# Euroopa Liidu L 29/2018

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 29 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 61. aastakäik1. veebruar 2018 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 29

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

61. aastakäik1. veebruar 2018

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2018/153, 23. oktoober 2017, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2017/86, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate põhjalähedaste liikide püügiga Vahemeres | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/154, 30. jaanuar 2018, millega avatakse pakkumusmenetlus lõssipulbri kokkuostuks riikliku sekkumise ajavahemikul 1. märtsist kuni 30. septembrini 2018 | 6 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/155, 31. jaanuar 2018, millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 686/2012, millega jaotatakse liikmesriikide vahel pikendamismenetluse eesmärgil hindamiseks toimeained (
  1
  ) | 8 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2018/156, 22. jaanuar 2018, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepinguga moodustatud assotsieerimisnõukogus seoses kõnealuse lepingu IV jaotise 1. peatüki I-A lisa täiendamisega ning kaubanduskoosseisus kokku tulnud assotsieerimiskomitees seoses ümberarvestuste tegemisega kõnealuse lepingu IV jaotise 1. peatüki I-C ja I-D lisas esitatud ekspordimaksude kaotamise kavas | 13 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2018/157, 29. jaanuar 2018, millega nimetatakse ametisse Itaalia Vabariigi esitatud Regioonide Komitee liige | 35 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2018/158, 29. jaanuar 2018, millega nimetatakse ametisse Soome Vabariigi esitatud Regioonide Komitee liige | 36 |
| | * | Nõukogu otsus (EL, Euratom) 2018/159, 29. jaanuar 2018, millega nimetatakse ametisse kaks kontrollikoja liiget | 37 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2018/160, 30. juuni 2017, riigiabi SA.44351 (2016/C) (ex 2016/NN) kohta, mida Poola andis jaemüügisektori suhtes kohaldatava maksuga seoses
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 4449 all)

   (
  1
  ) | 38 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2018/153, 23. oktoober 2017, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2017/86, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate põhjalähedaste liikide püügiga Vahemeres

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/154, 30. jaanuar 2018, millega avatakse pakkumusmenetlus lõssipulbri kokkuostuks riikliku sekkumise ajavahemikul 1. märtsist kuni 30. septembrini 2018

6

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/155, 31. jaanuar 2018, millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 686/2012, millega jaotatakse liikmesriikide vahel pikendamismenetluse eesmärgil hindamiseks toimeained (
  1
  )

1

8

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2018/156, 22. jaanuar 2018, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepinguga moodustatud assotsieerimisnõukogus seoses kõnealuse lepingu IV jaotise 1. peatüki I-A lisa täiendamisega ning kaubanduskoosseisus kokku tulnud assotsieerimiskomitees seoses ümberarvestuste tegemisega kõnealuse lepingu IV jaotise 1. peatüki I-C ja I-D lisas esitatud ekspordimaksude kaotamise kavas

13

*

Nõukogu otsus (EL) 2018/157, 29. jaanuar 2018, millega nimetatakse ametisse Itaalia Vabariigi esitatud Regioonide Komitee liige

35

*

Nõukogu otsus (EL) 2018/158, 29. jaanuar 2018, millega nimetatakse ametisse Soome Vabariigi esitatud Regioonide Komitee liige

36

*

Nõukogu otsus (EL, Euratom) 2018/159, 29. jaanuar 2018, millega nimetatakse ametisse kaks kontrollikoja liiget

37

*

Komisjoni otsus (EL) 2018/160, 30. juuni 2017, riigiabi SA.44351 (2016/C) (ex 2016/NN) kohta, mida Poola andis jaemüügisektori suhtes kohaldatava maksuga seoses
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 4449 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 4449 all)

1

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 1.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 29/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 29/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2018/153,

23. oktoober 2017,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2017/86, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate põhjalähedaste liikide püügiga Vahemeres

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on kaotada lossimiskohustuse kehtestamise abil järk-järgult tagasiheide kogu liidu kalanduses. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on kaotada lossimiskohustuse kehtestamise abil järk-järgult tagasiheide kogu liidu kalanduses.

| (2) | Selleks et rakendada lossimiskohustust, on määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 antud komisjonile õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekavad, mis põhinevad ühistel soovitustel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et rakendada lossimiskohustust, on määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 6 antud komisjonile õigus võtta delegeeritud õigusaktiga kuni kolmeks aastaks vastu tagasiheitekavad, mis põhinevad ühistel soovitustel, mille on välja töötanud liikmesriigid koos asjaomaste nõuandekomisjonidega.

| (3) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2017/86 (2) on kehtestatud Vahemerel teatavate põhjalähedaste liikide püügiga seotud tagasiheitekava, mida kohaldatakse 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2019, võttes aluseks mitme Vahemerel otsest majandamishuvi omava liikmesriigi (Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia, Küpros, Malta ja Sloveenia) poolt 2016. aastal komisjonile esitatud kolme ühist soovitust. Need kolm ühist soovitust puudutasid vastavalt Vahemere lääneosa, Aadria merd ja Vahemere kaguosa. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2017/86 (2) on kehtestatud Vahemerel teatavate põhjalähedaste liikide püügiga seotud tagasiheitekava, mida kohaldatakse 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2019, võttes aluseks mitme Vahemerel otsest majandamishuvi omava liikmesriigi (Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia, Küpros, Malta ja Sloveenia) poolt 2016. aastal komisjonile esitatud kolme ühist soovitust. Need kolm ühist soovitust puudutasid vastavalt Vahemere lääneosa, Aadria merd ja Vahemere kaguosa.

| (4) | Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktile d kohaldatakse Vahemere põhjalähedaste liikide püügiga seotud lossimiskohustust püüki määratlevate liikide suhtes hiljemalt alates 1. jaanuarist 2017. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktile d kohaldatakse Vahemere põhjalähedaste liikide püügiga seotud lossimiskohustust püüki määratlevate liikide suhtes hiljemalt alates 1. jaanuarist 2017.

| (5) | 2. juunil 2017 esitasid Prantsusmaa, Itaalia ja Hispaania pärast piirkondliku kõrgetasemelise töörühmaga PESCAMED konsulteerimist komisjonile uue ühise soovituse „Vahemere lääneosas toimuva põhjalähedaste liikide püügiga seotud tagasiheitekava (2018)“ kohta. Samad liikmesriigid esitasid komisjoni taotlusel 5. juulil 2017 lisateavet ja -andmeid. |
| --- | --- |

(5)

2. juunil 2017 esitasid Prantsusmaa, Itaalia ja Hispaania pärast piirkondliku kõrgetasemelise töörühmaga PESCAMED konsulteerimist komisjonile uue ühise soovituse „Vahemere lääneosas toimuva põhjalähedaste liikide püügiga seotud tagasiheitekava (2018)“ kohta. Samad liikmesriigid esitasid komisjoni taotlusel 5. juulil 2017 lisateavet ja -andmeid.

| (6) | Prantsusmaa, Itaalia ja Hispaania poolt Vahemere lääneosa kohta esitatud uues ühises soovituses tehakse ettepanek, et delegeeritud määruse (EL) 2017/86 artiklis 3 sätestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldataks ka norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes, mida püütakse Vahemere lääneosas põhjatraalidega. Samuti pakutakse selles välja, et mehhaniseeritud tragidega (HMD) püütavate kammkarpide (Pecten jacobeus), kukk-karpide (Venerupis spp.) ja veenuskarpide (Venus spp.) suhtes kohaldatavat ellujäämismääral põhinevat erandit tuleks laiendada Vahemere lääneosale. |
| --- | --- |

(6)

Prantsusmaa, Itaalia ja Hispaania poolt Vahemere lääneosa kohta esitatud uues ühises soovituses tehakse ettepanek, et delegeeritud määruse (EL) 2017/86 artiklis 3 sätestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldataks ka norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes, mida püütakse Vahemere lääneosas põhjatraalidega. Samuti pakutakse selles välja, et mehhaniseeritud tragidega (HMD) püütavate kammkarpide (Pecten jacobeus), kukk-karpide (Venerupis spp.) ja veenuskarpide (Venus spp.) suhtes kohaldatavat ellujäämismääral põhinevat erandit tuleks laiendada Vahemere lääneosale.

| (7) | Lisaks tehakse samas ühises soovituses ettepanek laiendada kõnealuse tagasiheitekava eesmärgil Vahemere lääneosa määratlust, et see hõlmaks Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) geograafilist alapiirkonda (GSA) 12. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks tehakse samas ühises soovituses ettepanek laiendada kõnealuse tagasiheitekava eesmärgil Vahemere lääneosa määratlust, et see hõlmaks Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) geograafilist alapiirkonda (GSA) 12.

| (8) | Selles ühises soovituses tehakse ka ettepanek määratleda uuesti meripoisuri püük, et see hõlmaks kõiki meripoisuri liike (Mullus spp.), st harilikku meripoisurit ja vööt-meripoisurit. |
| --- | --- |

(8)

Selles ühises soovituses tehakse ka ettepanek määratleda uuesti meripoisuri püük, et see hõlmaks kõiki meripoisuri liike (Mullus spp.), st harilikku meripoisurit ja vööt-meripoisurit.

| (9) | Ühises soovituses tehakse ettepanek ajakohastada vaatlusperioodi 2015. ja 2016. aasta andmetega, et määrata kindlaks euroopa merluusi ja meripoisuri lossimiste kogumaht laeva kohta lossimiskohustuse rakendamise kontekstis. |
| --- | --- |

(9)

Ühises soovituses tehakse ettepanek ajakohastada vaatlusperioodi 2015. ja 2016. aasta andmetega, et määrata kindlaks euroopa merluusi ja meripoisuri lossimiste kogumaht laeva kohta lossimiskohustuse rakendamise kontekstis.

| (10) | Ühises soovituses pakutakse välja, et Vahemere lääneosas püütavate karpide (kammkarbid (Pecten jacobeus), kukk-karbid (Venerupis spp.) ja veenuskarbid (Venus spp.)) püügiga seotud ellujäämismääral põhinevat erandit tuleks kohaldada ka aastatel 2018 ja 2019. |
| --- | --- |

(10)

Ühises soovituses pakutakse välja, et Vahemere lääneosas püütavate karpide (kammkarbid (Pecten jacobeus), kukk-karbid (Venerupis spp.) ja veenuskarbid (Venus spp.)) püügiga seotud ellujäämismääral põhinevat erandit tuleks kohaldada ka aastatel 2018 ja 2019.

| (11) | 28. juunil 2017 esitasid Horvaatia, Itaalia ja Sloveenia pärast piirkondliku kõrgetasemelise töörühmaga ADRIATICA konsulteerimist komisjonile uue ühise soovituse Aadria mere kohta, esitades uusi andmeid hariliku merikeele (Solea solea) ellujäämise määra kohta aastatel 2015 ja 2016. |
| --- | --- |

(11)

28. juunil 2017 esitasid Horvaatia, Itaalia ja Sloveenia pärast piirkondliku kõrgetasemelise töörühmaga ADRIATICA konsulteerimist komisjonile uue ühise soovituse Aadria mere kohta, esitades uusi andmeid hariliku merikeele (Solea solea) ellujäämise määra kohta aastatel 2015 ja 2016.

| (12) | Horvaatia, Itaalia ja Sloveenia esitatud uues ühises soovituses tehakse ettepanek, et Aadria merel püütava hariliku merikeele ellujäämise määral põhinevat erandit tuleks kohaldada ka aastatel 2018 ja 2019. |
| --- | --- |

(12)

Horvaatia, Itaalia ja Sloveenia esitatud uues ühises soovituses tehakse ettepanek, et Aadria merel püütava hariliku merikeele ellujäämise määral põhinevat erandit tuleks kohaldada ka aastatel 2018 ja 2019.

| (13) | Neid ühiseid soovitusi hindas kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) 10.–14. juulil 2017 (3). STECF järeldas oma hinnangus, et liikmesriikide esitatud teave hariliku merikeele, kammkarpide, kukk-karpide, veenuskarpide ja norra salehomaari ellujäämise määra kohta ei ole täielik. Kuna puuduvad veenvad tõendid nende liikide ellujäämise määra kohta, leiab komisjon, et määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punkti b kohane ellujäämismääral põhinev erand tuleks käesolevas määruses sätestada ainult üheks aastaks. Asjaomased liikmesriigid peaksid komisjonile esitama õigeaegselt asjakohased andmed, mis võimaldaks STECFil erandi põhjendusi täielikult hinnata ja komisjonil korraldada läbivaatamise. |
| --- | --- |

(13)

Neid ühiseid soovitusi hindas kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) 10.–14. juulil 2017 (3). STECF järeldas oma hinnangus, et liikmesriikide esitatud teave hariliku merikeele, kammkarpide, kukk-karpide, veenuskarpide ja norra salehomaari ellujäämise määra kohta ei ole täielik. Kuna puuduvad veenvad tõendid nende liikide ellujäämise määra kohta, leiab komisjon, et määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punkti b kohane ellujäämismääral põhinev erand tuleks käesolevas määruses sätestada ainult üheks aastaks. Asjaomased liikmesriigid peaksid komisjonile esitama õigeaegselt asjakohased andmed, mis võimaldaks STECFil erandi põhjendusi täielikult hinnata ja komisjonil korraldada läbivaatamise.

| (14) | Neid kaalutlusi arvestades on Vahemerel teatavate põhjalähedaste liikide püügiga seotud tagasiheitekava muudatusettepanekud kooskõlas selles piirkonnas kehtivate kaitsemeetmetega. |
| --- | --- |

(14)

Neid kaalutlusi arvestades on Vahemerel teatavate põhjalähedaste liikide püügiga seotud tagasiheitekava muudatusettepanekud kooskõlas selles piirkonnas kehtivate kaitsemeetmetega.

| (15) | Uute ühiste soovitustega väljapakutud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 4 ja artikli 18 lõikega 3, mistõttu võib need lisada delegeeritud määrusega (EL) 2017/86 kehtestatud tagasiheitekavasse. |
| --- | --- |

(15)

Uute ühiste soovitustega väljapakutud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 4 ja artikli 18 lõikega 3, mistõttu võib need lisada delegeeritud määrusega (EL) 2017/86 kehtestatud tagasiheitekavasse.

| (16) | Delegeeritud määrust (EL) 2017/86 tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(16)

Delegeeritud määrust (EL) 2017/86 tuleks vastavalt muuta.

| (17) | Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt liidu laevade kalapüügihooaja kavandamist ja seonduvat majandustegevust, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2018, |
| --- | --- |

(17)

Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt liidu laevade kalapüügihooaja kavandamist ja seonduvat majandustegevust, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2018,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määrust (EL) 2017/86 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 punkt c asendatakse järgmisega:

  „„Vahemere lääneosa“– GFCMi geograafilised alapiirkonnad 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11.1, 11.2 ja 12;“. |
| --- | --- |

1)

Artikli 2 punkt c asendatakse järgmisega:

„„Vahemere lääneosa“– GFCMi geograafilised alapiirkonnad 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11.1, 11.2 ja 12;“.

| 2) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:
  lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b sätestatud erandit lossimiskohustusest liikide puhul, mille kõrge ellujäämismäär on teaduslikult tõestatud, kohaldatakse 2018. aastal järgmiste liikide suhtes:






  a) | harilik merikeel (Solea solea), mis on püütud piimtraaliga (Rapido) (TBB) (*1) geograafilistes alapiirkondades 17 ja 18; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b sätestatud erandit lossimiskohustusest liikide puhul, mille kõrge ellujäämismäär on teaduslikult tõestatud, kohaldatakse 2018. aastal järgmiste liikide suhtes:

a)

harilik merikeel (Solea solea), mis on püütud piimtraaliga (Rapido) (TBB) (*1) geograafilistes alapiirkondades 17 ja 18;

| b) | jakobi kammkarp (Pecten jacobeus), mis on püütud mehhaniseeritud tragidega (HMD) Vahemere lääneosas; |
| --- | --- |

b)

jakobi kammkarp (Pecten jacobeus), mis on püütud mehhaniseeritud tragidega (HMD) Vahemere lääneosas;

| c) | kukk-karp (Venerupis spp.), mis on püütud mehhaniseeritud tragidega (HMD) Vahemere lääneosas; |
| --- | --- |

c)

kukk-karp (Venerupis spp.), mis on püütud mehhaniseeritud tragidega (HMD) Vahemere lääneosas;

| d) | veenuskarp (Venus spp.), mis on püütud mehhaniseeritud tragidega (HMD) Vahemere lääneosas; |
| --- | --- |

d)

veenuskarp (Venus spp.), mis on püütud mehhaniseeritud tragidega (HMD) Vahemere lääneosas;

| e) | norra salehomaar (Nephrops norvegicus), mis on püütud põhjatraalidega (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) Vahemere lääneosas. |
| --- | --- |

e)

norra salehomaar (Nephrops norvegicus), mis on püütud põhjatraalidega (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) Vahemere lääneosas.

(*1)  Käesolevas määruses kasutatud püügivahendikoodid vastavad komisjoni 8. aprilli 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (ELT L 122, 30.4.2011, lk 1) XI lisas esitatud koodidele. Vähem kui kümnemeetrise kogupikkusega laevade puhul vastavad tabelis esitatud püügivahendikoodid FAO püügivahendite klassifikatsiooni koodidele.“;"

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„Lõikes 1 osutatud tingimustes püütud harilik merikeel (Solea solea), jakobi kammkarp (Pecten jacobeus), kukk-karp (Venerupis spp.), veenuskarp (Venus spp.) ja norra salehomaar (Nephrops norvegicus) tuleb viivitamata vabastada piirkonnas, kus need püüti.“;

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„Liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi seoses kalapüügiga Vahemerel, esitavad komisjonile 1. maiks 2018 lisaks 2017. aasta 2. ja 28. juuni ning 6. juuli ühiste soovituste kohastele andmetele täiendavad tagasiheiteandmed ja muu asjakohase teadusliku teabe, mis toetaks lõikes 1 sätestatud erandit. Norra salehomaari (Nephrops norvegicus) kohta esitavad liikmesriigid andmeid, mis annaksid täiendavaid tõendeid ellujäämismäära kohta suvekuudel. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud andmetele ja teabele oma hinnangu hiljemalt 2018. aasta juuliks.“

| 3) | Artikli 4 punkti a alapunktid i ja ii asendatakse järgmisega:






  i) | „2017. ja 2018. aastal kuni 7 % ja 2019. aastal kuni 6 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega, ning |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 4 punkti a alapunktid i ja ii asendatakse järgmisega:

i)

„2017. ja 2018. aastal kuni 7 % ja 2019. aastal kuni 6 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega, ning

| ii) | kuni 1 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke ja abaraid kasutavate laevadega;“. |
| --- | --- |

ii)

kuni 1 % euroopa merluusi (Merluccius merluccius) ja meripoisuri (Mullus spp.) aastasest kogusaagist, mis on püütud nakkevõrke ja abaraid kasutavate laevadega;“.

| 4) | Lisa 1. tabel asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga. |
| --- | --- |

4)

Lisa 1. tabel asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2018.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. oktoober 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 354, 28.1.2013, lk 22.

1

(2)  Komisjoni 20. oktoobri 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/86, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate põhjalähedaste liikide püügiga Vahemeres (ELT L 14, 18.1.2017, lk 4).

2

(3)  STECFi 55. täiskogu istungi aruanne on kättesaadav aadressil https://stecf.jrc.ec.europa.eu/reports/plenary

3

---

LISA

1.   Vahemere lääneosa

| Liik | Püügivahend | Lossimiskohustus |
| --- | --- | --- |
| Euroopa merluus
  (Merluccius merluccius
   (1)) | Kõik põhjatraalid
  (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) | Kui 2015. ja 2016. aastal kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 25 % euroopa merluusi, kohaldatakse lossimiskohustust kogu euroopa merluusi saagi suhtes. |
| Kõik õngejadad
  (LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM) |
| Kõik abarad ja nakkevõrgud
  (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) |
| Meripoisurid (Mullus spp.)
  FAO koodid: MUT, MUR, MUX (1) | Kõik põhjatraalid
  (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX) | Kui 2015. ja 2016. aastal kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 25 % meripoisureid, kohaldatakse lossimiskohustust kogu meripoisurite saagi suhtes. |
| Kõik õngejadad
  (LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM) |
| Kõik abarad ja nakkevõrgud
  (GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN) |
| Jakobi kammkarp (Pecten jacobeus), kukk-karp (Venerupis spp.), veenuskarp (Venus spp.) | Kõik mehhaniseeritud tragid
  HMD | |
| Norra salehomaar (Nephorops norvegicus) | Kõik põhjatraalid
  OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX | Kogu norra salehomaari saak on hõlmatud lossimiskohustusega. |

Liik

Püügivahend

Lossimiskohustus

Euroopa merluus

(Merluccius merluccius
   (1))

Kõik põhjatraalid

(OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX)

Kui 2015. ja 2016. aastal kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 25 % euroopa merluusi, kohaldatakse lossimiskohustust kogu euroopa merluusi saagi suhtes.

Kõik õngejadad

(LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM)

Kõik abarad ja nakkevõrgud

(GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN)

Meripoisurid (Mullus spp.)

FAO koodid: MUT, MUR, MUX (1)

Kõik põhjatraalid

(OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX)

Kui 2015. ja 2016. aastal kõikide laeva poolt lossitud liikide üldkoguse hulgas on rohkem kui 25 % meripoisureid, kohaldatakse lossimiskohustust kogu meripoisurite saagi suhtes.

Kõik õngejadad

(LL, LLS, LLD, LX, LTL, LHP, LHM)

Kõik abarad ja nakkevõrgud

(GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR, GEN)

Jakobi kammkarp (Pecten jacobeus), kukk-karp (Venerupis spp.), veenuskarp (Venus spp.)

Kõik mehhaniseeritud tragid

HMD

Norra salehomaar (Nephorops norvegicus)

Kõik põhjatraalid

OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX

Kogu norra salehomaari saak on hõlmatud lossimiskohustusega.

---

(1)  Laevad, mille suhtes kohaldatakse kõnealuse püügi puhul lossimiskohustust vastavalt käesolevale määrusele, jäävad nimekirja hoolimata delegeeritud määrusega (EL) 2018/153 käesolevasse määrusesse tehtavatest muudatustest ja on kõnealuse püügi puhul jätkuvalt lossimiskohustusega hõlmatud.

