådets direktiv 2000/29/EF for asketræ med oprindelse i eller forarbejdet i Canada (EUT L 74 af 19.3.2016, s. 41).

2

---

| 23.11.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 307/58 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 307/58

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2017/2181

af 21. november 2017

om ændring af gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1918 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for chronic wasting disease

(meddelt under nummer C(2017) 7661)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier (1), særlig artikel 4, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 999/2001 er der fastsat regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af transmissible spongiforme encephalopatier (i det følgende benævnt »TSE'er«) i Unionen. Forordningen gælder for produktion og markedsføring, samt i visse særlige tilfælde for eksport, af levende dyr og animalske produkter. Forordningen omhandler også programmer til overvågning af visse TSE'er samt vedtagelse af beskyttelsesforanstaltninger ved TSE-udbrud. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 999/2001 er der fastsat regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af transmissible spongiforme encephalopatier (i det følgende benævnt »TSE'er«) i Unionen. Forordningen gælder for produktion og markedsføring, samt i visse særlige tilfælde for eksport, af levende dyr og animalske produkter. Forordningen omhandler også programmer til overvågning af visse TSE'er samt vedtagelse af beskyttelsesforanstaltninger ved TSE-udbrud.

| (2) | Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1918 (2) fastsættes midlertidige beskyttelsesforanstaltninger over for chronic wasting disease (CWD). Gennemførelsesafgørelsen blev vedtaget efter konstatering af fem tilfælde af CWD hos hjortedyr i Norge i 2016. Det var første gang, at CWD blev konstateret i Europa og det første naturlige tilfælde hos rensdyr i verden. CWD er en smitsom sygdom, og ved udbrud af sygdommen er der risiko for, at den kan sprede sig til andre populationer af hjortedyr og andre regioner samt til områder tilhørende andre EU-medlemsstater og EFTA-lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (i det følgende benævnt »EØS-EFTA-stater«). |
| --- | --- |

(2)

Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1918 (2) fastsættes midlertidige beskyttelsesforanstaltninger over for chronic wasting disease (CWD). Gennemførelsesafgørelsen blev vedtaget efter konstatering af fem tilfælde af CWD hos hjortedyr i Norge i 2016. Det var første gang, at CWD blev konstateret i Europa og det første naturlige tilfælde hos rensdyr i verden. CWD er en smitsom sygdom, og ved udbrud af sygdommen er der risiko for, at den kan sprede sig til andre populationer af hjortedyr og andre regioner samt til områder tilhørende andre EU-medlemsstater og EFTA-lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (i det følgende benævnt »EØS-EFTA-stater«).

| (3) | Den 2. december 2016 vedtog Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) en videnskabelig udtalelse om CWD hos hjortedyr (i det følgende benævnt »EFSA's udtalelse«) (3). I EFSA's udtalelse anbefales det at gennemføre et treårigt program til overvågning af CWD hos hjortedyr i Estland, Finland, Island, Letland, Litauen, Norge, Polen og Sverige, som er de EU- og EØS-EFTA-stater, der har en population af rensdyr og/eller elge. I EFSA's udtalelse understreges det, at formålet med det treårige program til overvågning af CWD burde være at bekræfte eller udelukke forekomsten af CWD i lande, hvor sygdommen aldrig er blevet konstateret, og i lande, hvor CWD er blevet konstateret, med henblik på at anslå prævalensen og den geografiske spredning af CWD. Hidtil er der ikke konstateret tilfælde af CWD i Unionen, og i EØS-EFTA-staterne er CWD kun konstateret i Norge. |
| --- | --- |

(3)

Den 2. december 2016 vedtog Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) en videnskabelig udtalelse om CWD hos hjortedyr (i det følgende benævnt »EFSA's udtalelse«) (3). I EFSA's udtalelse anbefales det at gennemføre et treårigt program til overvågning af CWD hos hjortedyr i Estland, Finland, Island, Letland, Litauen, Norge, Polen og Sverige, som er de EU- og EØS-EFTA-stater, der har en population af rensdyr og/eller elge. I EFSA's udtalelse understreges det, at formålet med det treårige program til overvågning af CWD burde være at bekræfte eller udelukke forekomsten af CWD i lande, hvor sygdommen aldrig er blevet konstateret, og i lande, hvor CWD er blevet konstateret, med henblik på at anslå prævalensen og den geografiske spredning af CWD. Hidtil er der ikke konstateret tilfælde af CWD i Unionen, og i EØS-EFTA-staterne er CWD kun konstateret i Norge.