---

| 1.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 29/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 29/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/154,

30. jaanuar 2018,

millega avatakse pakkumusmenetlus lõssipulbri kokkuostuks riikliku sekkumise ajavahemikul 1. märtsist kuni 30. septembrini 2018

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1370/2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed, (2) eriti selle artikli 3 lõiget 6,

võttes arvesse komisjoni 18. mai 2016. aasta rakendusmäärust (EL) 2016/1240, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad riikliku sekkumise ja eraladustamistoetuse osas, (3) eriti selle artikli 12 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 12 kohaselt on riikliku sekkumise ajavahemik lõssipulbri puhul 1. märtsist kuni 30. septembrini. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 12 kohaselt on riikliku sekkumise ajavahemik lõssipulbri puhul 1. märtsist kuni 30. septembrini.

| (2) | Määruses (EL) nr 1370/2013 on sätestatud, et 2018. aastaks kehtestatakse lõssipulbri kindlaksmääratud hinnaga kokkuostu koguseliseks piiranguks null tonni. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EL) nr 1370/2013 on sätestatud, et 2018. aastaks kehtestatakse lõssipulbri kindlaksmääratud hinnaga kokkuostu koguseliseks piiranguks null tonni.

| (3) | Määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 3 lõike 2 kohaselt tuleb seepärast 2018. aastal avada pakkumusmenetlus lõssipulbri kokkuostuks alates riikliku sekkumise ajavahemiku algusest. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 3 lõike 2 kohaselt tuleb seepärast 2018. aastal avada pakkumusmenetlus lõssipulbri kokkuostuks alates riikliku sekkumise ajavahemiku algusest.

| (4) | Rakendusmääruse (EL) 2016/1240 II jaotise II peatüki 3. jaos on sätestatud eeskirjad, milles käsitletakse kokkuostmist pakkumusmenetluse kaudu. |
| --- | --- |

(4)

Rakendusmääruse (EL) 2016/1240 II jaotise II peatüki 3. jaos on sätestatud eeskirjad, milles käsitletakse kokkuostmist pakkumusmenetluse kaudu.

| (5) | Rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 9 lõike 1 punkti b kohaselt tuleb kehtestada tähtaeg, mille jooksul liikmesriigid peavad komisjonile teatama kõigist vastuvõetavatest pakkumustest. |
| --- | --- |

(5)

Rakendusmääruse (EL) 2016/1240 artikli 9 lõike 1 punkti b kohaselt tuleb kehtestada tähtaeg, mille jooksul liikmesriigid peavad komisjonile teatama kõigist vastuvõetavatest pakkumustest.

| (6) | Haldustõhususe huvides peaksid liikmesriigid komisjoni teavitamiseks kasutama komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/1183 (4) ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/1185 (5) kohaseid teabesüsteeme, |
| --- | --- |

(6)

Haldustõhususe huvides peaksid liikmesriigid komisjoni teavitamiseks kasutama komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/1183 (4) ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/1185 (5) kohaseid teabesüsteeme,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Pakkumusmenetluse avamine

Avatakse pakkumusmenetlus lõssipulbri sekkumiskokkuostuks ajavahemikul 1. märtsist kuni 30. septembrini 2018 rakendusmääruse (EL) 2016/1240 II jaotise II peatüki 3. jaos ja käesolevas määruses kehtestatud tingimustel.

Artikkel 2

Pakkumuste esitamine

1.   Pakkumuste esitamise ajavahemikud lõpevad kuu kolmandal teisipäeval kl 11.00 (Brüsseli aja järgi). Augustis on pakkumuste esitamise lõpptähtaeg aga kõnealuse kuu neljandal teisipäeval kl 11.00 (Brüsseli aja järgi).

Kui teisipäev on riigipüha, on tähtaeg eelmisel tööpäeval kell 11.00 (Brüsseli aja järgi).

2.   Pakkumused esitatakse liikmesriikide heakskiidetud makseasutustele (6).

Artikkel 3

Komisjonile esitatavad teated

Vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2017/1183 ja rakendusmäärusele (EL) 2017/1185 esitatakse määruse (EL) 2016/1240 artikli 9 lõike 1 punkti b kohane teade hiljemalt kell 16.00 (Brüsseli aja järgi) pakkumuste esitamise lõpptähtajaks, nagu on osutatud käesoleva määruse artiklis 2.

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. jaanuar 2018

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 346, 20.12.2013, lk 12.

2

(3)  
  ELT L 206, 30.7.2016, lk 71.

3

(4)  Komisjoni 20. aprilli 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/1183, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1307/2013 ja (EL) nr 1308/2013 seoses komisjonile edastatava teabe ja dokumentidega (ELT L 171, 4.7.2017, lk 100).

4

(5)  Komisjoni 20. aprilli 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1185, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) nr 1307/2013 ja (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad seoses komisjonile edastatava teabe ja dokumentidega ning millega muudetakse mitut komisjoni määrust ja tunnistatakse mitu määrust kehtetuks (ELT L 171, 4.7.2017, lk 113).

5

(6)  Makseasutuste aadressid on kättesaadavad Euroopa Komisjoni veebisaidil http://ec.europa.eu/agriculture/milk/policy-instruments/index_en.htm

6

---

| 1.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 29/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 29/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/155,

31. jaanuar 2018,

millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 686/2012, millega jaotatakse liikmesriikide vahel pikendamismenetluse eesmärgil hindamiseks toimeained

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artiklit 19,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 686/2012 (2) määratakse pikendamismenetluse eesmärgil toimeaine hindamiseks referentliikmesriik ja kaasreferentliikmesriik. Kuna nende toimeainete hindamiseks, mille heakskiit aegub ajavahemikul 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2024, ei ole veel referentliikmesriiki ega kaasreferentliikmesriiki määratud, siis on asjakohane need määrata. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 686/2012 (2) määratakse pikendamismenetluse eesmärgil toimeaine hindamiseks referentliikmesriik ja kaasreferentliikmesriik. Kuna nende toimeainete hindamiseks, mille heakskiit aegub ajavahemikul 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2024, ei ole veel referentliikmesriiki ega kaasreferentliikmesriiki määratud, siis on asjakohane need määrata.

| (2) | Võttes arvesse toimeainete hindamise protsessi pikkust ja Ühendkuningriigi hiljutist teadet vastavalt Euroopa Liidu lepingu (3) artiklile 50, tuleb ümber jaotada rakendusmääruse (EL) nr 686/2012 lisa B osas loetletud toimeainete hindamine, mille puhul Ühendkuningriik on referentliikmesriik või kaasreferentliikmesriik, ning selliste toimeainete hindamine, mille kohta ei ole täiendavat toimikut veel esitatud. Asjaomased toimeained on alumiiniumammooniumsulfaat, asoksüstrobiin, bupirimaat, karbetamiid, kloromekvaat, etüleen, fenbukonasool, fluopikoliid, flukviinkonasool, flutriafool, küüslauguekstrakt, metasakloor, müklobutaniil, paklobutrasool, pipar, taimeõlid/tsitronellaõli, propakvisafop, kvisalofop-P-etüül, kvisalofop-P-tefurüül, triallaat ja uurea. |
| --- | --- |

(2)

Võttes arvesse toimeainete hindamise protsessi pikkust ja Ühendkuningriigi hiljutist teadet vastavalt Euroopa Liidu lepingu (3) artiklile 50, tuleb ümber jaotada rakendusmääruse (EL) nr 686/2012 lisa B osas loetletud toimeainete hindamine, mille puhul Ühendkuningriik on referentliikmesriik või kaasreferentliikmesriik, ning selliste toimeainete hindamine, mille kohta ei ole täiendavat toimikut veel esitatud. Asjaomased toimeained on alumiiniumammooniumsulfaat, asoksüstrobiin, bupirimaat, karbetamiid, kloromekvaat, etüleen, fenbukonasool, fluopikoliid, flukviinkonasool, flutriafool, küüslauguekstrakt, metasakloor, müklobutaniil, paklobutrasool, pipar, taimeõlid/tsitronellaõli, propakvisafop, kvisalofop-P-etüül, kvisalofop-P-tefurüül, triallaat ja uurea.

| (3) | Jaotamine peaks toimuma selliselt, et vastutus ja tööülesanded jaotuksid liikmesriikide vahel võrdselt. |
| --- | --- |

(3)

Jaotamine peaks toimuma selliselt, et vastutus ja tööülesanded jaotuksid liikmesriikide vahel võrdselt.

| (4) | Käesolev määrus peaks jõustuma võimalikult kiiresti, võttes arvesse, et mõne asjaomase toimeaine täiendava toimiku esitamise tähtaeg on 28. veebruar 2018. |
| --- | --- |

(4)

Käesolev määrus peaks jõustuma võimalikult kiiresti, võttes arvesse, et mõne asjaomase toimeaine täiendava toimiku esitamise tähtaeg on 28. veebruar 2018.

| (5) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 686/2012 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 686/2012 vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärust (EL) nr 686/2012 muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. jaanuar 2018

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 26. juuli 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 686/2012, millega jaotatakse liikmesriikide vahel pikendamismenetluse eesmärgil hindamiseks toimeained (ELT L 200, 27.7.2012, lk 5).

2

(3)  
  ELT C 326, 26.10.2012, lk 13.

3

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 686/2012 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | B osas asendatakse toimeainetele alumiiniumammooniumsulfaat, asoksüstrobiin, bupirimaat, karbetamiid, kloromekvaat, etüleen, fenbukonasool, fluopikoliid, flukviinkonasool, flutriafool, küüslauguekstrakt, metasakloor, müklobutaniil, paklobutrasool, pipar, taimeõlid/tsitronellaõli, propakvisafop, kvisalofop-P-etüül, kvisalofop-P-tefurüül, triallaat ja uurea vastavad kanded järgmiste kannetega:








  Toimeaine | Referentliikmesriik | Kaasreferentliikmesriik |
| --- | --- | --- | --- |
| „Alumiiniumammooniumsulfaat | IE | PT“ |
| „Asoksüstrobiin | AT | NO“ |
| „Bupirimaat | NL | PL“ |
| „Karbetamiid | SE | BE“ |
| „Kloromekvaat | AT | IT“ |
| „Etüleen | NL | ES“ |
| „Fenbukonasool | SI | AT“ |
| „Fluopikoliid | AT | ES“ |
| „Flukviinkonasool | CZ | SK“ |
| „Flutriafool | SK | CZ“ |
| „Küüslauguekstrakt | IE | DK“ |
| „Metasakloor | NL | PT“ |
| „Müklobutaniil | AT | ES“ |
| „Paklobutrasool | AT | RO“ |
| „Pipar | BE | IE“ |
| „Taimeõlid/tsitronellaõli | FR | CZ“ |
| „Propakvisafop | AT | EE“ |
| „Kvisalofop-P-etüül | FI | SE“ |
| „Kvisalofop-P-tefurüül | HR | AT“ |
| „Triallaat | NL | CZ“ |
| „Uurea | EL | FI“ |

1)

B osas asendatakse toimeainetele alumiiniumammooniumsulfaat, asoksüstrobiin, bupirimaat, karbetamiid, kloromekvaat, etüleen, fenbukonasool, fluopikoliid, flukviinkonasool, flutriafool, küüslauguekstrakt, metasakloor, müklobutaniil, paklobutrasool, pipar, taimeõlid/tsitronellaõli, propakvisafop, kvisalofop-P-etüül, kvisalofop-P-tefurüül, triallaat ja uurea vastavad kanded järgmiste kannetega:

Toimeaine

Referentliikmesriik

Kaasreferentliikmesriik

„Alumiiniumammooniumsulfaat

IE

PT“

„Asoksüstrobiin

AT

NO“

„Bupirimaat

NL

PL“

„Karbetamiid

SE

BE“

„Kloromekvaat

AT

IT“

„Etüleen

NL

ES“

„Fenbukonasool

SI

AT“

„Fluopikoliid

AT

ES“

„Flukviinkonasool

CZ

SK“

„Flutriafool

SK

CZ“

„Küüslauguekstrakt

IE

DK“

„Metasakloor

NL

PT“

„Müklobutaniil

AT

ES“

„Paklobutrasool

AT

RO“

„Pipar

BE

IE“

„Taimeõlid/tsitronellaõli

FR

CZ“

„Propakvisafop

AT

EE“

„Kvisalofop-P-etüül

FI

SE“

„Kvisalofop-P-tefurüül

HR

AT“

„Triallaat

NL

CZ“

„Uurea

EL

FI“

| 2) | Lisatakse C osa:

  „
  C OSA


  PÄRAST 31. DETSEMBRIT 2021 JA MITTE HILJEM KUI 31. DETSEMBRIL 2024 AEGUVA HEAKSKIIDUGA TOIMEAINETE HINDAMISE JAOTUS









  Toimeaine | Referentliikmesriik | Kaasreferentliikmesriik |
| --- | --- | --- | --- |
| 1,4-dimetüülnaftaleen | AT | PL |
| Atsekinotsüül | DE | NL |
| Adoxophyes orana GV, tüvi BV-0001 | DE | FR |
| Ametoktradiin | DE | NL |
| Aminopüraliid | FI | DK |
| Amisulbroom | EL | FI |
| Askorbiinhape | NL | FR |
| Aureobasidium pullulans (tüved DSM 14940 ja DSM 14941) | AT | DE |
| Bacillus firmus I-1582 | FR | DK |
| Bacillus pumilus QST 2808 | IT | NL |
| Benalaksüül-M | PT | IT |
| Bensovindiflupüür | FR | AT |
| Biksafeen | CZ | BE |
| Candida oleophila, O-tüvi | SI | DE |
| Kloorantraniliprool | IE | DE |
| Tsüflumetofeen | ES | AT |
| Dinaatriumfosfonaat | FR | EL |
| Emamektiin | NL | SI |
| Esfenvaleraat | AT | PT |
| Eugenool | ES | EL |
| Fenpürasamiin | LV | LT |
| Flubeendiamiid | EL | AT |
| Flumetraliin | HU | EL |
| Fluopüraam | AT | HR |
| Fluksapüroksaad | FR | EL |
| Geraniool | ES | EL |
| Metüülhalosulfuroon | IT | PL |
| Helicoverpa armigera nukleaarse polühedroosi viirus (HearNPV) | EE | FR |
| Ipkonasool | BE | FR |
| Isopürasaam | NO | EL |
| Lambda-tsühalotriin | SE | FR |
| Maltodekstriin | IE | FR |
| Mandipropamiid | AT | PT |
| Metaflumisoon | SE | EL |
| Metaam (sealhulgas -kaalium ja -naatrium) | BE | ES |
| Metobromuroon | FR | NO |
| Metüülmetsulfuroon | DK | SE |
| Apelsiniõli | FR | CZ |
| Paecilomyces fumosoroseus, tüvi Fe9901 | PL | NL |
| Penflufeen | PL | IE |
| Pentiopüraad | SE | CZ |
| Fosfaan | ES | DE |
| Kaaliumfosfonaadid (varem kaaliumfosfit) | FR | EL |
| Prosulfuroon | FR | SK |
| Pseudomonas sp., tüvi DSMZ 13134 | NL | BG |
| Püridalüül | NL | BE |
| Püriofenoon | LV | EL |
| Pürokssulaam | DK | FI |
| S-abstsiishape | NL | DK |
| Sedaksaan | FR | AT |
| Naatriumhõbetiosulfaat | NL | LV |
| Spinetoraam | HR | ES |
| Spiromesifeen | IT | AT |
| Spirotetramaat | AT | NO |
| Spodoptera littoralise nukleaarse polühedroosi viirus | EE | FR |
| Streptomyces lydicus WYEC 108 | NL | DE |
| Tembotrioon | AT | FR |
| Tieenkarbasoon | FR | EL |
| Tümool | ES | EL |
| Trichoderma asperellum, (tüvi T34) | SE | IT |
| Trichoderma atroviride, tüvi I-1237 | IT | SK |
| Valifenalaat (varem valifenaal) | HU | SI |
| Kabatšoki kollamosaiikviiruse nõrgestatud tüvi | DK | AT“ |

2)

Lisatakse C osa:

„
  C OSA

PÄRAST 31. DETSEMBRIT 2021 JA MITTE HILJEM KUI 31. DETSEMBRIL 2024 AEGUVA HEAKSKIIDUGA TOIMEAINETE HINDAMISE JAOTUS

Toimeaine

Referentliikmesriik

Kaasreferentliikmesriik

1,4-dimetüülnaftaleen

AT

PL

Atsekinotsüül

DE

NL

Adoxophyes orana GV, tüvi BV-0001

DE

FR

Ametoktradiin

DE

NL

Aminopüraliid

FI

DK

Amisulbroom

EL

FI

Askorbiinhape

NL

FR

Aureobasidium pullulans (tüved DSM 14940 ja DSM 14941)

AT

DE

Bacillus firmus I-1582

FR

DK

Bacillus pumilus QST 2808

IT

NL

Benalaksüül-M

PT

IT

Bensovindiflupüür

FR

AT

Biksafeen

CZ

BE

Candida oleophila, O-tüvi

SI

DE

Kloorantraniliprool

IE

DE

Tsüflumetofeen

ES

AT

Dinaatriumfosfonaat

FR

EL

Emamektiin

NL

SI

Esfenvaleraat

AT

PT

Eugenool

ES

EL

Fenpürasamiin

LV

LT

Flubeendiamiid

EL

AT

Flumetraliin

HU

EL

Fluopüraam

AT

HR

Fluksapüroksaad

FR

EL

Geraniool

ES

EL

Metüülhalosulfuroon

IT

PL

Helicoverpa armigera nukleaarse polühedroosi viirus (HearNPV)

EE

FR

Ipkonasool

BE

FR

Isopürasaam

NO

EL

Lambda-tsühalotriin

SE

FR

Maltodekstriin

IE

FR

Mandipropamiid

AT

PT

Metaflumisoon

SE

EL

Metaam (sealhulgas -kaalium ja -naatrium)

BE

ES

Metobromuroon

FR

NO

Metüülmetsulfuroon

DK

SE

Apelsiniõli

FR

CZ

Paecilomyces fumosoroseus, tüvi Fe9901

PL

NL

Penflufeen

PL

IE

Pentiopüraad

SE

CZ

Fosfaan

ES

DE

Kaaliumfosfonaadid (varem kaaliumfosfit)

FR

EL

Prosulfuroon

FR

SK

Pseudomonas sp., tüvi DSMZ 13134

NL

BG

Püridalüül

NL

BE

Püriofenoon

LV

EL

Pürokssulaam

DK

FI

S-abstsiishape

NL

DK

Sedaksaan

FR

AT

Naatriumhõbetiosulfaat

NL

LV

Spinetoraam

HR

ES

Spiromesifeen

IT

AT

Spirotetramaat

AT

NO

Spodoptera littoralise nukleaarse polühedroosi viirus

EE

FR

Streptomyces lydicus WYEC 108

NL

DE

Tembotrioon

AT

FR

Tieenkarbasoon

FR

EL

Tümool

ES

EL

Trichoderma asperellum, (tüvi T34)

SE

IT

Trichoderma atroviride, tüvi I-1237

IT

SK

Valifenalaat (varem valifenaal)

HU

SI

Kabatšoki kollamosaiikviiruse nõrgestatud tüvi

DK

AT“

---

OTSUSED

| 1.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 29/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 29/13

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2018/156,

22. jaanuar 2018,

seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepinguga moodustatud assotsieerimisnõukogus seoses kõnealuse lepingu IV jaotise 1. peatüki I-A lisa täiendamisega ning kaubanduskoosseisus kokku tulnud assotsieerimiskomitees seoses ümberarvestuste tegemisega kõnealuse lepingu IV jaotise 1. peatüki I-C ja I-D lisas esitatud ekspordimaksude kaotamise kavas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku ja artikli 218 lõiget 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vaheline assotsieerimisleping (1) (edaspidi „leping“) jõustus 1. septembril 2017. Lepingu artikli 486 lõigetes 3 ja 4 on sätestatud, et lepingu osi, mille liit kindlaks määrab, kohaldatakse ajutiselt. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vaheline assotsieerimisleping (1) (edaspidi „leping“) jõustus 1. septembril 2017. Lepingu artikli 486 lõigetes 3 ja 4 on sätestatud, et lepingu osi, mille liit kindlaks määrab, kohaldatakse ajutiselt.

| (2) | Lepingu ajutiselt kohaldatavad sätted on nimetatud nõukogu otsuse 2014/668/EL (2) artiklis 4 ning nende hulka kuuluvad sätted tollimaksude kaotamise kohta ning lepingu IV jaotise 1. peatüki I-A kuni I-D lisa sätted. Lepingut kohaldatakse ajutiselt alates 1. jaanuarist 2016. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu ajutiselt kohaldatavad sätted on nimetatud nõukogu otsuse 2014/668/EL (2) artiklis 4 ning nende hulka kuuluvad sätted tollimaksude kaotamise kohta ning lepingu IV jaotise 1. peatüki I-A kuni I-D lisa sätted. Lepingut kohaldatakse ajutiselt alates 1. jaanuarist 2016.

| (3) | Hakates enne lepingu IV jaotise 1. peatüki I-A lisas sätestatud kontsessioonide loendi rakendumist ühepoolselt kohaldama ühepoolseid kaubandussoodustusi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 374/2014, (3) on liit juba kasutusele võtnud loendi rakendamise erikorra (edaspidi „üleminekukategooriad“), milles lepinguosalised kokku leppisid. |
| --- | --- |

(3)

Hakates enne lepingu IV jaotise 1. peatüki I-A lisas sätestatud kontsessioonide loendi rakendumist ühepoolselt kohaldama ühepoolseid kaubandussoodustusi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 374/2014, (3) on liit juba kasutusele võtnud loendi rakendamise erikorra (edaspidi „üleminekukategooriad“), milles lepinguosalised kokku leppisid.

| (4) | Ühepoolsete kaubandussoodustuste muutmise raames võeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1150/2014) (4) vastu täpsustavad selgitused tollitariifide kaotamise korra kohta, et määrata kindlaks tollimaksu põhimäära vähendamine kõikides määruse (EL) nr 374/2014 I lisas osutatud üleminekukategooriates. |
| --- | --- |

(4)

Ühepoolsete kaubandussoodustuste muutmise raames võeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1150/2014) (4) vastu täpsustavad selgitused tollitariifide kaotamise korra kohta, et määrata kindlaks tollimaksu põhimäära vähendamine kõikides määruse (EL) nr 374/2014 I lisas osutatud üleminekukategooriates.