| (4) | Efter vedtagelsen af EFSA's udtalelse blev bilag III til forordning (EF) nr. 999/2001 ændret ved Kommissionens forordning (EU) 2017/1972 (4) for at fastsætte et treårigt program til overvågning af CWD hos hjortedyr i visse medlemsstater og i EØS-EFTA-stater, der har populationer af hjortedyr, som kan have været udsat for CWD, for perioden fra 1. januar 2018 til 31. december 2020 (i det følgende benævnt »det treårige program til overvågning af CWD«). Formålet med det treårige program til overvågning af CWD er at få et klart billede af den epidemiologiske situation for så vidt angår CWD hos hjortedyr i Europa. |
| --- | --- |

(4)

Efter vedtagelsen af EFSA's udtalelse blev bilag III til forordning (EF) nr. 999/2001 ændret ved Kommissionens forordning (EU) 2017/1972 (4) for at fastsætte et treårigt program til overvågning af CWD hos hjortedyr i visse medlemsstater og i EØS-EFTA-stater, der har populationer af hjortedyr, som kan have været udsat for CWD, for perioden fra 1. januar 2018 til 31. december 2020 (i det følgende benævnt »det treårige program til overvågning af CWD«). Formålet med det treårige program til overvågning af CWD er at få et klart billede af den epidemiologiske situation for så vidt angår CWD hos hjortedyr i Europa.

| (5) | Mellem januar 2017 og september 2017 underrettede Norge Kommissionen og medlemsstaterne elektronisk, jf. del I.B i kapitel B i bilag III til forordning (EF) nr. 999/2001, om yderligere tre konstaterede tilfælde af CWD hos vildtlevende rensdyr ud over de fem tilfælde af CWD, der var blevet konstateret hos vildtlevende rensdyr og vildtlevende elge i Norge i 2016. |
| --- | --- |

(5)

Mellem januar 2017 og september 2017 underrettede Norge Kommissionen og medlemsstaterne elektronisk, jf. del I.B i kapitel B i bilag III til forordning (EF) nr. 999/2001, om yderligere tre konstaterede tilfælde af CWD hos vildtlevende rensdyr ud over de fem tilfælde af CWD, der var blevet konstateret hos vildtlevende rensdyr og vildtlevende elge i Norge i 2016.

| (6) | I sin udtalelse fremhæver EFSA desuden, at anvendelsen af lokkemidler med naturlig urin fra hjortedyr øger sandsynligheden for indslæbning i Unionen af CWD, og anbefaler derfor, at der træffes foranstaltninger til at reducere sandsynligheden for, at CWD indslæbes via lokkemidler med naturlig urin fra hjortedyr. Der er CWD-infektivitet i urin, hvilket spiller en rolle i forbindelse med overførsel og spredning af CWD. Anvendt som jagtlokkemidler kan urin fra smittede hjortedyr derfor føre til udbrud i områder, hvor der ikke tidligere er konstateret CWD. I EFSA's udtalelse anbefales det derfor, at jagtlokkemidler med urin fra hjortedyr ikke længere anvendes. |
| --- | --- |

(6)

I sin udtalelse fremhæver EFSA desuden, at anvendelsen af lokkemidler med naturlig urin fra hjortedyr øger sandsynligheden for indslæbning i Unionen af CWD, og anbefaler derfor, at der træffes foranstaltninger til at reducere sandsynligheden for, at CWD indslæbes via lokkemidler med naturlig urin fra hjortedyr. Der er CWD-infektivitet i urin, hvilket spiller en rolle i forbindelse med overførsel og spredning af CWD. Anvendt som jagtlokkemidler kan urin fra smittede hjortedyr derfor føre til udbrud i områder, hvor der ikke tidligere er konstateret CWD. I EFSA's udtalelse anbefales det derfor, at jagtlokkemidler med urin fra hjortedyr ikke længere anvendes.

| (7) | Under hensyntagen til henstillingerne i EFSA's udtalelse er det hensigtsmæssigt, at de beskyttelsesforanstaltninger, der er fastsat i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1918, udvides til at omfatte jagtlokkemidler med urin fra hjorte, og at forbyde import til Unionen af jagtlokkemidler med urin fra hjortedyr fra tredjelande, flytning af sendinger af jagtlokkemidler med urin fra hjortedyr med oprindelse i Norge til Unionen samt fremstilling, markedsføring og anvendelse af jagtlokkemidler med urin fra hjortedyr med oprindelse i de i bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1918 opførte områder i Sverige og Finland. |
| --- | --- |

(7)

Under hensyntagen til henstillingerne i EFSA's udtalelse er det hensigtsmæssigt, at de beskyttelsesforanstaltninger, der er fastsat i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1918, udvides til at omfatte jagtlokkemidler med urin fra hjorte, og at forbyde import til Unionen af jagtlokkemidler med urin fra hjortedyr fra tredjelande, flytning af sendinger af jagtlokkemidler med urin fra hjortedyr med oprindelse i Norge til Unionen samt fremstilling, markedsføring og anvendelse af jagtlokkemidler med urin fra hjortedyr med oprindelse i de i bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1918 opførte områder i Sverige og Finland.