| (5) | Selleks et kontsessioonide loendit optimaalselt rakendada, oleks vaja samasuguseid selgitusi selle tagamiseks, et läbirääkimiste käigus kokku lepitud ühist arusaama kajastav kord oleks selgelt kindlaks määratud. Seda korda peavad kohaldama mõlemad lepinguosalised. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et kontsessioonide loendit optimaalselt rakendada, oleks vaja samasuguseid selgitusi selle tagamiseks, et läbirääkimiste käigus kokku lepitud ühist arusaama kajastav kord oleks selgelt kindlaks määratud. Seda korda peavad kohaldama mõlemad lepinguosalised.

| (6) | Lepingu IV jaotise 1. peatüki I-C lisas, millega määratakse kindlaks Ukraina kehtestatud ekspordimaksude kõrvaldamise kava, on sätestatud, et kui lepingu kaubandusküsimusi käsitlevad sätted jõustuvad pärast 15. maid 2014, tuleb tabelis teha ümberarvestused, et säilitada suhteline soodustus (sama suhe) võrreldes vastaval ajavahemikul kohaldatavate WTO-põhiste ekspordimaksu määradega. |
| --- | --- |

(6)

Lepingu IV jaotise 1. peatüki I-C lisas, millega määratakse kindlaks Ukraina kehtestatud ekspordimaksude kõrvaldamise kava, on sätestatud, et kui lepingu kaubandusküsimusi käsitlevad sätted jõustuvad pärast 15. maid 2014, tuleb tabelis teha ümberarvestused, et säilitada suhteline soodustus (sama suhe) võrreldes vastaval ajavahemikul kohaldatavate WTO-põhiste ekspordimaksu määradega.

| (7) | Lepingu IV jaotise 1. peatüki I-D lisas, millega määratakse kindlaks konkreetsete kaupade ekspordi suhtes lisamaksuna kohaldatavad kaitsemeetmed, on samuti sätestatud, et kui lepingu kaubandusküsimusi käsitlevad sätted jõustuvad pärast 15. maid 2014, tuleb tabelis teha ümberarvestused, et säilitada suhteline soodustus (sama suhe) vastaval ajavahemikul kohaldatavate WTO-põhiste ekspordimaksu määradega. |
| --- | --- |

(7)

Lepingu IV jaotise 1. peatüki I-D lisas, millega määratakse kindlaks konkreetsete kaupade ekspordi suhtes lisamaksuna kohaldatavad kaitsemeetmed, on samuti sätestatud, et kui lepingu kaubandusküsimusi käsitlevad sätted jõustuvad pärast 15. maid 2014, tuleb tabelis teha ümberarvestused, et säilitada suhteline soodustus (sama suhe) vastaval ajavahemikul kohaldatavate WTO-põhiste ekspordimaksu määradega.

| (8) | Lepingu IV jaotise 1. peatüki I-C lisas on vaja teha tehniline muudatus seoses tariifikvoodiga 1207 9997 00, et see kajastaks õigesti Ukraina ühtses kaupade klassifikaatoris (UKTZED) esitatud kirjeldust. |
| --- | --- |

(8)

Lepingu IV jaotise 1. peatüki I-C lisas on vaja teha tehniline muudatus seoses tariifikvoodiga 1207 9997 00, et see kajastaks õigesti Ukraina ühtses kaupade klassifikaatoris (UKTZED) esitatud kirjeldust.

| (9) | ELi-Ukraina assotsieerimisnõukogu volitas otsusega nr 3/2014 (5) kaubanduskoosseisus kokku tulnud assotsieerimiskomiteed (edaspidi „kaubanduskomitee“) ajakohastama või muutma teatavaid kaubandusküsimusi käsitlevaid lisasid, sealhulgas lepingu IV jaotise 1. peatüki I-C ja I-D lisa. |
| --- | --- |

(9)

ELi-Ukraina assotsieerimisnõukogu volitas otsusega nr 3/2014 (5) kaubanduskoosseisus kokku tulnud assotsieerimiskomiteed (edaspidi „kaubanduskomitee“) ajakohastama või muutma teatavaid kaubandusküsimusi käsitlevaid lisasid, sealhulgas lepingu IV jaotise 1. peatüki I-C ja I-D lisa.

| (10) | Seetõttu peaks liidu võetav seisukoht assotsieerimisnõukogus ja kaubanduskomitees põhinema käesolevale otsusele lisatud otsuste eelnõudel, |
| --- | --- |

(10)

Seetõttu peaks liidu võetav seisukoht assotsieerimisnõukogus ja kaubanduskomitees põhinema käesolevale otsusele lisatud otsuste eelnõudel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel assotsieerimisnõukogus seoses lepingu IV jaotise 1. peatüki I-A lisa täiendamisega ning kaubanduskomitees seoses ümberarvestuste tegemisega lepingu IV jaotise 1. peatüki I-C ja I-D lisas esitatud ekspordimaksude kaotamise kavas, põhineb käesolevale otsusele lisatud otsuste eelnõudel.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

Brüssel, 22. jaanuar 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  
  ELT L 161, 29.5.2014, lk 3.

1

(2)  Nõukogu 23. juuni 2014. aasta otsus 2014/668/EL ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta selle III jaotise (välja arvatud sätted teise lepinguosalise territooriumil seaduslikult töötavate kolmandate riikide kodanike kohtlemise kohta) ning IV, V, VI ja VII jaotise ning seotud lisade ja protokollide osas (ELT L 278, 20.9.2014, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 374/2014, milles käsitletakse Ukrainast pärit kaupadele kehtestatud tollimaksude vähendamist või kaotamist (ELT L 118, 22.4.2014, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. oktoobri 2014. aasta määrus (EL) nr 1150/2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 374/2014, milles käsitletakse Ukrainast pärit kaupadele kehtestatud tollimaksude vähendamist või kaotamist (ELT L 313, 31.10.2014, lk 1).

4

(5)  ELi-Ukraina assotsieerimisnõukogu 15. detsembri 2014. aasta otsus nr 3/2014 teatavate assotsieerimisnõukogu volituste assotsieerimiskomitee kaubanduse erikoosseisule delegeerimise kohta (ELT L 158, 24.6.2015, lk 4).

5

---

EELNÕU

ELi-UKRAINA ASSOTSIEERIMISNÕUKOGU OTSUS nr .../2018,

... 2018,

millega täiendatakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu IV jaotise 1. peatüki I-A lisa

ELi-UKRAINA ASSOTSIEERIMISNÕUKOGU,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelist assotsieerimislepingut, (1) mis allkirjastati Brüsselis 27. juunil 2014,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu (edaspidi „leping“) artikli 486 kohaselt kohaldatakse lepingu osi, sealhulgas tollimaksude kaotamist käsitlevaid sätteid ja sellega seotud lepingu IV jaotise 1. peatüki I-A lisa, ajutiselt alates 1. jaanuarist 2016. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu (edaspidi „leping“) artikli 486 kohaselt kohaldatakse lepingu osi, sealhulgas tollimaksude kaotamist käsitlevaid sätteid ja sellega seotud lepingu IV jaotise 1. peatüki I-A lisa, ajutiselt alates 1. jaanuarist 2016.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 374/2014 (2) kehtestati ühepoolselt sooduskord, mis võimaldas vähendada või kaotada Ukrainast pärit kaupadele kehtestatud tollimaksu vastavalt kõnealuse määruse I lisale. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 374/2014 (2) kehtestati ühepoolselt sooduskord, mis võimaldas vähendada või kaotada Ukrainast pärit kaupadele kehtestatud tollimaksu vastavalt kõnealuse määruse I lisale.

| (3) | Sellise sooduskorra kehtestamine oli kooskõlas tariifikontsessioonidega, mida oleks kohaldatud lepingu rakendamise esimesel aastal kooskõlas lepingu IV jaotise 1. peatüki I-A lisaga. |
| --- | --- |

(3)

Sellise sooduskorra kehtestamine oli kooskõlas tariifikontsessioonidega, mida oleks kohaldatud lepingu rakendamise esimesel aastal kooskõlas lepingu IV jaotise 1. peatüki I-A lisaga.

| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1150/2014 (3) on muu hulgas ette nähtud täpsustavad selgitused tollimaksu põhimäära konkreetseks vähendamiseks kõikides määruse (EL) nr 374/2014 I lisas osutatud üleminekukategooriates. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1150/2014 (3) on muu hulgas ette nähtud täpsustavad selgitused tollimaksu põhimäära konkreetseks vähendamiseks kõikides määruse (EL) nr 374/2014 I lisas osutatud üleminekukategooriates.

| (5) | Lepingu selguse huvides on vaja samasugust täpsustavat selgitust, et määrata kindlaks tollimaksu põhimäära vähendamine igal järgneval aastal kõikides lepingu IV jaotise 1. peatüki I-A lisas osutatud üleminekukategooriates. Selline tollitariifide kaotamise kord on kooskõlas Ukrainaga peetud läbirääkimiste käigus saavutatud vastastikuse mõistmisega ja seda kohaldavad mõlemad lepinguosalised. |
| --- | --- |

(5)

Lepingu selguse huvides on vaja samasugust täpsustavat selgitust, et määrata kindlaks tollimaksu põhimäära vähendamine igal järgneval aastal kõikides lepingu IV jaotise 1. peatüki I-A lisas osutatud üleminekukategooriates. Selline tollitariifide kaotamise kord on kooskõlas Ukrainaga peetud läbirääkimiste käigus saavutatud vastastikuse mõistmisega ja seda kohaldavad mõlemad lepinguosalised.

| (6) | Lepingu artikli 463 lõike 2 kohaselt kujutab assotsieerimisnõukogu endast foorumit teabe vahetamiseks nii rakendamis- kui ka jõustamismeetmete valdkonnas. |
| --- | --- |

(6)

Lepingu artikli 463 lõike 2 kohaselt kujutab assotsieerimisnõukogu endast foorumit teabe vahetamiseks nii rakendamis- kui ka jõustamismeetmete valdkonnas.

| (7) | Lepingu artikli 463 lõike 3 kohaselt võib assotsieerimisnõukogu ajakohastada ja muuta lepingu lisasid. |
| --- | --- |

(7)

Lepingu artikli 463 lõike 3 kohaselt võib assotsieerimisnõukogu ajakohastada ja muuta lepingu lisasid.

| (8) | Seepärast on asjakohane, et ELi-Ukraina assotsieerimisnõukogu võtab vastu otsuse lepingu IV jaotise 1. peatüki I-A lisa täiendamise kohta, |
| --- | --- |

(8)

Seepärast on asjakohane, et ELi-Ukraina assotsieerimisnõukogu võtab vastu otsuse lepingu IV jaotise 1. peatüki I-A lisa täiendamise kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu IV jaotise 1. peatüki I-A lisasse lisatakse käesoleva otsuse lisas esitatud uus C liide, et selgitada tollimaksu põhimäära vähendamist igal järgneval aastal kõikides lepingu IV jaotise 1. peatüki I-A lisas osutatud üleminekukategooriates.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

...,

Assotsieerimisnõukogu nimel

esimees

---

(1)  
  ELT L 161, 29.5.2014, lk 3.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 374/2014, milles käsitletakse Ukrainast pärit kaupadele kehtestatud tollimaksude vähendamist või kaotamist (ELT L 118, 22.4.2014, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. oktoobri 2014. aasta määrus (EL) nr 1150/2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 374/2014, milles käsitletakse Ukrainast pärit kaupadele kehtestatud tollimaksude vähendamist või kaotamist (ELT L 313, 31.10.2014, lk 1).

3

LISA

LEPINGU IV JAOTISE 1. PEATÜKI I-A LISA C LIIDE

TOLLIMAKSUDE KAOTAMINE

LEPINGUOSALISTE AJAKAVAD TOLLITARIIFIDE KAOTAMISEKS TEISE LEPINGUOSALISE TERRITOORIUMILT PÄRINEVATELT KAUPADELT

Liites selgitatakse tollimaksu põhimäära vähendamist kõikides üleminekukategooriates

| 1. | Kui lepingu IV jaotise 1. peatüki I-A lisas esitatud lepinguosaliste tollitariifide kaotamise ajakavades (edaspidi „ajakavad“) ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse lepinguosaliste poolt tollimaksude kaotamisel vastavalt lepingu IV jaotise („Kaubandus ja kaubandusküsimused“) artiklile 29 („Imporditollimaksude tühistamine“) järgmisi kategooriaid:






  a) | ajakavades üleminekukategooria „0“ tariifiridades esitatud Ukrainast või EList pärit kaupade (edaspidi „päritolustaatusega kaubad“) tollimaksud kaotatakse täielikult ning sellised kaubad on tollimaksuvabad alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

ajakavades üleminekukategooria „0“ tariifiridades esitatud Ukrainast või EList pärit kaupade (edaspidi „päritolustaatusega kaubad“) tollimaksud kaotatakse täielikult ning sellised kaubad on tollimaksuvabad alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast;

| b) | ajakavades üleminekukategooria „1“ tariifiridades esitatud päritolustaatusega kaupade tollimaksud kaotatakse kahe võrdse etapi käigus alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ja seejärel on sellised kaubad tollimaksuvabad; |
| --- | --- |

b)

ajakavades üleminekukategooria „1“ tariifiridades esitatud päritolustaatusega kaupade tollimaksud kaotatakse kahe võrdse etapi käigus alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ja seejärel on sellised kaubad tollimaksuvabad;

| c) | ajakavades üleminekukategooria „2“ tariifiridades esitatud päritolustaatusega kaupade tollimaksud kaotatakse kolme võrdse etapi käigus alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ja seejärel on sellised kaubad tollimaksuvabad; |
| --- | --- |

c)

ajakavades üleminekukategooria „2“ tariifiridades esitatud päritolustaatusega kaupade tollimaksud kaotatakse kolme võrdse etapi käigus alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ja seejärel on sellised kaubad tollimaksuvabad;

| d) | ajakavades üleminekukategooria „3“ tariifiridades esitatud päritolustaatusega kaupade tollimaksud kaotatakse nelja võrdse etapi käigus alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ja seejärel on sellised kaubad tollimaksuvabad; |
| --- | --- |

d)

ajakavades üleminekukategooria „3“ tariifiridades esitatud päritolustaatusega kaupade tollimaksud kaotatakse nelja võrdse etapi käigus alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ja seejärel on sellised kaubad tollimaksuvabad;

| e) | ajakavades üleminekukategooria „5“ tariifiridades esitatud päritolustaatusega kaupade tollimaksud kaotatakse kuue võrdse etapi käigus alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ja seejärel on sellised kaubad tollimaksuvabad; |
| --- | --- |

e)

ajakavades üleminekukategooria „5“ tariifiridades esitatud päritolustaatusega kaupade tollimaksud kaotatakse kuue võrdse etapi käigus alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ja seejärel on sellised kaubad tollimaksuvabad;

| f) | ajakavades üleminekukategooria „7“ tariifiridades esitatud päritolustaatusega kaupade tollimaksud kaotatakse kaheksa võrdse etapi käigus alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ja seejärel on sellised kaubad tollimaksuvabad; |
| --- | --- |

f)

ajakavades üleminekukategooria „7“ tariifiridades esitatud päritolustaatusega kaupade tollimaksud kaotatakse kaheksa võrdse etapi käigus alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ja seejärel on sellised kaubad tollimaksuvabad;

| g) | ajakavades üleminekukategooria „10“ tariifiridades esitatud päritolustaatusega kaupade tollimaksud kaotatakse 11 võrdse etapi käigus alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ja seejärel on sellised kaubad tollimaksuvabad; |
| --- | --- |

g)

ajakavades üleminekukategooria „10“ tariifiridades esitatud päritolustaatusega kaupade tollimaksud kaotatakse 11 võrdse etapi käigus alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ja seejärel on sellised kaubad tollimaksuvabad;

| h) | ajakavades märkega „5 aasta jooksul – 20 %“ tariifiridades esitatud päritolustaatusega kaupade tollimakse vähendatakse 20 % võrra kuue võrdse etapi käigus alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ja seejärel kohaldatakse selliste kaupade suhtes tollimaksu, mis võrdub 20 % võrra vähendatud baasmääraga; |
| --- | --- |

h)

ajakavades märkega „5 aasta jooksul – 20 %“ tariifiridades esitatud päritolustaatusega kaupade tollimakse vähendatakse 20 % võrra kuue võrdse etapi käigus alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ja seejärel kohaldatakse selliste kaupade suhtes tollimaksu, mis võrdub 20 % võrra vähendatud baasmääraga;

| i) | ajakavades märkega „10 aasta jooksul – 20 %“ tariifiridades esitatud päritolustaatusega kaupade tollimakse vähendatakse 20 % võrra 11 võrdse etapi käigus alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ja seejärel kohaldatakse selliste kaupade suhtes tollimaksu, mis võrdub 20 % võrra vähendatud baasmääraga; |
| --- | --- |

i)

ajakavades märkega „10 aasta jooksul – 20 %“ tariifiridades esitatud päritolustaatusega kaupade tollimakse vähendatakse 20 % võrra 11 võrdse etapi käigus alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ja seejärel kohaldatakse selliste kaupade suhtes tollimaksu, mis võrdub 20 % võrra vähendatud baasmääraga;

| j) | ajakavades märkega „5 aasta jooksul – 30 %“ tariifiridades esitatud päritolustaatusega kaupade tollimakse vähendatakse 30 % võrra kuue võrdse etapi käigus alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ja seejärel kohaldatakse selliste kaupade suhtes tollimaksu, mis võrdub 30 % võrra vähendatud baasmääraga; |
| --- | --- |

j)

ajakavades märkega „5 aasta jooksul – 30 %“ tariifiridades esitatud päritolustaatusega kaupade tollimakse vähendatakse 30 % võrra kuue võrdse etapi käigus alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ja seejärel kohaldatakse selliste kaupade suhtes tollimaksu, mis võrdub 30 % võrra vähendatud baasmääraga;

| k) | ajakavades märkega „5 aasta jooksul – 50 %“ tariifiridades esitatud päritolustaatusega kaupade tollimakse vähendatakse 50 % võrra kuue võrdse etapi käigus alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ja seejärel kohaldatakse selliste kaupade suhtes tollimaksu, mis võrdub 50 % võrra vähendatud baasmääraga; |
| --- | --- |

k)

ajakavades märkega „5 aasta jooksul – 50 %“ tariifiridades esitatud päritolustaatusega kaupade tollimakse vähendatakse 50 % võrra kuue võrdse etapi käigus alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ja seejärel kohaldatakse selliste kaupade suhtes tollimaksu, mis võrdub 50 % võrra vähendatud baasmääraga;

| l) | ajakavades märkega „7 aasta jooksul – 50 %“ tariifiridades esitatud päritolustaatusega kaupade tollimakse vähendatakse 50 % võrra kaheksa võrdse etapi käigus alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ja seejärel kohaldatakse selliste kaupade suhtes tollimaksu, mis võrdub 50 % võrra vähendatud baasmääraga; |
| --- | --- |

l)

ajakavades märkega „7 aasta jooksul – 50 %“ tariifiridades esitatud päritolustaatusega kaupade tollimakse vähendatakse 50 % võrra kaheksa võrdse etapi käigus alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ja seejärel kohaldatakse selliste kaupade suhtes tollimaksu, mis võrdub 50 % võrra vähendatud baasmääraga;

| m) | ajakavades märkega „10 aasta jooksul – 50 %“ tariifiridades esitatud päritolustaatusega kaupade tollimakse vähendatakse 50 % võrra 11 võrdse etapi käigus alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ja seejärel kohaldatakse selliste kaupade suhtes tollimaksu, mis võrdub 50 % võrra vähendatud baasmääraga; |
| --- | --- |

m)

ajakavades märkega „10 aasta jooksul – 50 %“ tariifiridades esitatud päritolustaatusega kaupade tollimakse vähendatakse 50 % võrra 11 võrdse etapi käigus alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ja seejärel kohaldatakse selliste kaupade suhtes tollimaksu, mis võrdub 50 % võrra vähendatud baasmääraga;

| n) | ajakavades märkega „5 aasta jooksul – 60 %“ tariifiridades esitatud päritolustaatusega kaupade tollimakse vähendatakse 60 % võrra kuue võrdse etapi käigus alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ja seejärel kohaldatakse selliste kaupade suhtes tollimaksu, mis võrdub 60 % võrra vähendatud baasmääraga; |
| --- | --- |

n)

ajakavades märkega „5 aasta jooksul – 60 %“ tariifiridades esitatud päritolustaatusega kaupade tollimakse vähendatakse 60 % võrra kuue võrdse etapi käigus alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ja seejärel kohaldatakse selliste kaupade suhtes tollimaksu, mis võrdub 60 % võrra vähendatud baasmääraga;

| o) | ajakavades üleminekukategooria „Väärtuselise tollimaksuta (hind piiril) (1)“ tariifiridades esitatud päritolustaatusega kaupade tollimaksud kaotatakse käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval; nimetatud maksuvabastus puudutab üksnes väärtuselist tollimaksu; nende päritolustaatusega kaupade suhtes kohaldatakse jätkuvalt sisenemishinnaga seotud koguselist tollimaksu. |
| --- | --- |

o)

ajakavades üleminekukategooria „Väärtuselise tollimaksuta (hind piiril) (1)“ tariifiridades esitatud päritolustaatusega kaupade tollimaksud kaotatakse käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval; nimetatud maksuvabastus puudutab üksnes väärtuselist tollimaksu; nende päritolustaatusega kaupade suhtes kohaldatakse jätkuvalt sisenemishinnaga seotud koguselist tollimaksu.

| 2. | Ajakavas näidatakse iga tariifirea kohta igal vähendamise etapil kohaldatava tollimaksumäära kehtestamiseks vajalik baasmäär ja üleminekukategooria. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tollimaksude kaotamise eesmärki silmas pidades ümardatakse tollimaksumäär iga vähendamise korral allapoole vähemalt lähima kümnendikuni protsendipunktist või juhul, kui tollimaksu väljendatakse rahaühikutes, vähemalt lähima kümnendikuni ühest lepinguosalise ametlikust rahaühikust. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Käesoleva liite kohaldamisel loetakse esimese vähendamisetapi alguseks käesoleva lepingu jõustumise kuupäev ja iga järgneva etapi alguseks asjaomase aasta 1. jaanuar. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kui käesoleva lepingu jõustumise kuupäev jääb sama kalendriaasta 1. jaanuari ja 31. detsembri vahelisse ajavahemikku, tehakse kvoodijärgse koguse tollimaksumäära ümberarvestus proportsionaalselt kalendriaasta lõpuni jääva ajaga. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Vt nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1) I lisa 2. lisa.