| (8) | Da der er konstateret nye tilfælde af CWD i Norge, og da resultatet af overvågningen af CWD via det treårige program endnu ikke foreligger, bør anvendelsesperioden for gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1918 forlænges. Anvendelsesperioden for nævnte gennemførelsesafgørelse bør derfor forlænges til den 31. december 2020. |
| --- | --- |

(8)

Da der er konstateret nye tilfælde af CWD i Norge, og da resultatet af overvågningen af CWD via det treårige program endnu ikke foreligger, bør anvendelsesperioden for gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1918 forlænges. Anvendelsesperioden for nævnte gennemførelsesafgørelse bør derfor forlænges til den 31. december 2020.

| (9) | Det er desuden nødvendigt at ændre bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1918 på grund af de ændringer, der foretages i artiklerne i retsakten ved nærværende afgørelse. |
| --- | --- |

(9)

Det er desuden nødvendigt at ændre bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1918 på grund af de ændringer, der foretages i artiklerne i retsakten ved nærværende afgørelse.

| (10) | Gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1918 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(10)

Gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1918 bør derfor ændres.

| (11) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(11)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1918 foretages følgende ændringer:

| 1) | Følgende indsættes som artikel 3a:

  »Artikel 3a

  1.   Import til Unionen af sendinger fra tredjelande af jagtlokkemidler med urin fra hjortedyr forbydes.


  2.   Flytning til Unionen af sendinger af jagtlokkemidler med urin fra hjortedyr med oprindelse i Norge forbydes.


  3.   Fremstilling, markedsføring og anvendelse af jagtlokkemidler med urin fra hjortedyr med oprindelse i de i bilaget opførte områder forbydes.« |
| --- | --- |

1)

Følgende indsættes som artikel 3a:

»Artikel 3a

1.   Import til Unionen af sendinger fra tredjelande af jagtlokkemidler med urin fra hjortedyr forbydes.

2.   Flytning til Unionen af sendinger af jagtlokkemidler med urin fra hjortedyr med oprindelse i Norge forbydes.

3.   Fremstilling, markedsføring og anvendelse af jagtlokkemidler med urin fra hjortedyr med oprindelse i de i bilaget opførte områder forbydes.«

| 2) | I artikel 4 ændres »31. december 2017« til »31. december 2020«. |
| --- | --- |

2)

I artikel 4 ændres »31. december 2017« til »31. december 2020«.

| 3) | Bilaget erstattes af teksten i bilaget til nærværende afgørelse. |
| --- | --- |

3)

Bilaget erstattes af teksten i bilaget til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. november 2017.

På Kommissionens vegne

Vytenis ANDRIUKAITIS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EFT L 147 af 31.5.2001, s. 1.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1918 af 28. oktober 2016 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for chronic wasting disease (EUT L 296 af 1.11.2016, s. 21).

2

(3)  Scientific Opinion on Chronic wasting disease (CWD) in cervids, EFSA Journal (2017);15(1):46.

3

EFSA Journal

(4)  Kommissionens forordning (EU) 2017/1972 af 30. oktober 2017 om ændring af bilag I og III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 for så vidt angår et overvågningsprogram for chronic wasting disease hos hjortedyr i Estland, Finland, Letland, Litauen, Polen og Sverige og om ophævelse af Kommissionens beslutning 2007/182/EF (EUT L 281 af 31.10.2017, s. 14).

4

---

BILAG

»BILAG

1.   Områder i Sverige, jf. artikel 2, stk. 2, litra a) og e), artikel 3, stk. 1, 2 og 4, og artikel 3a, stk. 3

| — | Norrbottens len |
| --- | --- |

—

Norrbottens len

| — | Västerbottens len |
| --- | --- |

—

Västerbottens len

| — | Jämtlands len |
| --- | --- |

—

Jämtlands len

| — | Västernorrlands len |
| --- | --- |

—

Västernorrlands len

| — | Älvdalen kommune i Dalarnas len |
| --- | --- |

—

Älvdalen kommune i Dalarnas len

| — | Nordanstig, Hudiksvall og Söderhamn kommune i Gävleborgs len |
| --- | --- |

—

Nordanstig, Hudiksvall og Söderhamn kommune i Gävleborgs len

2.   Områder i Finland, jf. artikel 2, stk. 2, litra b), artikel 3, stk. 1, 3 og 4, og artikel 3a, stk. 3

| — | området mellem den norsk-finske grænse og det norsk-finske rensdyrhegn. |
| --- | --- |

—

området mellem den norsk-finske grænse og det norsk-finske rensdyrhegn.

---