---

EELNÕU

ELi-UKRAINA KAUBANDUSKOOSSEISUS KOKKU TULNUD ASSOTSIEERIMISKOMITEE OTSUS nr .../2018,

... 2018,

ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelise assotsieerimislepingu IV jaotise 1. peatüki I-C ja I-D lisas esitatud ekspordimaksude kaotamise kava ümberarvestamise kohta

KAUBANDUSKOOSSEISUS KOKKU TULNUD ASSOTSIEERIMISKOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelist assotsieerimislepingut, (1) mis allkirjastati 27. juunil 2014 Brüsselis,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahel sõlmitud assotsieerimislepingu (edaspidi „leping“) artikli 486 kohaselt kohaldatakse lepingu osi, sealhulgas tollimaksude kaotamist käsitlevaid sätteid ja sellega seotud lepingu IV jaotise 1. peatüki I-C ja I-D lisa, ajutiselt alates 1. jaanuarist 2016. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahel sõlmitud assotsieerimislepingu (edaspidi „leping“) artikli 486 kohaselt kohaldatakse lepingu osi, sealhulgas tollimaksude kaotamist käsitlevaid sätteid ja sellega seotud lepingu IV jaotise 1. peatüki I-C ja I-D lisa, ajutiselt alates 1. jaanuarist 2016.

| (2) | Lepingu IV jaotise 1. peatüki I-C lisas, millega määratakse kindlaks Ukraina kehtestatud ekspordimaksude kaotamise ajakava, on sätestatud, et kui lepingu kaubandusküsimusi käsitlevad sätted jõustuvad pärast 15. maid 2014, tuleb tabelis teha ümberarvestused, et säilitada suhteline soodustus (sama suhe) võrreldes vastaval ajavahemikul kohaldatavate WTO-põhiste ekspordimaksu määradega. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu IV jaotise 1. peatüki I-C lisas, millega määratakse kindlaks Ukraina kehtestatud ekspordimaksude kaotamise ajakava, on sätestatud, et kui lepingu kaubandusküsimusi käsitlevad sätted jõustuvad pärast 15. maid 2014, tuleb tabelis teha ümberarvestused, et säilitada suhteline soodustus (sama suhe) võrreldes vastaval ajavahemikul kohaldatavate WTO-põhiste ekspordimaksu määradega.

| (3) | Lepingu IV jaotise 1. peatüki I-D lisas, millega määratakse kindlaks konkreetsete kaupade ekspordi suhtes lisamaksuna kohaldatavad kaitsemeetmed, on samuti sätestatud, et kui lepingu kaubandusküsimusi käsitlevad sätted jõustuvad pärast 15. maid 2014, tuleb tabelis teha ümberarvestused, et säilitada suhteline soodustus (sama suhe) vastaval ajavahemikul kohaldatavate WTO-põhiste ekspordimaksu määradega. |
| --- | --- |

(3)

Lepingu IV jaotise 1. peatüki I-D lisas, millega määratakse kindlaks konkreetsete kaupade ekspordi suhtes lisamaksuna kohaldatavad kaitsemeetmed, on samuti sätestatud, et kui lepingu kaubandusküsimusi käsitlevad sätted jõustuvad pärast 15. maid 2014, tuleb tabelis teha ümberarvestused, et säilitada suhteline soodustus (sama suhe) vastaval ajavahemikul kohaldatavate WTO-põhiste ekspordimaksu määradega.

| (4) | Lepingu IV jaotise 1. peatüki I-C lisas on vaja teha tehniline muudatus seoses tariifikvoodiga 1207 99 97 00, et see kajastaks õigesti Ukraina ühtses kaupade klassifikaatoris (UKTZED) esitatud kirjeldust. |
| --- | --- |

(4)

Lepingu IV jaotise 1. peatüki I-C lisas on vaja teha tehniline muudatus seoses tariifikvoodiga 1207 99 97 00, et see kajastaks õigesti Ukraina ühtses kaupade klassifikaatoris (UKTZED) esitatud kirjeldust.

| (5) | Lepingu artikli 463 lõike 3 kohaselt võib assotsieerimisnõukogu ajakohastada ja muuta lepingu lisasid. |
| --- | --- |

(5)

Lepingu artikli 463 lõike 3 kohaselt võib assotsieerimisnõukogu ajakohastada ja muuta lepingu lisasid.

| (6) | Lepingu artikli 465 lõikes 2 on täpsustatud, et assotsieerimisnõukogu võib delegeerida assotsieerimiskomiteele kõiki oma õigusi, sealhulgas siduvate otsuste vastuvõtmise õiguse. Lepingu artikli 465 lõike 4 kohaselt tuleb nimetatud komitee kõigi lepingu IV jaotisega („Kaubandus ja kaubandusküsimused“) seotud küsimuste käsitlemiseks kokku erikoosseisus. |
| --- | --- |

(6)

Lepingu artikli 465 lõikes 2 on täpsustatud, et assotsieerimisnõukogu võib delegeerida assotsieerimiskomiteele kõiki oma õigusi, sealhulgas siduvate otsuste vastuvõtmise õiguse. Lepingu artikli 465 lõike 4 kohaselt tuleb nimetatud komitee kõigi lepingu IV jaotisega („Kaubandus ja kaubandusküsimused“) seotud küsimuste käsitlemiseks kokku erikoosseisus.

| (7) | ELi-Ukraina assotsieerimisnõukogu volitas otsusega nr 3/2014 (2) kaubanduskoosseisus kokku tulnud assotsieerimiskomiteed ajakohastama või muutma teatavaid kaubandusküsimusi käsitlevaid lisasid, sealhulgas lepingu IV jaotise 1. peatüki I-C ja I-D lisa. |
| --- | --- |

(7)

ELi-Ukraina assotsieerimisnõukogu volitas otsusega nr 3/2014 (2) kaubanduskoosseisus kokku tulnud assotsieerimiskomiteed ajakohastama või muutma teatavaid kaubandusküsimusi käsitlevaid lisasid, sealhulgas lepingu IV jaotise 1. peatüki I-C ja I-D lisa.

| (8) | Seepärast on asjakohane, et kaubanduskoosseisus kokku tulnud assotsieerimiskomitee võtab vastu otsuse ümberarvestuste tegemise kohta lepingu IV jaotise 1. peatüki I-C ja I-D lisas kindaks määratud ekspordimaksude kaotamise kavas, |
| --- | --- |

(8)

Seepärast on asjakohane, et kaubanduskoosseisus kokku tulnud assotsieerimiskomitee võtab vastu otsuse ümberarvestuste tegemise kohta lepingu IV jaotise 1. peatüki I-C ja I-D lisas kindaks määratud ekspordimaksude kaotamise kavas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelise lepingu IV jaotise 1. peatüki I-C lisa asendatakse käesoleva otsuse I lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelise lepingu IV jaotise 1. peatüki I-D lisa asendatakse käesoleva otsuse II lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

...,

Kaubanduskoosseisus kokku tulnud assotsieerimiskomitee nimel

esimees

---

(1)  
  ELT L 161, 29.5.2014, lk 3.

1

(2)  ELi-Ukraina assotsieerimisnõukogu 15. detsembri 2014. aasta otsus nr 3/2014 teatavate assotsieerimisnõukogu volituste assotsieerimiskomitee kaubanduse erikoosseisule delegeerimise kohta (ELT L 158, 24.6.2015, lk 4).

2

I LISA

LEPINGU IV JAOTISE 1. PEATÜKI I-C LISA

EKSPORDIMAKSUDE KAOTAMISE AJAKAVAD

Tollimaksumäärad väljendatakse protsentides, kui ei ole sätestatud teisiti.

| Kariloomad ja toornahkadest tooted


















  HS kood | Kauba kirjeldus | J (2016 (1)) | J+1 (2017) | J+2 (2018) | J+3 (2019) | J+4 (2020) | J+5 (2021) | J+6 (2022) | J+7 (2023) | J+8 (2024) | J+9 (2025) | J+10 (2026) | Kaitsemeetmed |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Elusad koduveised, v.a tõupuhtad aretusveised | | | | | | | | | | | | |
| 0102 90 05 00 | Koduveised massiga kuni 80 kg | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 21 00 | Koduveised massiga üle 80 kg, kuid mitte üle 160 kg, tapaloomad | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 29 00 | Koduveised massiga üle 80 kg, kuid mitte üle 160 kg, v.a tapaloomad | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 41 00 | Koduveised massiga üle 160 kg, kuid mitte üle 300 kg, tapaloomad | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 49 00 | Koduvesised massiga üle 160 kg, kuid mitte üle 300 kg, v.a tapaloomad | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 51 00 | Mullikad (poegimata emasveised) massiga üle 300 kg, tapaloomad | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 59 00 | Mullikad (poegimata emasveised) massiga üle 300 kg, v.a tapaloomad | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 61 00 | Lehmad massiga üle 300 kg, tapaloomad | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 69 00 | Lehmad massiga üle 300 kg, v.a tapaloomad | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 71 00 | Koduveised, v.a mullikad ja lehmad, massiga üle 300 kg, tapaloomad | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 79 00 | Koduveised, v.a mullikad ja lehmad, massiga üle 300 kg, v.a tapaloomad | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0102 90 90 00 | Veised, v.a koduveised | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| | Eluslambad | | | | | | | | | | | | |
| 0104 10 10 00 | Tõupuhtad aretusloomad | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0104 10 30 00 | Lambatalled (kuni aastavanused) | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 0104 10 80 00 | Muud eluslambad, v.a tõupuhtad aretusloomad ja lambatalled (kuni aastavanused) | 8,0 | 7,2 | 6,4 | 5,6 | 4,8 | 4,0 | 3,2 | 2,4 | 1,6 | 0,8 | 0,0 | |
| 4101 | Veiste (k.a pühvlite) ja hobuslaste toornahad (värsked või soolatud, kuivatatud, painitud, pikeldatud või muul viisil konserveeritud, ent parkimata, pärgamentimata jm viisil edasi töötlemata), karvaga või karvata, laustetud või laustmata | 11 | 9,84 | 8,70 | 7,95 | 7,14 | 6,25 | 5,0 | 3,75 | 2,5 | 1,25 | 0,0 | Vt I-D lisa |
| 4102 | Lamba ja talle toornahad (värsked, soolatud, kuivatatud, painitud, pikeldatud, soolvees või muul viisil konserveeritud, ent parkimata, pärgamentimata jm viisil edasi töötlemata), villaga või villata, laustmata või laustetud, v.a käesoleva grupi märkuse 1 punktis c nimetatud | 11 | 9,84 | 8,70 | 7,95 | 7,14 | 6,25 | 5,0 | 3,75 | 2,5 | 1,25 | 0,0 | Vt I-D lisa |
| 4103 90 | Muud toornahad (värsked või soolatud, kuivatatud, painitud, pikeldatud, soolvees või muul viisil konserveeritud, ent parkimata, pärgamentimata jm viisil töötlemata), karvadega või ilma, laustetud või laustmata, v.a käesoleva grupi märkuses 1.b või 1.c nimetatud, v.a roomajate ja seanahad | 11 | 9,84 | 8,70 | 7,95 | 7,14 | 6,25 | 5,0 | 3,75 | 2,5 | 1,25 | 0,0 | Vt I-D lisa |

Kariloomad ja toornahkadest tooted

HS kood

Kauba kirjeldus

J (2016 (1))

J+1 (2017)

J+2 (2018)

J+3 (2019)

J+4 (2020)

J+5 (2021)

J+6 (2022)

J+7 (2023)

J+8 (2024)

J+9 (2025)

J+10 (2026)

Kaitsemeetmed

Elusad koduveised, v.a tõupuhtad aretusveised

0102 90 05 00

Koduveised massiga kuni 80 kg

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 21 00

Koduveised massiga üle 80 kg, kuid mitte üle 160 kg, tapaloomad

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 29 00

Koduveised massiga üle 80 kg, kuid mitte üle 160 kg, v.a tapaloomad

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 41 00

Koduveised massiga üle 160 kg, kuid mitte üle 300 kg, tapaloomad

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 49 00

Koduvesised massiga üle 160 kg, kuid mitte üle 300 kg, v.a tapaloomad

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 51 00

Mullikad (poegimata emasveised) massiga üle 300 kg, tapaloomad

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 59 00

Mullikad (poegimata emasveised) massiga üle 300 kg, v.a tapaloomad

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 61 00

Lehmad massiga üle 300 kg, tapaloomad

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 69 00

Lehmad massiga üle 300 kg, v.a tapaloomad

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 71 00

Koduveised, v.a mullikad ja lehmad, massiga üle 300 kg, tapaloomad

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 79 00

Koduveised, v.a mullikad ja lehmad, massiga üle 300 kg, v.a tapaloomad

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0102 90 90 00

Veised, v.a koduveised

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

Eluslambad

0104 10 10 00

Tõupuhtad aretusloomad

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0104 10 30 00

Lambatalled (kuni aastavanused)

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

0104 10 80 00

Muud eluslambad, v.a tõupuhtad aretusloomad ja lambatalled (kuni aastavanused)

8,0

7,2

6,4

5,6

4,8

4,0

3,2

2,4

1,6

0,8

0,0

4101

Veiste (k.a pühvlite) ja hobuslaste toornahad (värsked või soolatud, kuivatatud, painitud, pikeldatud või muul viisil konserveeritud, ent parkimata, pärgamentimata jm viisil edasi töötlemata), karvaga või karvata, laustetud või laustmata

11

9,84

8,70

7,95

7,14

6,25

5,0

3,75

2,5

1,25

0,0

Vt I-D lisa

4102

Lamba ja talle toornahad (värsked, soolatud, kuivatatud, painitud, pikeldatud, soolvees või muul viisil konserveeritud, ent parkimata, pärgamentimata jm viisil edasi töötlemata), villaga või villata, laustmata või laustetud, v.a käesoleva grupi märkuse 1 punktis c nimetatud

11

9,84

8,70

7,95

7,14

6,25

5,0

3,75

2,5

1,25

0,0

Vt I-D lisa

4103 90

Muud toornahad (värsked või soolatud, kuivatatud, painitud, pikeldatud, soolvees või muul viisil konserveeritud, ent parkimata, pärgamentimata jm viisil töötlemata), karvadega või ilma, laustetud või laustmata, v.a käesoleva grupi märkuses 1.b või 1.c nimetatud, v.a roomajate ja seanahad

11

9,84

8,70

7,95

7,14

6,25

5,0

3,75

2,5

1,25

0,0

Vt I-D lisa

| Teatavate õlitaimede seemned


















  HS kood | Kauba kirjeldus | J (2016) | J+1 (2017) | J+2 (2018) | J+3 (2019) | J+4 (2020) | J+5 (2021) | J+6 (2022) | J+7 (2023) | J+8 (2024) | J+9 (2025) | J+10 (2026) | Kaitsemeetmed |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1204 00 | Linaseemned, purustatud või purustamata | 9,1 | 8,2 | 7,3 | 6,4 | 5,5 | 4,5 | 3,6 | 2,7 | 1,8 | 0,9 | 0,0 | |
| 1206 00 | Päevalilleseemned, purustatud või purustamata | 9,1 | 8,2 | 7,3 | 6,4 | 5,5 | 4,5 | 3,6 | 2,7 | 1,8 | 0,9 | 0,0 | Vt I-D lisa |
| 1207 99 97 00 | Põldtudraseemned (Camelina spp.) | 9,1 | 8,2 | 7,3 | 6,4 | 5,5 | 4,5 | 3,6 | 2,7 | 1,8 | 0,9 | 0,0 | |

Teatavate õlitaimede seemned

HS kood

Kauba kirjeldus

J (2016)

J+1 (2017)

J+2 (2018)

J+3 (2019)

J+4 (2020)

J+5 (2021)

J+6 (2022)

J+7 (2023)

J+8 (2024)

J+9 (2025)

J+10 (2026)

Kaitsemeetmed

1204 00

Linaseemned, purustatud või purustamata

9,1

8,2

7,3

6,4

5,5

4,5

3,6

2,7

1,8

0,9

0,0

1206 00

Päevalilleseemned, purustatud või purustamata

9,1

8,2

7,3

6,4

5,5

4,5

3,6

2,7

1,8

0,9

0,0

Vt I-D lisa

1207 99 97 00

Põldtudraseemned (Camelina spp.)

9,1

8,2

7,3

6,4

5,5

4,5

3,6

2,7

1,8

0,9

0,0

| Mustmetallimurd (sulamid), värvilise metalli murd ja neist valmistatud pooltooted


















  HS kood | Kauba kirjeldus | J (2016) | J+1 (2017) | J+2 (2018) | J+3 (2019) | J+4 (2020) | J+5 (2021) | J+6 (2022) | J+7 (2023) | J+8 (2024) | J+9 (2025) | J+10 (2026) | Kaitsemeetmed |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7202 99 80 00 | Ferrokroomnikkel ja muud ferrosulamid | 13,64 | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 0,0 | |
| 7204 21 | Roostevaba terase jäätmed ja jäägid | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Vt I-D lisa |
| 7204 29 00 00 | Legeerterase jäätmed ja jäägid, muu | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Vt I-D lisa |
| 7204 50 00 00 | Jäätmed valuplokkidena praagiks, legeerterasest | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Vt I-D lisa |
| 7218 10 00 00 | Roostevaba teras valuplokkidena ja muude esmasvormidena | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Vt I-D lisa |
| 7401 00 00 00 | Vasekivi; tsemenditud vask (sadestatud vask) | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Vt I-D lisa |
| 7402 00 00 00 | Rafineerimata vask; vaskanoodid elektrolüüsi teel rafineerimiseks | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Vt I-D lisa |
| 7403 12 00 00 | Rafineeritud vasest valatud toorikud traadi tootmiseks (traadi varbtoorikud) | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Vt I-D lisa |
| 7403 13 00 00 | Rafineeritud vasest kangid | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Vt I-D lisa |
| 7403 19 00 00 | Rafineeritud vask, muu | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Vt I-D lisa |
| 7403 21 00 00 | Vasetsingisulamid (messing) | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Vt I-D lisa |
| 7403 22 00 00 | Vasetinasulamid (pronks) | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Vt I-D lisa |
| 7403 29 00 00 | Muud vasesulamid (v.a rubriigi 7405 ligatuurid); vase ja nikli sulamid (vasenikkel) või vase, nikli ja tsingi sulamid (uushõbe) | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Vt I-D lisa |
| 7404 00 | Vasejäätmed ja -jäägid | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Vt I-D lisa |
| 7405 00 00 00 | Vaseligatuurid | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Vt I-D lisa |
| 7406 | Vasepulbrid ja -helbed | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Vt I-D lisa |
| 7419 99 10 00 | Vasktraadist restid ja võrgud | 13,64 | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 0,0 | |
| 7415 29 00 00 | Muud keermestusteta vasktooted, v.a seibid (sh vedruseibid) | 13,64 | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 0,0 | |
| 7415 39 00 00 | Muud keermestustega vasktooted (v.a puidukruvid, muud kruvid, poldid ja mutrid) | 13,64 | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 0,0 | |
| 7418 19 90 00 | Vasest laua-, köögi- jm majapidamistarbed, nende osad (v.a nõudepesunuustikud, küürimis- või poleerimispadjakesed, -kindad jms ning kodumajapidamises kasutatavad vasest toiduvalmistamis- ja toidusoojendusseadmed (mitteelektrilised) ning nende osad) | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Vt I-D lisa |
| 7419 | Muud vasktooted | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Vt I-D lisa |
| 7503 00 | Niklijäätmed ja -jäägid | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Vt I-D lisa |
| 7602 00 | Alumiiniumijäätmed ja -jäägid | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Vt I-D lisa |
| 7802 00 00 00 | Pliijäätmed ja -jäägid | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Vt I-D lisa |
| 7902 00 00 00 | Tsingijäätmed ja -jäägid | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Vt I-D lisa |
| 8002 00 00 00 | Tinajäätmed ja -jäägid | 13,64 | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 0,0 | |
| 8101 97 00 00 | Volframijäätmed ja -jäägid | 13,64 | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 0,0 | |
| 8105 30 00 00 | Koobalti ja koobaltitoodete jäätmed ja jäägid | 13,64 | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 0,0 | |
| 8108 30 00 00 | Titaani ja titaanitoodete jäätmed ja jäägid | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 | Vt I-D lisa |
| 8113 00 40 00 | Metallkeraamika ja metallkeraamikatoodete jäätmed ja jäägid | 13,64 | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 0,0 | |

Mustmetallimurd (sulamid), värvilise metalli murd ja neist valmistatud pooltooted

HS kood

Kauba kirjeldus

J (2016)

J+1 (2017)

J+2 (2018)

J+3 (2019)

J+4 (2020)

J+5 (2021)

J+6 (2022)

J+7 (2023)

J+8 (2024)

J+9 (2025)

J+10 (2026)

Kaitsemeetmed

7202 99 80 00

Ferrokroomnikkel ja muud ferrosulamid

13,64

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

0,0

7204 21

Roostevaba terase jäätmed ja jäägid

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Vt I-D lisa

7204 29 00 00

Legeerterase jäätmed ja jäägid, muu

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Vt I-D lisa

7204 50 00 00

Jäätmed valuplokkidena praagiks, legeerterasest

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Vt I-D lisa

7218 10 00 00

Roostevaba teras valuplokkidena ja muude esmasvormidena

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Vt I-D lisa

7401 00 00 00

Vasekivi; tsemenditud vask (sadestatud vask)

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Vt I-D lisa

7402 00 00 00

Rafineerimata vask; vaskanoodid elektrolüüsi teel rafineerimiseks

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Vt I-D lisa

7403 12 00 00

Rafineeritud vasest valatud toorikud traadi tootmiseks (traadi varbtoorikud)

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Vt I-D lisa

7403 13 00 00

Rafineeritud vasest kangid

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Vt I-D lisa

7403 19 00 00

Rafineeritud vask, muu

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Vt I-D lisa

7403 21 00 00

Vasetsingisulamid (messing)

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Vt I-D lisa

7403 22 00 00

Vasetinasulamid (pronks)

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Vt I-D lisa

7403 29 00 00

Muud vasesulamid (v.a rubriigi 7405 ligatuurid); vase ja nikli sulamid (vasenikkel) või vase, nikli ja tsingi sulamid (uushõbe)

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Vt I-D lisa

7404 00

Vasejäätmed ja -jäägid

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Vt I-D lisa

7405 00 00 00

Vaseligatuurid

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Vt I-D lisa

7406

Vasepulbrid ja -helbed

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Vt I-D lisa

7419 99 10 00

Vasktraadist restid ja võrgud

13,64

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

0,0

7415 29 00 00

Muud keermestusteta vasktooted, v.a seibid (sh vedruseibid)

13,64

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

0,0

7415 39 00 00

Muud keermestustega vasktooted (v.a puidukruvid, muud kruvid, poldid ja mutrid)

13,64

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

0,0

7418 19 90 00

Vasest laua-, köögi- jm majapidamistarbed, nende osad (v.a nõudepesunuustikud, küürimis- või poleerimispadjakesed, -kindad jms ning kodumajapidamises kasutatavad vasest toiduvalmistamis- ja toidusoojendusseadmed (mitteelektrilised) ning nende osad)

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Vt I-D lisa

7419

Muud vasktooted

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Vt I-D lisa

7503 00

Niklijäätmed ja -jäägid

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Vt I-D lisa

7602 00

Alumiiniumijäätmed ja -jäägid

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Vt I-D lisa

7802 00 00 00

Pliijäätmed ja -jäägid

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Vt I-D lisa

7902 00 00 00

Tsingijäätmed ja -jäägid

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Vt I-D lisa

8002 00 00 00

Tinajäätmed ja -jäägid

13,64

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

0,0

8101 97 00 00

Volframijäätmed ja -jäägid

13,64

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

0,0

8105 30 00 00

Koobalti ja koobaltitoodete jäätmed ja jäägid

13,64

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

0,0

8108 30 00 00

Titaani ja titaanitoodete jäätmed ja jäägid

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Vt I-D lisa

8113 00 40 00

Metallkeraamika ja metallkeraamikatoodete jäätmed ja jäägid

13,64

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

4,0

3,0

2,0

0,0

| Mustmetallide jäätmed ja jäägid


















  HS kood | Kauba kirjeldus | J (2016) | J+1 (2017) | J+2 (2018) | J+3 (2019) | J+4 (2020) | J+5 (2021) | J+6 (2022) | J+7 (2023) | J+8 (2024) | J+9 (2025) | J+10 (2026) | Kaitsemeetmed |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7204 10 00 00 | Malmijäätmed ja -jäägid | 9,5 eurot tonni kohta | 9,5 eurot tonni kohta | 7,5 eurot tonni kohta | 7,5 eurot tonni kohta | 5 eurot tonni kohta | 5 eurot tonni kohta | 3 eurot tonni kohta | 3 eurot tonni kohta | 0,0 | 0,0 | 0,0 | |
| 7204 30 00 00 | Tinutatud malmi või terase jäätmed ja jäägid | 9,5 eurot tonni kohta | 9,5 eurot tonni kohta | 7,5 eurot tonni kohta | 7,5 eurot tonni kohta | 5 eurot tonni kohta | 5 eurot tonni kohta | 3 eurot tonni kohta | 3 eurot tonni kohta | 0,0 | 0,0 | 0,0 | |
| 7204 41 10 00 | Trei-, höövli- ja raielaastud, freesimisjäätmed, saepuru ja viilmed | 9,5 eurot tonni kohta | 9,5 eurot tonni kohta | 7,5 eurot tonni kohta | 7,5 eurot tonni kohta | 5 eurot tonni kohta | 5 eurot tonni kohta | 3 eurot tonni kohta | 3 eurot tonni kohta | 0,0 | 0,0 | 0,0 | |
| 7204 41 91 00 | Lõikmed ning stantsimisjäätmed kimpudena | 9,5 eurot tonni kohta | 9,5 eurot tonni kohta | 7,5 eurot tonni kohta | 7,5 eurot tonni kohta | 5 eurot tonni kohta | 5 eurot tonni kohta | 3 eurot tonni kohta | 3 eurot tonni kohta | 0,0 | 0,0 | 0,0 | |
| 7204 41 99 00 | Lõikmed ning stantsimisjäätmed, mitte kimpudena | 9,5 eurot tonni kohta | 9,5 eurot tonni kohta | 7,5 eurot tonni kohta | 7,5 eurot tonni kohta | 5 eurot tonni kohta | 5 eurot tonni kohta | 3 eurot tonni kohta | 3 eurot tonni kohta | 0,0 | 0,0 | 0,0 | |
| 7204 49 10 00 | Mustmetallide jäägid ja jäätmed purustatud (tükeldatud) | 9,5 eurot tonni kohta | 9,5 eurot tonni kohta | 7,5 eurot tonni kohta | 7,5 eurot tonni kohta | 5 eurot tonni kohta | 5 eurot tonni kohta | 3 eurot tonni kohta | 3 eurot tonni kohta | 0,0 | 0,0 | 0,0 | |
| 7204 49 30 00 | Mustmetallide jäägid ja jäätmed purustatud pakettidena | 9,5 eurot tonni kohta | 9,5 eurot tonni kohta | 7,5 eurot tonni kohta | 7,5 eurot tonni kohta | 5 eurot tonni kohta | 5 eurot tonni kohta | 3 eurot tonni kohta | 3 eurot tonni kohta | 0,0 | 0,0 | 0,0 | |
| 7204 49 90 00 | Mustmetallide jäägid ja jäätmed, sorteeritud ja sorteerimata | 9,5 eurot tonni kohta | 9,5 eurot tonni kohta | 7,5 eurot tonni kohta | 7,5 eurot tonni kohta | 5 eurot tonni kohta | 5 eurot tonni kohta | 3 eurot tonni kohta | 3 eurot tonni kohta | 0,0 | 0,0 | 0,0 | |
| 7204 50 00 00 | Jäätmed varrastena mustmetallide sulatamiseks, v.a legeerteras | 9,5 eurot tonni kohta | 9,5 eurot tonni kohta | 7,5 eurot tonni kohta | 7,5 eurot tonni kohta | 5 eurot tonni kohta | 5 eurot tonni kohta | 3 eurot tonni kohta | 3 eurot tonni kohta | 0,0 | 0,0 | 0,0 | |

Mustmetallide jäätmed ja jäägid

HS kood

Kauba kirjeldus

J (2016)

J+1 (2017)

J+2 (2018)

J+3 (2019)

J+4 (2020)

J+5 (2021)

J+6 (2022)

J+7 (2023)

J+8 (2024)

J+9 (2025)

J+10 (2026)

Kaitsemeetmed

7204 10 00 00

Malmijäätmed ja -jäägid

9,5 eurot tonni kohta

9,5 eurot tonni kohta

7,5 eurot tonni kohta

7,5 eurot tonni kohta

5 eurot tonni kohta

5 eurot tonni kohta

3 eurot tonni kohta

3 eurot tonni kohta

0,0

0,0

0,0

7204 30 00 00

Tinutatud malmi või terase jäätmed ja jäägid

9,5 eurot tonni kohta

9,5 eurot tonni kohta

7,5 eurot tonni kohta

7,5 eurot tonni kohta

5 eurot tonni kohta

5 eurot tonni kohta

3 eurot tonni kohta

3 eurot tonni kohta

0,0

0,0

0,0

7204 41 10 00

Trei-, höövli- ja raielaastud, freesimisjäätmed, saepuru ja viilmed

9,5 eurot tonni kohta

9,5 eurot tonni kohta

7,5 eurot tonni kohta

7,5 eurot tonni kohta

5 eurot tonni kohta

5 eurot tonni kohta

3 eurot tonni kohta

3 eurot tonni kohta

0,0

0,0

0,0

7204 41 91 00

Lõikmed ning stantsimisjäätmed kimpudena

9,5 eurot tonni kohta

9,5 eurot tonni kohta

7,5 eurot tonni kohta

7,5 eurot tonni kohta

5 eurot tonni kohta

5 eurot tonni kohta

3 eurot tonni kohta

3 eurot tonni kohta

0,0

0,0

0,0

7204 41 99 00

Lõikmed ning stantsimisjäätmed, mitte kimpudena

9,5 eurot tonni kohta

9,5 eurot tonni kohta

7,5 eurot tonni kohta

7,5 eurot tonni kohta

5 eurot tonni kohta

5 eurot tonni kohta

3 eurot tonni kohta

3 eurot tonni kohta

0,0

0,0

0,0

7204 49 10 00

Mustmetallide jäägid ja jäätmed purustatud (tükeldatud)

9,5 eurot tonni kohta

9,5 eurot tonni kohta

7,5 eurot tonni kohta

7,5 eurot tonni kohta

5 eurot tonni kohta

5 eurot tonni kohta

3 eurot tonni kohta

3 eurot tonni kohta

0,0

0,0

0,0

7204 49 30 00

Mustmetallide jäägid ja jäätmed purustatud pakettidena

9,5 eurot tonni kohta

9,5 eurot tonni kohta

7,5 eurot tonni kohta

7,5 eurot tonni kohta

5 eurot tonni kohta

5 eurot tonni kohta

3 eurot tonni kohta

3 eurot tonni kohta

0,0

0,0

0,0

7204 49 90 00

Mustmetallide jäägid ja jäätmed, sorteeritud ja sorteerimata

9,5 eurot tonni kohta

9,5 eurot tonni kohta

7,5 eurot tonni kohta

7,5 eurot tonni kohta

5 eurot tonni kohta

5 eurot tonni kohta

3 eurot tonni kohta

3 eurot tonni kohta

0,0

0,0

0,0

7204 50 00 00

Jäätmed varrastena mustmetallide sulatamiseks, v.a legeerteras

9,5 eurot tonni kohta

9,5 eurot tonni kohta

7,5 eurot tonni kohta

7,5 eurot tonni kohta

5 eurot tonni kohta

5 eurot tonni kohta

3 eurot tonni kohta

3 eurot tonni kohta

0,0

0,0

0,0

---

(1)  Aastaarv 2016 on allpool esitatud tabelisse lisatud teavitamise eesmärgil ja ainult selleks, et näidata lepingu jõustumise aega ning tabelis esitatud andmete kooskõla ekspordimaksude kokkulepitud tasemega.

II LISA

LEPINGU IV JAOTISE 1. PEATÜKI I-D LISA

EKSPORDIMAKSUDE SUHTES KOHALDATAVAD KAITSEMEETMED

| 1. | 15 aasta jooksul pärast lepingu jõustumist võib Ukraina kohaldada kaitsemeedet lisamaksuna lepingu IV jaotise 1. peatüki I-D lisas loetletud kaupade ekspordimaksule kooskõlas punktidega 1–11, kui lepingu jõustumisele järgneva mis tahes üheaastase perioodi jooksul ületab ELi suunatud Ukraina ekspordi kumulatiivne maht iga loetletud Ukraina tollikoodi raames käivitusläve, mis on sätestatud lepingu IV jaotise 1. peatüki I-D lisas esitatud kavas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lisamaks, mida Ukraina võib kohaldada punkti 1 alusel, määratakse lepingu IV jaotise 1. peatüki I-D lisas esitatud kava kohaselt, ja seda saab kohaldada vaid punktis 1 kindlaks määratud ülejäänud perioodi suhtes. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ukraina kohaldab kaitsemeetmeid läbipaistval viisil. Seepärast esitab Ukraina ELile niipea kui võimalik kirjaliku teate oma kavatsuse kohta sellist meedet kohaldada ning esitab kogu asjakohase teabe, sealhulgas omamaise toodangu või materjalide kogumi mahu (tonnides) ning liitu ja mujale maailma suunatud ekspordi mahu. Ukraina kutsub liitu pidama konsultatsioone võimalikult vara enne sellise meetme võtmist, et kõnealust teavet arutada. Meetmeid ei võeta 30 tööpäeva jooksul pärast konsultatsioonikutse esitamist. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ukraina tagab, et sellise meetme võtmise tõendina kasutatav statistika on usaldusväärne, piisav ja õigel ajal üldsusele kättesaadav. Ukraina esitab viivitamata kvartalistatistika liitu ja mujale maailma suunatud ekspordi mahu kohta (tonnides). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Käesoleva lepingu artikli 31 ja sellega seotud lisade rakendamine ning toimimine sõltub arutelust ja läbivaatamisest käesoleva lepingu artiklis 465 osutatud kaubanduskomitees. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Enne punktide 1, 2 ja 3 alusel lisamaksu kehtestamist tehtud lepingu kohaselt teel olevate asjaomaste kaupade kõik tarned vabastatakse sellisest lisamaksust. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Käesolevas lisas sätestatakse: need päritolustaatusega kaubad, mille suhtes võib rakendada kaitsemeetmeid käesoleva lepingu artikli 31 alusel, selliste meetmete kohaldamise käivitusläved, mis on kindlaks määratud iga nimetatud Ukraina tollikoodi jaoks, ning ekspordimaksu lisamaksu ülemmäär, mida võib kohaldada mis tahes üheaastasel perioodil iga sellise kauba suhtes lisaks ekspordimaksule. Kõik tollimaksumäärad väljendatakse protsentides, kui ei ole sätestatud teisiti. „J“ osutab lepingu jõustumise kuupäevale järgnevale 12kuulisele perioodile; „J+1“ – 12-kuuline periood alates lepingu jõustumise esimesest aastapäevast ja nii edasi kuni „J+15“. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Toornahad on kaetud järgmiselt:
  Kaetus: toornahad, mis kuuluvad järgmiste Ukraina tollikoodide alla: 4101, 4102, 4103 90.











  Aasta (WTO) | 2016 (1) | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina WTO kohustus | 22,0 | 21,0 | 20,0 | 20,0 | 20,0 | 20,0 |
| Aasta (leping) | J | J (+ 1) | J (+ 2) | J (+ 3) | J (+ 4) | J (+ 5) |
| ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks | 11,00 | 9,84 | 8,70 | 7,95 | 7,14 | 6,25 |
| Käivituslävi (tonnides) | 300,0 | 315,0 | 330,0 | 345,0 | 360,0 | 375,0 |
| Lisamaksu ülemmäär | 0,00 | 0,66 | 1,30 | 2,05 | 2,86 | 3,75 |

8.

Kaetus: toornahad, mis kuuluvad järgmiste Ukraina tollikoodide alla: 4101, 4102, 4103 90.

Aasta (WTO)

2016 (1)

2017

2018

2019

2020

2021

Ukraina WTO kohustus

22,0

21,0

20,0

20,0

20,0

20,0

Aasta (leping)

J

J (+ 1)

J (+ 2)

J (+ 3)

J (+ 4)

J (+ 5)

ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks

11,00

9,84

8,70

7,95

7,14

6,25

Käivituslävi (tonnides)

300,0

315,0

330,0

345,0

360,0

375,0

Lisamaksu ülemmäär

0,00

0,66

1,30

2,05

2,86

3,75

| Aasta (WTO) | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina WTO kohustus | 20,0 | 20,0 | 20,0 | 20,0 | 20,0 |
| Aasta (leping) | J (+ 6) | J (+ 7) | J (+ 8) | J (+ 9) | J (+ 10) |
| ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks | 5,0 | 3,75 | 2,50 | 1,25 | 0,0 |
| Käivituslävi (tonnides) | 390,0 | 405,0 | 420,0 | 435,0 | 450,0 |
| Lisamaksu ülemmäär | 5,0 | 6,25 | 7,5 | 8,75 | 10,0 |

Aasta (WTO)

2022

2023

2024

2025

2026

Ukraina WTO kohustus

20,0

20,0

20,0

20,0

20,0

Aasta (leping)

J (+ 6)

J (+ 7)

J (+ 8)

J (+ 9)

J (+ 10)

ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks

5,0

3,75

2,50

1,25

0,0

Käivituslävi (tonnides)

390,0

405,0

420,0

435,0

450,0

Lisamaksu ülemmäär

5,0

6,25

7,5

8,75

10,0

| Aasta (WTO) | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina WTO kohustus | 20,0 | 20,0 | 20,0 | 20,0 | 20,0 |
| Aasta (leping) | J (+ 11) | J (+ 12) | J (+ 13) | J (+ 14) | J (+ 15) |
| ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Käivituslävi (tonnides) | 450,0 | 450,0 | 450,0 | 450,0 | 450,0 |
| Lisamaksu ülemmäär | 8,0 | 6,0 | 4,0 | 2,0 | 0,0 |

Aasta (WTO)

2027

2028

2029

2030

2031

Ukraina WTO kohustus

20,0

20,0

20,0

20,0

20,0

Aasta (leping)

J (+ 11)

J (+ 12)

J (+ 13)

J (+ 14)

J (+ 15)

ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Käivituslävi (tonnides)

450,0

450,0

450,0

450,0

450,0

Lisamaksu ülemmäär

8,0

6,0

4,0

2,0

0,0

| 9. | Päevalilleseemned, purustatud või purustamata, on kaetud järgmiselt:
  Kaetus: päevalilleseemned, purustatud või purustamata, mis kuuluvad järgmiste Ukraina tollikoodide alla: 1206 00.











  Aasta (WTO) | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina WTO kohustus | 11,0 | 10,0 | 10,0 | 10,0 | 10,0 | 10,0 |
| Aasta (leping) | J | J (+ 1) | J (+ 2) | J (+ 3) | J (+ 4) | J (+ 5) |
| ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks | 9,1 | 8,2 | 7,3 | 6,4 | 5,5 | 4,5 |
| Käivituslävi (tonnides) | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 |
| Lisamaksu ülemmäär | 0,9 | 1,8 | 2,7 | 3,6 | 4,5 | 5,5 |

9.

Kaetus: päevalilleseemned, purustatud või purustamata, mis kuuluvad järgmiste Ukraina tollikoodide alla: 1206 00.

Aasta (WTO)

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Ukraina WTO kohustus

11,0

10,0

10,0

10,0

10,0

10,0

Aasta (leping)

J

J (+ 1)

J (+ 2)

J (+ 3)

J (+ 4)

J (+ 5)

ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks

9,1

8,2

7,3

6,4

5,5

4,5

Käivituslävi (tonnides)

100 000,0

100 000,0

100 000,0

100 000,0

100 000,0

100 000,0

Lisamaksu ülemmäär

0,9

1,8

2,7

3,6

4,5

5,5

| Aasta (WTO) | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina WTO kohustus | 10,0 | 10,0 | 10,0 | 10,0 | 10,0 |
| Aasta (leping) | J (+ 6) | J (+ 7) | J (+ 8) | J (+ 9) | J (+ 10) |
| ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks | 3,6 | 2,7 | 1,8 | 0,9 | 0,0 |
| Käivituslävi (tonnides) | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 |
| Lisamaksu ülemmäär | 6,4 | 7,3 | 8,2 | 9,1 | 10,0 |

Aasta (WTO)

2022

2023

2024

2025

2026

Ukraina WTO kohustus

10,0

10,0

10,0

10,0

10,0

Aasta (leping)

J (+ 6)

J (+ 7)

J (+ 8)

J (+ 9)

J (+ 10)

ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks

3,6

2,7

1,8

0,9

0,0

Käivituslävi (tonnides)

100 000,0

100 000,0

100 000,0

100 000,0

100 000,0

Lisamaksu ülemmäär

6,4

7,3

8,2

9,1

10,0

| Aasta (WTO) | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina WTO kohustus | 10,0 | 10,0 | 10,0 | 10,0 | 10,0 |
| Aasta (leping) | J (+ 11) | J (+ 12) | J (+ 13) | J (+ 14) | J (+ 15) |
| ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Käivituslävi (tonnides) | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 | 100 000,0 |
| Lisamaksu ülemmäär | 8,0 | 6,0 | 4,0 | 2,0 | 0,0 |

Aasta (WTO)

2027

2028

2029

2030

2031

Ukraina WTO kohustus

10,0

10,0

10,0

10,0

10,0

Aasta (leping)

J (+ 11)

J (+ 12)

J (+ 13)

J (+ 14)

J (+ 15)

ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Käivituslävi (tonnides)

100 000,0

100 000,0

100 000,0

100 000,0

100 000,0

Lisamaksu ülemmäär

8,0

6,0

4,0

2,0

0,0

| 10. | Mustmetallimurd (sulamid), värvilise metalli murd ja neist valmistatud pooltooted on kaetud järgmiselt:
  Kaetus: legeerterase jäätmed ja jäägid, mis kuuluvad järgmiste Ukraina tollikoodide alla: 7204 21, 7204 29 00 00, 7204 50 00 00.











  Aasta (WTO) | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina WTO kohustus | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Aasta (leping) | J | J (+ 1) | J (+ 2) | J (+ 3) | J (+ 4) | J (+ 5) |
| ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 |
| Käivituslävi (tonnides) | 4 000,0 | 4 200,0 | 4 400,0 | 4 600,0 | 4 800,0 | 5 000,0 |
| Lisamaksu ülemmäär | 0,0 | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 4,0 | 5,0 |

10.

Kaetus: legeerterase jäätmed ja jäägid, mis kuuluvad järgmiste Ukraina tollikoodide alla: 7204 21, 7204 29 00 00, 7204 50 00 00.

Aasta (WTO)

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Ukraina WTO kohustus

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Aasta (leping)

J

J (+ 1)

J (+ 2)

J (+ 3)

J (+ 4)

J (+ 5)

ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

Käivituslävi (tonnides)

4 000,0

4 200,0

4 400,0

4 600,0

4 800,0

5 000,0

Lisamaksu ülemmäär

0,0

1,0

2,0

3,0

4,0

5,0

| Aasta (WTO) | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina WTO kohustus | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Aasta (leping) | J (+ 6) | J (+ 7) | J (+ 8) | J (+ 9) | J (+ 10) |
| ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 |
| Käivituslävi (tonnides) | 5 200,0 | 5 400,0 | 5 600,0 | 5 800,0 | 6 000,0 |
| Lisamaksu ülemmäär | 6,0 | 7,0 | 8,0 | 9,0 | 10,0 |

Aasta (WTO)

2022

2023

2024

2025

2026

Ukraina WTO kohustus

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Aasta (leping)

J (+ 6)

J (+ 7)

J (+ 8)

J (+ 9)

J (+ 10)

ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Käivituslävi (tonnides)

5 200,0

5 400,0

5 600,0

5 800,0

6 000,0

Lisamaksu ülemmäär

6,0

7,0

8,0

9,0

10,0

| Aasta (WTO) | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina WTO kohustus | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Aasta (leping) | J (+ 11) | J (+ 12) | J (+ 13) | J (+ 14) | J (+ 15) |
| ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Käivituslävi (tonnides) | 6 000,0 | 6 000,0 | 6 000,0 | 6 000,0 | 6 000,0 |
| Lisamaksu ülemmäär | 8,0 | 6,0 | 4,0 | 2,0 | 0,0 |

Aasta (WTO)

2027

2028

2029

2030

2031

Ukraina WTO kohustus

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Aasta (leping)

J (+ 11)

J (+ 12)

J (+ 13)

J (+ 14)

J (+ 15)

ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Käivituslävi (tonnides)

6 000,0

6 000,0

6 000,0

6 000,0

6 000,0

Lisamaksu ülemmäär

8,0

6,0

4,0

2,0

0,0

Kaetus: roostevaba teras valuplokkidena ja muude esmasvormidena, mis kuuluvad järgmiste Ukraina tollikoodide alla: 7218 10 00 00.

| Aasta (WTO) | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina WTO kohustus | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Aasta (leping) | J | J (+ 1) | J (+ 2) | J (+ 3) | J (+ 4) | J (+ 5) |
| ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 |
| Käivituslävi (tonnides) | 2 000,0 | 2 100,0 | 2 200,0 | 2 300,0 | 2 400,0 | 2 500,0 |
| Lisamaksu ülemmäär | 0,0 | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 4,0 | 5,0 |

Aasta (WTO)

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Ukraina WTO kohustus

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Aasta (leping)

J

J (+ 1)

J (+ 2)

J (+ 3)

J (+ 4)

J (+ 5)

ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

Käivituslävi (tonnides)

2 000,0

2 100,0

2 200,0

2 300,0

2 400,0

2 500,0

Lisamaksu ülemmäär

0,0

1,0

2,0

3,0

4,0

5,0

| Aasta (WTO) | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina WTO kohustus | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Aasta (leping) | J (+ 6) | J (+ 7) | J (+ 8) | J (+ 9) | J (+ 10) |
| ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 |
| Käivituslävi (tonnides) | 2 600,0 | 2 700,0 | 2 800,0 | 2 900,0 | 3 000,0 |
| Lisamaksu ülemmäär | 6,0 | 7,0 | 8,0 | 9,0 | 10,0 |

Aasta (WTO)

2022

2023

2024

2025

2026

Ukraina WTO kohustus

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Aasta (leping)

J (+ 6)

J (+ 7)

J (+ 8)

J (+ 9)

J (+ 10)

ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Käivituslävi (tonnides)

2 600,0

2 700,0

2 800,0

2 900,0

3 000,0

Lisamaksu ülemmäär

6,0

7,0

8,0

9,0

10,0

| Aasta (WTO) | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina WTO kohustus | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Aasta (leping) | J (+ 11) | J (+ 12) | J (+ 13) | J (+ 14) | J (+ 15) |
| ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Käivituslävi (tonnides) | 3 000,0 | 3 000,0 | 3 000,0 | 3 000,0 | 3 000,0 |
| Lisamaksu ülemmäär | 8,0 | 6,0 | 4,0 | 2,0 | 0,0 |

Aasta (WTO)

2027

2028

2029

2030

2031

Ukraina WTO kohustus

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Aasta (leping)

J (+ 11)

J (+ 12)

J (+ 13)

J (+ 14)

J (+ 15)

ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Käivituslävi (tonnides)

3 000,0

3 000,0

3 000,0

3 000,0

3 000,0

Lisamaksu ülemmäär

8,0

6,0

4,0

2,0

0,0

Kaetus: vask, mis kuulub järgmiste Ukraina tollikoodide alla: 7401 00 00 00, 7402 00 00 00, 7403 12 00 00, 7403 13 00 00, 7403 19 00 00.

| Aasta (WTO) | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina WTO kohustus | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Aasta (leping) | J | J (+ 1) | J (+ 2) | J (+ 3) | J (+ 4) | J (+ 5) |
| ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 |
| Käivituslävi (tonnides) | 200,0 | 210,0 | 220,0 | 230,0 | 240,0 | 250,0 |
| Lisamaksu ülemmäär | 0,0 | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 4,0 | 5,0 |

Aasta (WTO)

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Ukraina WTO kohustus

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Aasta (leping)

J

J (+ 1)

J (+ 2)

J (+ 3)

J (+ 4)

J (+ 5)

ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

Käivituslävi (tonnides)

200,0

210,0

220,0

230,0

240,0

250,0

Lisamaksu ülemmäär

0,0

1,0

2,0

3,0

4,0

5,0

| Aasta (WTO) | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina WTO kohustus | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Aasta (leping) | J (+ 6) | J (+ 7) | J (+ 8) | J (+ 9) | J (+ 10) |
| ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 |
| Käivituslävi (tonnides) | 260,0 | 270,0 | 280,0 | 290,0 | 300,0 |
| Lisamaksu ülemmäär | 6,0 | 7,0 | 8,0 | 9,0 | 10,0 |

Aasta (WTO)

2022

2023

2024

2025

2026

Ukraina WTO kohustus

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Aasta (leping)

J (+ 6)

J (+ 7)

J (+ 8)

J (+ 9)

J (+ 10)

ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Käivituslävi (tonnides)

260,0

270,0

280,0

290,0

300,0

Lisamaksu ülemmäär

6,0

7,0

8,0

9,0

10,0

| Aasta (WTO) | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina WTO kohustus | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Aasta (leping) | J (+ 11) | J (+ 12) | J (+ 13) | J (+ 14) | J (+ 15) |
| ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Käivituslävi (tonnides) | 300,0 | 300,0 | 300,0 | 300,0 | 300,0 |
| Lisamaksu ülemmäär | 8,0 | 6,0 | 4,0 | 2,0 | 0,0 |

Aasta (WTO)

2027

2028

2029

2030

2031

Ukraina WTO kohustus

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Aasta (leping)

J (+ 11)

J (+ 12)

J (+ 13)

J (+ 14)

J (+ 15)

ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Käivituslävi (tonnides)

300,0

300,0

300,0

300,0

300,0

Lisamaksu ülemmäär

8,0

6,0

4,0

2,0

0,0

Kaetus: vask, mis kuulub järgmiste Ukraina tollikoodide alla: 7403 21 00 00, 7403 22 00 00, 7403 29 00 00.

| Aasta (WTO) | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina WTO kohustus | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Aasta (FTA) | J | J (+ 1) | J (+ 2) | J (+ 3) | J (+ 4) | J (+ 5) |
| ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 |
| Käivituslävi (tonnides) | 4 000,0 | 4 200,0 | 4 400,0 | 4 600,0 | 4 800,0 | 5 000,0 |
| Lisamaksu ülemmäär | 0,0 | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 4,0 | 5,0 |

Aasta (WTO)

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Ukraina WTO kohustus

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Aasta (FTA)

J

J (+ 1)

J (+ 2)

J (+ 3)

J (+ 4)

J (+ 5)

ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

Käivituslävi (tonnides)

4 000,0

4 200,0

4 400,0

4 600,0

4 800,0

5 000,0

Lisamaksu ülemmäär

0,0

1,0

2,0

3,0

4,0

5,0

| Aasta (WTO) | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina WTO kohustus | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Aasta (leping) | J (+ 6) | J (+ 7) | J (+ 8) | J (+ 9) | J (+ 10) |
| ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 |
| Käivituslävi (tonnides) | 5 200,0 | 5 400,0 | 5 600,0 | 5 800,0 | 6 000,0 |
| Lisamaksu ülemmäär | 6,0 | 7,0 | 8,0 | 9,0 | 10,0 |

Aasta (WTO)

2022

2023

2024

2025

2026

Ukraina WTO kohustus

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Aasta (leping)

J (+ 6)

J (+ 7)

J (+ 8)

J (+ 9)

J (+ 10)

ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Käivituslävi (tonnides)

5 200,0

5 400,0

5 600,0

5 800,0

6 000,0

Lisamaksu ülemmäär

6,0

7,0

8,0

9,0

10,0

| Aasta (WTO) | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina WTO kohustus | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Aasta (leping) | J (+ 11) | J (+ 12) | J (+ 13) | J (+ 14) | J (+ 15) |
| ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Käivituslävi (tonnides) | 6 000,0 | 6 000,0 | 6 000,0 | 6 000,0 | 6 000,0 |
| Lisamaksu ülemmäär | 8,0 | 6,0 | 4,0 | 2,0 | 0,0 |

Aasta (WTO)

2027

2028

2029

2030

2031

Ukraina WTO kohustus

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Aasta (leping)

J (+ 11)

J (+ 12)

J (+ 13)

J (+ 14)

J (+ 15)

ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Käivituslävi (tonnides)

6 000,0

6 000,0

6 000,0

6 000,0

6 000,0

Lisamaksu ülemmäär

8,0

6,0

4,0

2,0

0,0

Kaetus: mustmetallimurd (sulamid), värvilise metalli murd ja neist valmistatud pooltooted, mis kuuluvad järgmiste Ukraina tollikoodide alla: 7404 00, 7405 00 00 00, 7406, 7418 19 90 00, 7419, 7503 00, 7602 00, 7802 00 00 00, 7902 00 00 00, 8108 30 00 00.

| Aasta (WTO) | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina WTO kohustus | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Aasta (leping) | J | J (+ 1) | J (+ 2) | J (+ 3) | J (+ 4) | J (+ 5) |
| ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks | 10,0 | 9,0 | 8,0 | 7,0 | 6,0 | 5,0 |
| Käivituslävi (tonnides) | 200,0 | 210,0 | 220,0 | 230,0 | 240,0 | 250,0 |
| Lisamaksu ülemmäär | 0,0 | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 4,0 | 5,0 |

Aasta (WTO)

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Ukraina WTO kohustus

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Aasta (leping)

J

J (+ 1)

J (+ 2)

J (+ 3)

J (+ 4)

J (+ 5)

ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks

10,0

9,0

8,0

7,0

6,0

5,0

Käivituslävi (tonnides)

200,0

210,0

220,0

230,0

240,0

250,0

Lisamaksu ülemmäär

0,0

1,0

2,0

3,0

4,0

5,0

| Aasta (WTO) | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina WTO kohustus | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Aasta (leping) | J (+ 6) | J (+ 7) | J (+ 8) | J (+ 9) | J (+ 10) |
| ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks | 4,0 | 3,0 | 2,0 | 1,0 | 0,0 |
| Käivituslävi (tonnides) | 260,0 | 270,0 | 280,0 | 290,0 | 300,0 |
| Lisamaksu ülemmäär | 6,0 | 7,0 | 8,0 | 9,0 | 10,0 |

Aasta (WTO)

2022

2023

2024

2025

2026

Ukraina WTO kohustus

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Aasta (leping)

J (+ 6)

J (+ 7)

J (+ 8)

J (+ 9)

J (+ 10)

ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks

4,0

3,0

2,0

1,0

0,0

Käivituslävi (tonnides)

260,0

270,0

280,0

290,0

300,0

Lisamaksu ülemmäär

6,0

7,0

8,0

9,0

10,0

| Aasta (WTO) | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina WTO kohustus | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 | 15,0 |
| Aasta (leping) | J (+ 11) | J (+ 12) | J (+ 13) | J (+ 14) | J (+ 15) |
| ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Käivituslävi (tonnides) | 300,0 | 300,0 | 300,0 | 300,0 | 300,0 |
| Lisamaksu ülemmäär | 8,0 | 6,0 | 4,0 | 2,0 | 0,0 |

Aasta (WTO)

2027

2028

2029

2030

2031

Ukraina WTO kohustus

15,0

15,0

15,0

15,0

15,0

Aasta (leping)

J (+ 11)

J (+ 12)

J (+ 13)

J (+ 14)

J (+ 15)

ELi suunduvate Ukraina kaupade ekspordimaks

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Käivituslävi (tonnides)

300,0

300,0

300,0

300,0

300,0

Lisamaksu ülemmäär

8,0

6,0

4,0

2,0

0,0

| 11. | Üleminekuperioodi lõppemisele järgneval viiel aastal, st J+10 kuni J+15 on jätkuvalt võimalik kaitsemehhanismi kasutada. Lisamaksu maksimaalne väärtus väheneb lineaarselt võrreldes selle kindlaksmääratud väärtusega aastal J+10 kuni nullini aastal J+15. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  Aastaarv 2016 on allpool esitatud tabelisse lisatud teavitamise eesmärgil ja ainult selleks, et näidata lepingu jõustumise aega ning tabelis esitatud andmete kooskõla ekspordimaksude kokkulepitud tasemega.

---

| 1.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 29/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 29/35

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2018/157,

29. jaanuar 2018,

millega nimetatakse ametisse Itaalia Vabariigi esitatud Regioonide Komitee liige

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Itaalia valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020. Nõukogu otsusega (EL) 2017/1334 (4) nimetati 11. juulil 2017 Augusto ROLLANDINI asemel liikmeks Pierluigi MARQUIS. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020. Nõukogu otsusega (EL) 2017/1334 (4) nimetati 11. juulil 2017 Augusto ROLLANDINI asemel liikmeks Pierluigi MARQUIS.

| (2) | Seoses Pierluigi MARQUIS' ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud liikmekoht, |
| --- | --- |

(2)

Seoses Pierluigi MARQUIS' ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud liikmekoht,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee liikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2020 järgmine isik:

| — | Laurent VIERIN, Presidente della Regione Autonoma Valle d'Aosta. |
| --- | --- |

—

Laurent VIERIN, Presidente della Regione Autonoma Valle d'Aosta.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 29. jaanuar 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

R. PORODZANOV

---

(1)  Nõukogu 26. jaanuari 2015. aasta otsus (EL) 2015/116 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 20, 27.1.2015, lk 42).

1

(2)  Nõukogu 5. veebruari 2015. aasta otsus (EL) 2015/190 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 31, 7.2.2015, lk 25).

2

(3)  Nõukogu 23. juuni 2015. aasta otsus (EL) 2015/994, millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 159, 25.6.2015, lk 70).

3

(4)  Nõukogu 11. juuli 2017. aasta otsus (EL) 2017/1334, millega nimetatakse ametisse Itaalia Vabariigi esitatud Regioonide Komitee liige (ELT L 185, 18.7.2017, lk 45).

4

---

| 1.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 29/36 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 29/36

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2018/158,

29. jaanuar 2018,

millega nimetatakse ametisse Soome Vabariigi esitatud Regioonide Komitee liige

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Soome valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020.

| (2) | Seoses Antti LIIKKANENI ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud liikmekoht, |
| --- | --- |

(2)

Seoses Antti LIIKKANENI ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud liikmekoht,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee liikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2020 järgmine isik:

| — | Mikkel NÄKKÄLÄJÄRVI, opiskelija, Rovaniemen kaupunginvaltuuston jäsen. |
| --- | --- |

—

Mikkel NÄKKÄLÄJÄRVI, opiskelija, Rovaniemen kaupunginvaltuuston jäsen.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 29. jaanuar 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

R. PORODZANOV

---

(1)  Nõukogu 26. jaanuari 2015. aasta otsus (EL) 2015/116 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 20, 27.1.2015, lk 42).

1

(2)  Nõukogu 5. veebruari 2015. aasta otsus (EL) 2015/190 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 31, 7.2.2015, lk 25).

2

(3)  Nõukogu 23. juuni 2015. aasta otsus (EL) 2015/994, millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 159, 25.6.2015, lk 70).

3

---

| 1.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 29/37 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 29/37

---

NÕUKOGU OTSUS (EL, Euratom) 2018/159,

29. jaanuar 2018,

millega nimetatakse ametisse kaks kontrollikoja liiget

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 286 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 106a,

võttes arvesse Iirimaa ja Rootsi Kuningriigi ettepanekuid,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kevin CARDIFFI ja Hans Gustaf WESSBERGI ametiaeg kontrollikoja liikmetena lõpeb 28. veebruaril 2018. |
| --- | --- |

(1)

Kevin CARDIFFI ja Hans Gustaf WESSBERGI ametiaeg kontrollikoja liikmetena lõpeb 28. veebruaril 2018.

| (2) | Seetõttu tuleks ametisse nimetada kaks uut kontrollikoja liiget, |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu tuleks ametisse nimetada kaks uut kontrollikoja liiget,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kontrollikoja liikmeteks nimetatakse ajavahemikuks 1. märtsist 2018 kuni 29. veebruarini 2024 järgmised isikud:

| — | Tony MURPHY, |
| --- | --- |

—

Tony MURPHY,

| — | EVA LINDSTRÖM. |
| --- | --- |

—

EVA LINDSTRÖM.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 29. jaanuar 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

R. PORODZANOV

---

(1)  
  17. jaanuari 2018. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 1.2.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 29/38 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 29/38

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2018/160,

30. juuni 2017,

riigiabi SA.44351 (2016/C) (ex 2016/NN) kohta, mida Poola andis jaemüügisektori suhtes kohaldatava maksuga seoses

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 4449 all)

(Ainult poolakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (1),

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | Komisjon sai 2016. aasta veebruaris ajakirjanduses avaldatud artiklite kaudu teada, et Poola kaalub sellise seaduse vastuvõtmist, millega kehtestatakse jaemüügisektorile käibelt arvestatav maks, mille maksumäärade struktuur oleks astmeline. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon sai 2016. aasta veebruaris ajakirjanduses avaldatud artiklite kaudu teada, et Poola kaalub sellise seaduse vastuvõtmist, millega kehtestatakse jaemüügisektorile käibelt arvestatav maks, mille maksumäärade struktuur oleks astmeline.

| (2) | 11. veebruaril ja 30. mail 2016 saatsid komisjoni talitused Poola ametiasutustele kirjad, milles nad palusid esitada rohkem teavet kavandatava seaduse kohta ja kutsusid Poolat üles endaga enne selle seaduse vastuvõtmist konsulteerima. Kirjades rõhutati ka selle seaduse sarnasusi Ungari toiduahela järelevalvetasu seadusega, mille suhtes komisjon on algatanud ametliku riigiabi uurimise, ning selgitati selle tasu riigiabina käsitlemise esialgset hinnangut, mille komisjon oma menetluse algatamise otsuses andis (2). Lisaks teatati Poolale, et kui meede, mis kujutab endast riigiabi, kehtestatakse ilma komisjoni eelneva heakskiiduta, võib komisjon teha abi maksmise peatamise korralduse. |
| --- | --- |

(2)

11. veebruaril ja 30. mail 2016 saatsid komisjoni talitused Poola ametiasutustele kirjad, milles nad palusid esitada rohkem teavet kavandatava seaduse kohta ja kutsusid Poolat üles endaga enne selle seaduse vastuvõtmist konsulteerima. Kirjades rõhutati ka selle seaduse sarnasusi Ungari toiduahela järelevalvetasu seadusega, mille suhtes komisjon on algatanud ametliku riigiabi uurimise, ning selgitati selle tasu riigiabina käsitlemise esialgset hinnangut, mille komisjon oma menetluse algatamise otsuses andis (2). Lisaks teatati Poolale, et kui meede, mis kujutab endast riigiabi, kehtestatakse ilma komisjoni eelneva heakskiiduta, võib komisjon teha abi maksmise peatamise korralduse.

2

| (3) | Poola ametiasutused vastasid nendele kirjadele vastavalt 2. märtsil ja 27. juunil 2016. 2. märtsi 2016. aasta kirjaga lubasid Poola ametiasutused edastama komisjonile seaduseelnõu, kui see on valmis. 27. juuni 2016. aasta kirjaga teavitasid Poola ametiasutused komisjoni, et seaduseelnõu on juba esitatud Poola parlamendile ja võetakse kohe vastu. Nad esitasid komisjoni talitustele ka seaduseelnõu teksti. |
| --- | --- |

(3)

Poola ametiasutused vastasid nendele kirjadele vastavalt 2. märtsil ja 27. juunil 2016. 2. märtsi 2016. aasta kirjaga lubasid Poola ametiasutused edastama komisjonile seaduseelnõu, kui see on valmis. 27. juuni 2016. aasta kirjaga teavitasid Poola ametiasutused komisjoni, et seaduseelnõu on juba esitatud Poola parlamendile ja võetakse kohe vastu. Nad esitasid komisjoni talitustele ka seaduseelnõu teksti.

| (4) | Poola parlament võttis 6. juulil 2016 vastu jaemüügimaksu käsitleva seaduse (USTAWA z dnia 6 lipca 2016 r. o podatku od sprzedaży detalicznej, (3) edaspidi „seadus“). Seadus jõustus 1. septembril 2016. aastal. |
| --- | --- |

(4)

Poola parlament võttis 6. juulil 2016 vastu jaemüügimaksu käsitleva seaduse (USTAWA z dnia 6 lipca 2016 r. o podatku od sprzedaży detalicznej, (3) edaspidi „seadus“). Seadus jõustus 1. septembril 2016. aastal.

USTAWA z dnia 6 lipca 2016 r. o podatku od sprzedaży detalicznej

3

| (5) | Komisjon teavitas 8. juuli 2016. aasta kirjaga Poolat oma esialgsest seisukohast, et seadusest tulenev jaemüügimaks (edaspidi „jaemüügimaks“) kujutab endast riigiabi, ning palus Poola ametiasutustel avaldada oma seisukohad võimaluse kohta, et komisjon annab välja abi maksmise peatamise korralduse. Vastus saadi 22. juulil 2016. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon teavitas 8. juuli 2016. aasta kirjaga Poolat oma esialgsest seisukohast, et seadusest tulenev jaemüügimaks (edaspidi „jaemüügimaks“) kujutab endast riigiabi, ning palus Poola ametiasutustel avaldada oma seisukohad võimaluse kohta, et komisjon annab välja abi maksmise peatamise korralduse. Vastus saadi 22. juulil 2016.

| (6) | 4. augustil 2016 esitati komisjonile sama meetme kohta riigiabi käsitlev kaebus. |
| --- | --- |

(6)

4. augustil 2016 esitati komisjonile sama meetme kohta riigiabi käsitlev kaebus.

| (7) | 19. septembri 2016. aasta kirjas teatas komisjon Poolale oma otsusest algatada seoses nimetatud abimeetmega Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping“) artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus“). Komisjon palus ka meetme viivitamata peatada kooskõlas nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (4) artikli 13 lõikega 1. |
| --- | --- |

(7)

19. septembri 2016. aasta kirjas teatas komisjon Poolale oma otsusest algatada seoses nimetatud abimeetmega Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping“) artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus“). Komisjon palus ka meetme viivitamata peatada kooskõlas nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (4) artikli 13 lõikega 1.

4

| (8) | Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (5). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama abimeetme kohta märkusi. |
| --- | --- |

(8)

Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (5). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama abimeetme kohta märkusi.

Euroopa Liidu Teatajas

5

| (9) | Poola esitas oma tähelepanekud seoses menetluse algatamise otsusega 7. novembri 2016. aasta kirjas. Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt märkusi. |
| --- | --- |

(9)

Poola esitas oma tähelepanekud seoses menetluse algatamise otsusega 7. novembri 2016. aasta kirjas. Komisjon ei saanud huvitatud isikutelt märkusi.

| (10) | Poola peatas arengu- ja rahandusministri määrusega, mis jõustus 19. oktoobril 2016, jaemüügimaksu kogumise käibelt, mis oli tekkinud alates 1. septembrist 2016 kuni 31. detsembrini 2016 (6). Poola parlament võttis 15. novembril 2016 vastu seaduse, mis jõustus 22. detsembril 2016 (7) ja millega peatati jaemüügimaksu kohaldamine kuni 1. jaanuarini 2018. |
| --- | --- |

(10)

Poola peatas arengu- ja rahandusministri määrusega, mis jõustus 19. oktoobril 2016, jaemüügimaksu kogumise käibelt, mis oli tekkinud alates 1. septembrist 2016 kuni 31. detsembrini 2016 (6). Poola parlament võttis 15. novembril 2016 vastu seaduse, mis jõustus 22. detsembril 2016 (7) ja millega peatati jaemüügimaksu kohaldamine kuni 1. jaanuarini 2018.

6

7

| (11) | Komisjon teavitas 11. jaanuari 2017. aasta kirjaga Poolat, et huvitatud isikutelt ei ole märkuseid saadud, ning kutsus Poola ametiasutusi üles arutama komisjoni talitustega enda märkuseid, samuti võimalikke kavandatavaid seaduse muudatusettepanekuid. 14. märtsil 2017 peeti videokonverentsi teel kohtumine. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon teavitas 11. jaanuari 2017. aasta kirjaga Poolat, et huvitatud isikutelt ei ole märkuseid saadud, ning kutsus Poola ametiasutusi üles arutama komisjoni talitustega enda märkuseid, samuti võimalikke kavandatavaid seaduse muudatusettepanekuid. 14. märtsil 2017 peeti videokonverentsi teel kohtumine.

2.   ABIMEETME ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

ABIMEETME ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

| (12) | Seadusega sätestatakse Poolas maks, mida tuleb tasuda jaemüügisektoril. |
| --- | --- |

(12)

Seadusega sätestatakse Poolas maks, mida tuleb tasuda jaemüügisektoril.

| (13) | Seaduse artikli 5 kohaselt maksustatakse käivet, mis on saadud kaupade müügist füüsilistele isikutele, kes ei tegele majandustegevusega (tarbijad). Kooskõlas seaduse artikliga 4 on maksukohustuslane jaemüüja, kes on füüsiline isik, eraõiguslik äriühing (spółka cywilna), juriidilise isiku staatuseta organisatsiooniüksus või juriidiline isik, näiteks ühisettevõte (spółki osobowe) või muu äriühing, mis on reguleeritud seadustikuga „Kodeks spolek handlowych“ (piiratud vastutusega äriühingud (z.o.o.) ja aktsiaseltsid (S.A.)) (8). |
| --- | --- |

(13)

Seaduse artikli 5 kohaselt maksustatakse käivet, mis on saadud kaupade müügist füüsilistele isikutele, kes ei tegele majandustegevusega (tarbijad). Kooskõlas seaduse artikliga 4 on maksukohustuslane jaemüüja, kes on füüsiline isik, eraõiguslik äriühing (spółka cywilna), juriidilise isiku staatuseta organisatsiooniüksus või juriidiline isik, näiteks ühisettevõte (spółki osobowe) või muu äriühing, mis on reguleeritud seadustikuga „Kodeks spolek handlowych“ (piiratud vastutusega äriühingud (z.o.o.) ja aktsiaseltsid (S.A.)) (8).

spółka cywilna

8

| (14) | Vastavalt seaduse artiklile 8 tekib käibelt arvestatava maksu tasumise kohustus siis, kui maksukohustuslase kuukäive ületab 17 miljonit Poola zlotti. Seaduse artikli 6 lõike 1 kohaselt on maksubaas ühe kuu jooksul jaemüügist saadud käive, mis ületab 17 miljonit Poola zlotti. Jaemüügimaks kuulub tasumisele iga kuu eest selle kuu kahekümne viiendaks kuupäevaks, mis järgneb maksustatava tulu teenimise kuule. |
| --- | --- |

(14)

Vastavalt seaduse artiklile 8 tekib käibelt arvestatava maksu tasumise kohustus siis, kui maksukohustuslase kuukäive ületab 17 miljonit Poola zlotti. Seaduse artikli 6 lõike 1 kohaselt on maksubaas ühe kuu jooksul jaemüügist saadud käive, mis ületab 17 miljonit Poola zlotti. Jaemüügimaks kuulub tasumisele iga kuu eest selle kuu kahekümne viiendaks kuupäevaks, mis järgneb maksustatava tulu teenimise kuule.

| (15) | Seaduse artiklis 9 sätestatakse kaks maksumäära:






  — | 0,8 % maksumäära kohaldatakse sellele osale ettevõtja jaemüügist saadud kuukäibest, mis ületab 17 miljonit Poola zlotti (ligikaudu 4 miljonit eurot) (9), ent ei ületa 170 miljonit Poola zlotti (ligikaudu 40 miljonit eurot), ning |
| --- | --- | --- |

(15)

Seaduse artiklis 9 sätestatakse kaks maksumäära:

—

0,8 % maksumäära kohaldatakse sellele osale ettevõtja jaemüügist saadud kuukäibest, mis ületab 17 miljonit Poola zlotti (ligikaudu 4 miljonit eurot) (9), ent ei ületa 170 miljonit Poola zlotti (ligikaudu 40 miljonit eurot), ning

9

| — | 1,4 % maksumäära kohaldatakse sellele osale ettevõtja jaemüügist saadud kuukäibest, mis ületab 170 miljonit Poola zlotti. |
| --- | --- |

—

1,4 % maksumäära kohaldatakse sellele osale ettevõtja jaemüügist saadud kuukäibest, mis ületab 170 miljonit Poola zlotti.

| (16) | Pidades silmas seaduse artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 8, mille kohaselt jäetakse välja see osa ettevõtja jaemüügi kuukäibest, mis ei ületa 17 miljonit Poola zlotti, võib öelda, et jaemüügimaksu ülesehitus põhineb seega astmelisel maksumäärade struktuuril, mis koosneb kolmest erinevast kuukäibe astmest, mille puhul kohaldatakse kolme erinevat maksumäära: 0 % maksumäär jaemüügist saadud kuukäibelt, mis ei ületa 17 miljonit Poola zlotti; 0,8 % maksumäär kuukäibelt, mis ületab 17 miljonit Poola zlotti, aga ei ületa 170 miljonit Poola zlotti; 1,4 % maksumäär jaemüügist saadud kuukäibelt, mis ületab 170 miljonit Poola zlotti. |
| --- | --- |

(16)

Pidades silmas seaduse artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 8, mille kohaselt jäetakse välja see osa ettevõtja jaemüügi kuukäibest, mis ei ületa 17 miljonit Poola zlotti, võib öelda, et jaemüügimaksu ülesehitus põhineb seega astmelisel maksumäärade struktuuril, mis koosneb kolmest erinevast kuukäibe astmest, mille puhul kohaldatakse kolme erinevat maksumäära: 0 % maksumäär jaemüügist saadud kuukäibelt, mis ei ületa 17 miljonit Poola zlotti; 0,8 % maksumäär kuukäibelt, mis ületab 17 miljonit Poola zlotti, aga ei ületa 170 miljonit Poola zlotti; 1,4 % maksumäär jaemüügist saadud kuukäibelt, mis ületab 170 miljonit Poola zlotti.

3.   AMETLIK UURIMISMENETLUS

AMETLIK UURIMISMENETLUS

3.1.   Ametliku uurimismenetluse algatamise põhjused

Ametliku uurimismenetluse algatamise põhjused

| (17) | Komisjon algatas ametliku uurimismenetluse, kuna ta leidis selles etapis, et Poola jaemüügisektori maksu astmeline maksumäärade struktuur kujutab endast ebaseaduslikku ja ühisturuga kokkusobimatut riigiabi. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon algatas ametliku uurimismenetluse, kuna ta leidis selles etapis, et Poola jaemüügisektori maksu astmeline maksumäärade struktuur kujutab endast ebaseaduslikku ja ühisturuga kokkusobimatut riigiabi.

| (18) | Komisjon leidis eelkõige, et seaduses tehakse jaekaubandusega tegelevatel ettevõtjatel vahet nende käibe ja seega nende suuruse alusel ning antakse valikuline eelis ettevõtjatele, kellel on väike käive ja seega väiksemad kohustused. Poola ei ole esitanud ühtegi veenvat selgitust, miks suuremad ja väiksemad jaemüügiettevõtjad on jaemüügimaksu sissenõudmise puhul erinevas faktilises ja õiguslikus olukorras. Poola ei ole seega tõendanud, et meede on õigustatud maksusüsteemi olemuse või üldise ülesehitusega. Seega leidis komisjon esialgu, et seadus toob kaasa riigiabi, sest kõik teised aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud nõuded tundusid olevat täidetud. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon leidis eelkõige, et seaduses tehakse jaekaubandusega tegelevatel ettevõtjatel vahet nende käibe ja seega nende suuruse alusel ning antakse valikuline eelis ettevõtjatele, kellel on väike käive ja seega väiksemad kohustused. Poola ei ole esitanud ühtegi veenvat selgitust, miks suuremad ja väiksemad jaemüügiettevõtjad on jaemüügimaksu sissenõudmise puhul erinevas faktilises ja õiguslikus olukorras. Poola ei ole seega tõendanud, et meede on õigustatud maksusüsteemi olemuse või üldise ülesehitusega. Seega leidis komisjon esialgu, et seadus toob kaasa riigiabi, sest kõik teised aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud nõuded tundusid olevat täidetud.

| (19) | Lisaks väljendas komisjon kahtlusi seaduse siseturuga kokkusobivuse suhtes. Komisjon täheldas, et mitte ükski aluslepingu artikli 107 lõikes 2 või 3 sätestatud erand ei tundu kohalduvat, ning Poola ei ole esitanud ühtegi argumenti, miks peaks jaemüügimaks olema siseturuga kokkusobiv. Ta tuletas lisaks meelde, et ta ei saa tunnistada siseturuga kokkusobivaks riigiabi meedet, millega kaasneb vaieldamatult liidu õiguse muude normide, näiteks aluslepinguga kehtestatud põhivabaduste või liidu määruste ja direktiivide sätete rikkumine. Komisjon ei saanud selles etapis välistada, et meede on suunatud eelkõige välisomandis ettevõtjatele, mis võib kaasa tuua aluslepingu artikli 49 (millega kehtestatakse asutamisvabadus kui põhivabadus) rikkumise. |
| --- | --- |

(19)

Lisaks väljendas komisjon kahtlusi seaduse siseturuga kokkusobivuse suhtes. Komisjon täheldas, et mitte ükski aluslepingu artikli 107 lõikes 2 või 3 sätestatud erand ei tundu kohalduvat, ning Poola ei ole esitanud ühtegi argumenti, miks peaks jaemüügimaks olema siseturuga kokkusobiv. Ta tuletas lisaks meelde, et ta ei saa tunnistada siseturuga kokkusobivaks riigiabi meedet, millega kaasneb vaieldamatult liidu õiguse muude normide, näiteks aluslepinguga kehtestatud põhivabaduste või liidu määruste ja direktiivide sätete rikkumine. Komisjon ei saanud selles etapis välistada, et meede on suunatud eelkõige välisomandis ettevõtjatele, mis võib kaasa tuua aluslepingu artikli 49 (millega kehtestatakse asutamisvabadus kui põhivabadus) rikkumise.

3.2.   Poola märkused

Poola märkused

| (20) | Poola ametiasutused leiavad, et menetluse algatamise otsuses esitatud jaemüügimaksu kirjeldus, mille järgi on sellel maksul kolm astet ja määra, ei ole õige. Poola ametiasutuste seisukohast on jaemüügimaksul ainult kaks määra, arvestades et alla 17 miljoni Poola zloti jääva tulu suhtes maksu ei kohaldata, olenemata tulu teeniva ettevõtte liigist ja asjaomases kuus teenitud tulu kogusummast. Nende arvates on maksuvabastus erinev nullmaksumäärast ning künniseid kohaldatakse kõikide maksukohustuslaste suhtes „võrdsetel ja objektiivsetel tingimustel“. |
| --- | --- |

(20)

Poola ametiasutused leiavad, et menetluse algatamise otsuses esitatud jaemüügimaksu kirjeldus, mille järgi on sellel maksul kolm astet ja määra, ei ole õige. Poola ametiasutuste seisukohast on jaemüügimaksul ainult kaks määra, arvestades et alla 17 miljoni Poola zloti jääva tulu suhtes maksu ei kohaldata, olenemata tulu teeniva ettevõtte liigist ja asjaomases kuus teenitud tulu kogusummast. Nende arvates on maksuvabastus erinev nullmaksumäärast ning künniseid kohaldatakse kõikide maksukohustuslaste suhtes „võrdsetel ja objektiivsetel tingimustel“.

| (21) | Kui rääkida maksu eesmärgist, siis rõhutavad Poola ametiasutused, et jaemüügimaksuga saadav tulu eraldataks lastetoetuste programmi „Perekond 500+“ rahastamiseks. Samas arvestades selle programmi hinnangulist eelarvet (ligikaudu 16 miljardit Poola zlotti 2016. aastal ja ligi 22 miljardit Poola zlotti järgmistel aastatel), saaks seda jaemüügimaksu kaudu rahastada üksnes osaliselt (eeldatav tulu 2017. aastal aasta baasil ligikaudu 1,6 miljardit Poola zlotti). Poola väidab ka seda, et peale kulude tekitamise avaldaks lastetoetuste programm „Perekond 500+“ majandusele ka positiivset mõju, suurendades tarbimist ja mõjutades seega otse jaemüüjate tulu. |
| --- | --- |

(21)

Kui rääkida maksu eesmärgist, siis rõhutavad Poola ametiasutused, et jaemüügimaksuga saadav tulu eraldataks lastetoetuste programmi „Perekond 500+“ rahastamiseks. Samas arvestades selle programmi hinnangulist eelarvet (ligikaudu 16 miljardit Poola zlotti 2016. aastal ja ligi 22 miljardit Poola zlotti järgmistel aastatel), saaks seda jaemüügimaksu kaudu rahastada üksnes osaliselt (eeldatav tulu 2017. aastal aasta baasil ligikaudu 1,6 miljardit Poola zlotti). Poola väidab ka seda, et peale kulude tekitamise avaldaks lastetoetuste programm „Perekond 500+“ majandusele ka positiivset mõju, suurendades tarbimist ja mõjutades seega otse jaemüüjate tulu.

| (22) | Mis puutub meetme rahastamisse riigi vahenditest, siis väidab Poola, et maksu ülesehitus ei too kaasa saamatajäänud maksutulu, mis oleks tavaolukorras jaemüüjatelt kogutud. Poola ametiasutused kinnitavad eelkõige, et maksuvaba summa ja alandatud maksumäär 0,8 % kehtivad kõikide ettevõtjate suhtes ning et Poola riigil jäävad saamata vahendid, mida ta võiks muidu saada kõikidelt ettevõtjatelt, mitte üksnes väiksematelt. |
| --- | --- |

(22)

Mis puutub meetme rahastamisse riigi vahenditest, siis väidab Poola, et maksu ülesehitus ei too kaasa saamatajäänud maksutulu, mis oleks tavaolukorras jaemüüjatelt kogutud. Poola ametiasutused kinnitavad eelkõige, et maksuvaba summa ja alandatud maksumäär 0,8 % kehtivad kõikide ettevõtjate suhtes ning et Poola riigil jäävad saamata vahendid, mida ta võiks muidu saada kõikidelt ettevõtjatelt, mitte üksnes väiksematelt.

| (23) | Poola leiab ka seda, et tuleb teha vahet nii-öelda üldisel progresseeruvusel, mille puhul kohaldatakse ettevõtjate kogukäibe suhtes erinevaid määrasid olenevalt selle käibe suurusest, ning astmelisel progresseeruvusel, mille puhul kohaldatakse erinevaid määrasid kõikide ettevõtjate käibe eri osade (astmete) suhtes. Astmetega progresseeruvus ei tähenda Poola seisukohast valikulist eelist, sest sama maksumäära süsteemi kohaldatakse kõikide jaemüügiettevõtjate suhtes. Poola väidab eelkõige, et maksu astmeline laad ei too kaasa eelist väiksemate ettevõtjate jaoks, sest maksuvaba summa ja vähendatud maksumäär 0,8 % vähendavad nii suurema kui ka väiksema tuluga ettevõtjate tegevuskulusid. Poola seisukohast tähendab see seda, et mida suuremat tulu ettevõtja teenib, seda rohkem abi ta saab. |
| --- | --- |

(23)

Poola leiab ka seda, et tuleb teha vahet nii-öelda üldisel progresseeruvusel, mille puhul kohaldatakse ettevõtjate kogukäibe suhtes erinevaid määrasid olenevalt selle käibe suurusest, ning astmelisel progresseeruvusel, mille puhul kohaldatakse erinevaid määrasid kõikide ettevõtjate käibe eri osade (astmete) suhtes. Astmetega progresseeruvus ei tähenda Poola seisukohast valikulist eelist, sest sama maksumäära süsteemi kohaldatakse kõikide jaemüügiettevõtjate suhtes. Poola väidab eelkõige, et maksu astmeline laad ei too kaasa eelist väiksemate ettevõtjate jaoks, sest maksuvaba summa ja vähendatud maksumäär 0,8 % vähendavad nii suurema kui ka väiksema tuluga ettevõtjate tegevuskulusid. Poola seisukohast tähendab see seda, et mida suuremat tulu ettevõtja teenib, seda rohkem abi ta saab.

| (24) | Lisaks väidab Poola, et komisjon tegi valesti kindlaks soodustuse saajad, sest alati ei pruugi väiksema tuluga ettevõtjad olla väiksemad ettevõtjad ja suuremat tulu teenivad ettevõtjad suuremad ettevõtjad. Poola seisukohast ei ole tegelikult ettevõtjate tulud seotud otse või üksnes nende suurusega. |
| --- | --- |

(24)

Lisaks väidab Poola, et komisjon tegi valesti kindlaks soodustuse saajad, sest alati ei pruugi väiksema tuluga ettevõtjad olla väiksemad ettevõtjad ja suuremat tulu teenivad ettevõtjad suuremad ettevõtjad. Poola seisukohast ei ole tegelikult ettevõtjate tulud seotud otse või üksnes nende suurusega.

| (25) | Mis puutub meetme valikulisusesse, siis Poola vaidlustab komisjoni kindlaks tehtud võrdlussüsteemi ja väidab, et võrdlussüsteemina tuleks käsitleda üksnes jaemüügisektoris 17 miljonit Poola zlotti kuus ületava tulu maksustamist. Seejärel väidab ta, et selle põhjuseks on asjaolu, et tulud, mis ei ületa 17 miljonit Poola zlotti, ei ole jaemüügimaksuga maksustatavad. Lisaks kinnitab ta, et süsteemi ülesehitus ei ole ei juhuslik ega kallutatud ning maksuvabastus kehtib kõikide maksukohustuslaste suhtes. Samuti väidab ta menetluse algatamise otsuse põhjendusele 26 viidates, et määramata kindlaks kindlat võrdlusmäära, mida kasutatakse võrdluspunktina, ei saa teha järeldust, et meede kujutab endast riigiabi. |
| --- | --- |

(25)

Mis puutub meetme valikulisusesse, siis Poola vaidlustab komisjoni kindlaks tehtud võrdlussüsteemi ja väidab, et võrdlussüsteemina tuleks käsitleda üksnes jaemüügisektoris 17 miljonit Poola zlotti kuus ületava tulu maksustamist. Seejärel väidab ta, et selle põhjuseks on asjaolu, et tulud, mis ei ületa 17 miljonit Poola zlotti, ei ole jaemüügimaksuga maksustatavad. Lisaks kinnitab ta, et süsteemi ülesehitus ei ole ei juhuslik ega kallutatud ning maksuvabastus kehtib kõikide maksukohustuslaste suhtes. Samuti väidab ta menetluse algatamise otsuse põhjendusele 26 viidates, et määramata kindlaks kindlat võrdlusmäära, mida kasutatakse võrdluspunktina, ei saa teha järeldust, et meede kujutab endast riigiabi.

| (26) | Teiseks väidab Poola vastusena menetluse algatamise otsuse põhjendusele 32, et komisjoni kindlaks määratud jaemüügimaksu keskmine määr on kunstlik konstruktsioon. Ta väidab, et jaemüügimaksu struktuur põhineb erimääradel, mis on määratud eelnevalt kahele kindlale astmele, mida kohaldatakse võrdselt kõikide maksukohustuslaste suhtes. Peale selle ei ole astmeline progresseeruvus valikuline, sest vähendatud maksumäärasid kohaldatakse samadel tingimustel kõikide ettevõtjate suhtes nende suurusest olenemata. Poola seisukohast ei esine järelikult võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras ettevõtjate erinevat kohtlemist. |
| --- | --- |

(26)

Teiseks väidab Poola vastusena menetluse algatamise otsuse põhjendusele 32, et komisjoni kindlaks määratud jaemüügimaksu keskmine määr on kunstlik konstruktsioon. Ta väidab, et jaemüügimaksu struktuur põhineb erimääradel, mis on määratud eelnevalt kahele kindlale astmele, mida kohaldatakse võrdselt kõikide maksukohustuslaste suhtes. Peale selle ei ole astmeline progresseeruvus valikuline, sest vähendatud maksumäärasid kohaldatakse samadel tingimustel kõikide ettevõtjate suhtes nende suurusest olenemata. Poola seisukohast ei esine järelikult võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras ettevõtjate erinevat kohtlemist.

| (27) | Eeltoodut silmas pidades kinnitab Poola, et puudub vajadus põhjendada süsteemi laadi või üldist ülesehitust. Sellegipoolest väidavad Poola ametiasutused, et jaemüügimaksu astmelist ülesehitust ja tulumaksu astmelist ülesehitust tuleks käsitleda samamoodi ja pidada ümberjaotamise eesmärgil põhjendatuks. Samas ei esita Poola selle väidetava põhjenduse toetuseks muid argumente. |
| --- | --- |

(27)

Eeltoodut silmas pidades kinnitab Poola, et puudub vajadus põhjendada süsteemi laadi või üldist ülesehitust. Sellegipoolest väidavad Poola ametiasutused, et jaemüügimaksu astmelist ülesehitust ja tulumaksu astmelist ülesehitust tuleks käsitleda samamoodi ja pidada ümberjaotamise eesmärgil põhjendatuks. Samas ei esita Poola selle väidetava põhjenduse toetuseks muid argumente.

| (28) | Mis puutub kaubandusele avalduvasse mõjusse ja konkurentsi moonutamisse, siis Poola tutvustas oma jaemüügisektori struktuuri ning märgib, et suurimat tulu teenivad kauplused (kaubanduskeskustes) asuvad tavaliselt linnades, mis tagab suurema külastatavuse kui linnast väljas asuvates kauplustes, mille puhul kliendid peavad kandma sõidukulusid. Väikesed kauplused asuvad omakorda peamiselt väikestes linnades ja maakohtades, kus valitseb vastupidine olukord (kauplused on vähem ligipääsetavad ning klientide külastussagedus ja käive on väiksemad). Lisaks täheldas ta, et suurima tuluga müüjate rühmas kasutatakse tavaliselt maksu optimeerimise tavasid, tänu millele nad ei pea maksma äriühingu tulumaksu, ning et suure käibega müüjad saavad kasu mastaabisäästust (mida rohkem nad müüvad, seda väiksemad on ühikukulud) ja kipuvad kasutama oma mõju, et vähendada enda kasuks tootjate ja tarnijate marginaale. Lisaks märkis ta, et tänapäevase kaubanduse areng Poolas on märkimisväärselt nõrgendanud sõltumatute jaemüüjate segmenti (2008. aastal 51 % turust ja 2015. aastal 37 %). |
| --- | --- |

(28)

Mis puutub kaubandusele avalduvasse mõjusse ja konkurentsi moonutamisse, siis Poola tutvustas oma jaemüügisektori struktuuri ning märgib, et suurimat tulu teenivad kauplused (kaubanduskeskustes) asuvad tavaliselt linnades, mis tagab suurema külastatavuse kui linnast väljas asuvates kauplustes, mille puhul kliendid peavad kandma sõidukulusid. Väikesed kauplused asuvad omakorda peamiselt väikestes linnades ja maakohtades, kus valitseb vastupidine olukord (kauplused on vähem ligipääsetavad ning klientide külastussagedus ja käive on väiksemad). Lisaks täheldas ta, et suurima tuluga müüjate rühmas kasutatakse tavaliselt maksu optimeerimise tavasid, tänu millele nad ei pea maksma äriühingu tulumaksu, ning et suure käibega müüjad saavad kasu mastaabisäästust (mida rohkem nad müüvad, seda väiksemad on ühikukulud) ja kipuvad kasutama oma mõju, et vähendada enda kasuks tootjate ja tarnijate marginaale. Lisaks märkis ta, et tänapäevase kaubanduse areng Poolas on märkimisväärselt nõrgendanud sõltumatute jaemüüjate segmenti (2008. aastal 51 % turust ja 2015. aastal 37 %).

| (29) | Poola teeb järelduse, et: i) isegi kui leitaks, et jaemüügimaks on valikuline, ei moonutaks see konkurentsi, sest suurtel müüjatel on juba märkimisväärne konkurentsieelis väiksemate jaemüüjate ees, ning ii) jaemüügimaksu maksumäärade progresseerumine piirab kaubanduse struktuuri negatiivseid muutuseid (väiksema mahuga kaubanduse kadumine koos suures formaadis kaubanduse kasvuga), mis moonutavad praegu konkurentsi. |
| --- | --- |

(29)

Poola teeb järelduse, et: i) isegi kui leitaks, et jaemüügimaks on valikuline, ei moonutaks see konkurentsi, sest suurtel müüjatel on juba märkimisväärne konkurentsieelis väiksemate jaemüüjate ees, ning ii) jaemüügimaksu maksumäärade progresseerumine piirab kaubanduse struktuuri negatiivseid muutuseid (väiksema mahuga kaubanduse kadumine koos suures formaadis kaubanduse kasvuga), mis moonutavad praegu konkurentsi.

| (30) | Lisaks väidab Poola, et menetluse algatamise otsusega piiratakse põhjendamatult liikmesriikide autonoomiat oma maksupoliitika väljatöötamisel. Poola seisukoha järgi on riigil õigus töötada välja kehtestatava maksu ülesehitus (st maksu subjekt, maksubaas ja maksumäärad), mis on kehtiva maksupoliitika seisukohast optimaalne. |
| --- | --- |

(30)

Lisaks väidab Poola, et menetluse algatamise otsusega piiratakse põhjendamatult liikmesriikide autonoomiat oma maksupoliitika väljatöötamisel. Poola seisukoha järgi on riigil õigus töötada välja kehtestatava maksu ülesehitus (st maksu subjekt, maksubaas ja maksumäärad), mis on kehtiva maksupoliitika seisukohast optimaalne.

3.3.   Huvitatud isikute märkused

Huvitatud isikute märkused

| (31) | Komisjon ei ole huvitatud isikutelt märkuseid saanud. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon ei ole huvitatud isikutelt märkuseid saanud.

4.   ABI HINDAMINE

ABI HINDAMINE

| (32) | Kõigepealt ja vastusena väitele, mille Poola esitas menetluse algatamise otsusele vastates, et jaemüügimaks on otsese maksustamise meede ning seega tekitab asjaolu, et komisjon piirab oma riigiabi pädevust kasutades põhjendamatult tema autonoomiat maksupoliitika väljatöötamisel, tuletab komisjon meelde, et ehkki liikmesriigid võivad otsese maksustamise valdkonnas kasutada maksuautonoomiat, peab iga maksumeede, mille liikmesriik võtab, vastama aluslepingu artiklile 107 (10). |
| --- | --- |

(32)

Kõigepealt ja vastusena väitele, mille Poola esitas menetluse algatamise otsusele vastates, et jaemüügimaks on otsese maksustamise meede ning seega tekitab asjaolu, et komisjon piirab oma riigiabi pädevust kasutades põhjendamatult tema autonoomiat maksupoliitika väljatöötamisel, tuletab komisjon meelde, et ehkki liikmesriigid võivad otsese maksustamise valdkonnas kasutada maksuautonoomiat, peab iga maksumeede, mille liikmesriik võtab, vastama aluslepingu artiklile 107 (10).

10

4.1.   Abi olemasolu

Abi olemasolu

| (33) | Aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Abi kvalifitseerimiseks riigiabina artikli 107 lõike 1 tähenduses peavad olema täidetud kõik selles sättes ette nähtud tingimused (11). Seega on selgelt kindlaks tehtud, et meetme kvalifitseerimiseks riigiabina peab esiteks olema tegemist riigi sekkumisega või sekkumisega riigi ressursside kaudu, teiseks peab see sekkumine kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust, kolmandaks peab see andma ettevõtjale valikulise eelise ning neljandaks peab see kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi (12). |
| --- | --- |

(33)

Aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Abi kvalifitseerimiseks riigiabina artikli 107 lõike 1 tähenduses peavad olema täidetud kõik selles sättes ette nähtud tingimused (11). Seega on selgelt kindlaks tehtud, et meetme kvalifitseerimiseks riigiabina peab esiteks olema tegemist riigi sekkumisega või sekkumisega riigi ressursside kaudu, teiseks peab see sekkumine kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust, kolmandaks peab see andma ettevõtjale valikulise eelise ning neljandaks peab see kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi (12).

11

12

4.1.1.   Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

| (34) | Selleks et olla riigiabi, peab meede olema nii seostatav riigiga kui ka rahastatud riigi ressurssidest. |
| --- | --- |

(34)

Selleks et olla riigiabi, peab meede olema nii seostatav riigiga kui ka rahastatud riigi ressurssidest.

| (35) | Kuna jaemüügimaks tuleneb Poola parlamendis vastu võetud õigusaktist, saab seda selgelt seostada Poola riigiga. |
| --- | --- |

(35)

Kuna jaemüügimaks tuleneb Poola parlamendis vastu võetud õigusaktist, saab seda selgelt seostada Poola riigiga.

| (36) | Seoses meetmete rahastamisega riigi ressursside kaudu on Euroopa Kohus korduvalt kinnitanud, et meede, millega ametiasutused annavad teatavatele ettevõtjatele maksueelise, mis ei too küll kaasa riigi ressursside ülekandmist, ent asetab selle saajad soodsamasse rahalisse olukorda kui teised maksukohustuslased, kujutab endast riigiabi (13). Põhjendustes 37–60 näitab komisjon, et jaemüügimaksu astmeline maksumäärade struktuur, mida on kirjeldatud põhjendustes 15 ja 16, toob kaasa selle, et Poola loobub maksutulust, mida tal oleks vastasel korral olnud õigus väiksema käibega jaemüügiettevõtjatelt (ja seega väiksematelt jaemüüjatelt) saada, kui nende suhtes oleks kohaldatud sama keskmist tegelikku jaemüügimaksu määra, mida kohaldatakse suurema käibega jaemüügiettevõtjate (ja seega suuremate jaemüüjate) suhtes. Astmelise maksumäärade struktuuriga tekitatud diskrimineerimine jaemüüjate vahel nende suuruse alusel toob kaasa eelkõige selle, et Poola loobub maksutulust, mida tal oleks vastasel korral olnud õigus saada jaeettevõtjatelt, kes tegutsevad frantsiisimudeli alusel, võrreldes jaeettevõtjatega, kes tegutsevad valdusettevõtja mudeli alusel (14). Sellest tulust loobumisega tekitab jaemüügimaks riigi ressursside vähenemise aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (15). |
| --- | --- |

(36)

Seoses meetmete rahastamisega riigi ressursside kaudu on Euroopa Kohus korduvalt kinnitanud, et meede, millega ametiasutused annavad teatavatele ettevõtjatele maksueelise, mis ei too küll kaasa riigi ressursside ülekandmist, ent asetab selle saajad soodsamasse rahalisse olukorda kui teised maksukohustuslased, kujutab endast riigiabi (13). Põhjendustes 37–60 näitab komisjon, et jaemüügimaksu astmeline maksumäärade struktuur, mida on kirjeldatud põhjendustes 15 ja 16, toob kaasa selle, et Poola loobub maksutulust, mida tal oleks vastasel korral olnud õigus väiksema käibega jaemüügiettevõtjatelt (ja seega väiksematelt jaemüüjatelt) saada, kui nende suhtes oleks kohaldatud sama keskmist tegelikku jaemüügimaksu määra, mida kohaldatakse suurema käibega jaemüügiettevõtjate (ja seega suuremate jaemüüjate) suhtes. Astmelise maksumäärade struktuuriga tekitatud diskrimineerimine jaemüüjate vahel nende suuruse alusel toob kaasa eelkõige selle, et Poola loobub maksutulust, mida tal oleks vastasel korral olnud õigus saada jaeettevõtjatelt, kes tegutsevad frantsiisimudeli alusel, võrreldes jaeettevõtjatega, kes tegutsevad valdusettevõtja mudeli alusel (14). Sellest tulust loobumisega tekitab jaemüügimaks riigi ressursside vähenemise aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (15).

13

14

15

4.1.2.   Eelis

Eelis

| (37) | Liidu kohtute praktika kohaselt hõlmab abi mõiste peale otsese kasu ka meetmeid, millega eri viisil vähendatakse tavaliselt ettevõtja eelarvest tehtavaid kulutusi (16). Eelise võivad anda ettevõtja maksukoormuse mitmesugused vähendused ja eelkõige kohaldatava maksumäära, maksubaasi või tasumisele kuuluva maksu summa vähendamine (17). Meede, mis hõlmab maksu või lõivu vähendamist, tekitab eelise, sest see asetab ettevõtjad, kelle suhtes seda kohaldatakse, soodsamasse finantsseisundisse kui teised maksumaksjad ning toob riigi jaoks kaasa saamatajäänud tulu (18). |
| --- | --- |

(37)

Liidu kohtute praktika kohaselt hõlmab abi mõiste peale otsese kasu ka meetmeid, millega eri viisil vähendatakse tavaliselt ettevõtja eelarvest tehtavaid kulutusi (16). Eelise võivad anda ettevõtja maksukoormuse mitmesugused vähendused ja eelkõige kohaldatava maksumäära, maksubaasi või tasumisele kuuluva maksu summa vähendamine (17). Meede, mis hõlmab maksu või lõivu vähendamist, tekitab eelise, sest see asetab ettevõtjad, kelle suhtes seda kohaldatakse, soodsamasse finantsseisundisse kui teised maksumaksjad ning toob riigi jaoks kaasa saamatajäänud tulu (18).

16

17

18

| (38) | Seaduses sätestatakse astmeline maksumäärade struktuur, mis kehtib kõikide ettevõtjate suhtes, kelle suhtes kohaldatakse jaemüügimaksu, ning iga jaemüüja maksukoormus sõltub astmetest, millele tema käive vastab. |
| --- | --- |

(38)

Seaduses sätestatakse astmeline maksumäärade struktuur, mis kehtib kõikide ettevõtjate suhtes, kelle suhtes kohaldatakse jaemüügimaksu, ning iga jaemüüja maksukoormus sõltub astmetest, millele tema käive vastab.

| (39) | Maksu astmeline laad tingib mitte üksnes maksu summa, vaid ka jaemüüja jaemüügist saadud käibelt sissenõutava maksu keskmise protsendi suurenemise, kui tema käive kasvab ja jõuab järgmisele astmele (19). Selle tulemusena väiksema käibega jaemüüjaid kas ei maksustata jaemüügimaksuga või nende suhtes kohaldatakse maksu, mis on märkimisväärselt madalama keskmise tegeliku maksumääraga kui suurema käibega jaemüüjate puhul, mis vähendab seega kulusid, mida väiksema käibega ettevõtjad peavad võrreldes suurema käibega ettevõtjatega kandma. Kuna ettevõtja saavutatud käive on teataval määral korrelatsioonis selle ettevõtja suurusega, siis võib öelda, et seaduse kohane astmeline maksumäärade struktuur annab väiksematele jaemüüjatele majandusliku eelise suuremate jaemüüjate kahjuks, vähendades nende maksukoormust ja alandades keskmist tegelikku maksumäära, mida nende ettevõtjate suhtes kohaldatakse. Tõepoolest kulu, mille maks on kuu lõpus käibe iga 100 Poola zloti kohta tekitanud, võrdub nulliga ettevõtjate jaoks, kelle kogukäive ei ületa 17 miljonit Poola zlotti; suureneb astmeliselt 0,8 % suunas jaemüüjate puhul, kelle kogukäive on üle 17 miljoni Poola zlotti, ent alla 170 miljoni Poola zloti; ning suureneb edasi 1,4 % suunas jaemüüjate puhul, kelle kogukäive ületab 170 miljonit Poola zlotti. Seda kajastab järgmine tabel.








  Käive (Poola zlottides) | Maksu piirmäär (%) | Maks (Poola zlottides) | Maks/käive (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 500 000 000 | 1,4 | 5 844 000 | 1,2 |
| 100 000 000 | 0,8 | 664 000 | 0,7 |
| 20 000 000 | 0,8 | 24 000 | 0,1 |
| 15 000 000 | 0 | 0 | 0,0 |

(39)

Maksu astmeline laad tingib mitte üksnes maksu summa, vaid ka jaemüüja jaemüügist saadud käibelt sissenõutava maksu keskmise protsendi suurenemise, kui tema käive kasvab ja jõuab järgmisele astmele (19). Selle tulemusena väiksema käibega jaemüüjaid kas ei maksustata jaemüügimaksuga või nende suhtes kohaldatakse maksu, mis on märkimisväärselt madalama keskmise tegeliku maksumääraga kui suurema käibega jaemüüjate puhul, mis vähendab seega kulusid, mida väiksema käibega ettevõtjad peavad võrreldes suurema käibega ettevõtjatega kandma. Kuna ettevõtja saavutatud käive on teataval määral korrelatsioonis selle ettevõtja suurusega, siis võib öelda, et seaduse kohane astmeline maksumäärade struktuur annab väiksematele jaemüüjatele majandusliku eelise suuremate jaemüüjate kahjuks, vähendades nende maksukoormust ja alandades keskmist tegelikku maksumäära, mida nende ettevõtjate suhtes kohaldatakse. Tõepoolest kulu, mille maks on kuu lõpus käibe iga 100 Poola zloti kohta tekitanud, võrdub nulliga ettevõtjate jaoks, kelle kogukäive ei ületa 17 miljonit Poola zlotti; suureneb astmeliselt 0,8 % suunas jaemüüjate puhul, kelle kogukäive on üle 17 miljoni Poola zlotti, ent alla 170 miljoni Poola zloti; ning suureneb edasi 1,4 % suunas jaemüüjate puhul, kelle kogukäive ületab 170 miljonit Poola zlotti. Seda kajastab järgmine tabel.

19

Käive (Poola zlottides)

Maksu piirmäär (%)

Maks (Poola zlottides)

Maks/käive (%)

500 000 000

1,4

5 844 000

1,2

100 000 000

0,8

664 000

0,7

20 000 000

0,8

24 000

0,1

15 000 000

0

0

0,0

| (40) | Astmelise maksumäärade struktuuri tekitatud diskrimineerimine jaemüüjate seas nende suuruse alusel tähendab ka seda, et eraldi jaemüüjad, kes tegutsevad frantsiisimudeli alusel frantsiisivõtjatena, saavad eelise, sest nende maksukoormus määratakse kindlaks nende enda kaupluse jaemüügist saadud kuukäibe alusel, mitte kogu ahela jaemüügist saadud kuukäibe alusel, nagu jaekettide puhul, mis tegutsevad valdusettevõtja mudeli alusel (20). |
| --- | --- |

(40)

Astmelise maksumäärade struktuuri tekitatud diskrimineerimine jaemüüjate seas nende suuruse alusel tähendab ka seda, et eraldi jaemüüjad, kes tegutsevad frantsiisimudeli alusel frantsiisivõtjatena, saavad eelise, sest nende maksukoormus määratakse kindlaks nende enda kaupluse jaemüügist saadud kuukäibe alusel, mitte kogu ahela jaemüügist saadud kuukäibe alusel, nagu jaekettide puhul, mis tegutsevad valdusettevõtja mudeli alusel (20).

20

4.1.3.   Valikulisus

Valikulisus

| (41) | Aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses on meede valikuline, kui see soodustab teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist. Seoses abikavadega on Euroopa Kohus otsustanud, et meetme valikulisust tuleks põhimõtteliselt hinnata kolmeosalise analüüsiga (21). Esiteks tehakse kindlaks liikmesriigis üldiselt või tavapäraselt kohaldatav maksustamiskord ehk „võrdlussüsteem“. Teiseks tuleb kindlaks teha, kas vaatlusalune meede kujutab endast erandit sellest süsteemist, kuna see teeb vahet ettevõtjatel, kes on süsteemi sisemisi eesmärke arvestades võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras. Kui meede ei ole erand võrdlussüsteemist, ei ole see valikuline. Kui see aga on erand (ja on seetõttu esmapilgul valikuline), tuleb analüüsi kolmandas osas kindlaks teha, kas erandlikku meedet õigustab võrdlusmaksusüsteemi olemus või üldine ülesehitus (22). Kui esmapilgul valikulisena tunduvat meedet õigustab süsteemi olemus või üldine ülesehitus, ei peeta seda valikuliseks ning see ei kuulu seetõttu aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(41)

Aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses on meede valikuline, kui see soodustab teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist. Seoses abikavadega on Euroopa Kohus otsustanud, et meetme valikulisust tuleks põhimõtteliselt hinnata kolmeosalise analüüsiga (21). Esiteks tehakse kindlaks liikmesriigis üldiselt või tavapäraselt kohaldatav maksustamiskord ehk „võrdlussüsteem“. Teiseks tuleb kindlaks teha, kas vaatlusalune meede kujutab endast erandit sellest süsteemist, kuna see teeb vahet ettevõtjatel, kes on süsteemi sisemisi eesmärke arvestades võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras. Kui meede ei ole erand võrdlussüsteemist, ei ole see valikuline. Kui see aga on erand (ja on seetõttu esmapilgul valikuline), tuleb analüüsi kolmandas osas kindlaks teha, kas erandlikku meedet õigustab võrdlusmaksusüsteemi olemus või üldine ülesehitus (22). Kui esmapilgul valikulisena tunduvat meedet õigustab süsteemi olemus või üldine ülesehitus, ei peeta seda valikuliseks ning see ei kuulu seetõttu aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse.

21

22

4.1.3.1.   Võrdlussüsteem

Võrdlussüsteem

| (42) | Võrdlussüsteem koosneb järjepidevast reeglite kogumist, mida kohaldatakse üldjuhul objektiivsete kriteeriumide alusel kõikide ettevõtjate suhtes, kes kuuluvad süsteemi eesmärgiga määratletud reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

(42)

Võrdlussüsteem koosneb järjepidevast reeglite kogumist, mida kohaldatakse üldjuhul objektiivsete kriteeriumide alusel kõikide ettevõtjate suhtes, kes kuuluvad süsteemi eesmärgiga määratletud reguleerimisalasse.

| (43) | Vastupidi Poola väidetele ei saa öelda, et jaemüügimaksu eesmärk on rahastada eelarvekulusid lastetoetuste programmi „Perekond 500+“ alusel. Poola kinnitas, et maksutulu ei saa eraldada täielikult ja üksnes ühe eelnevalt kindlaks määratud kululiigi rahastamiseks, seega ei ole väidetavat seost lapsehoolduse ja jaemüügisektori vahel tuvastatud, samuti pole tuvastatud väidetavat seost lapsehooldusprogrammi maksumuse ja jaemüügiettevõtjate käibe suuruse vahel. Lastetoetuste programmi „Perekond 500+“ rahastamist ei saa käsitleda jaemüügimaksule tõeliselt omase eesmärgina. |
| --- | --- |

(43)

Vastupidi Poola väidetele ei saa öelda, et jaemüügimaksu eesmärk on rahastada eelarvekulusid lastetoetuste programmi „Perekond 500+“ alusel. Poola kinnitas, et maksutulu ei saa eraldada täielikult ja üksnes ühe eelnevalt kindlaks määratud kululiigi rahastamiseks, seega ei ole väidetavat seost lapsehoolduse ja jaemüügisektori vahel tuvastatud, samuti pole tuvastatud väidetavat seost lapsehooldusprogrammi maksumuse ja jaemüügiettevõtjate käibe suuruse vahel. Lastetoetuste programmi „Perekond 500+“ rahastamist ei saa käsitleda jaemüügimaksule tõeliselt omase eesmärgina.

| (44) | Jaemüügimaksu eesmärk on pigem maksustada kõikide selliste ettevõtjate käivet, kes tegelevad kaupade müügiga füüsilisest isikust tarbijatele. Seda eesmärki silmas pidades tuleks kõiki ettevõtjaid, kelle käive tekib kaupade müügist füüsilistele isikutele, käsitleda samasuguses faktilises ja õiguslikus olukorras olevatena. Komisjon käsitleb seega võrdlussüsteemina jaemüügimaksu, mida kohaldatakse Poolas igat sorti kaupade jaemüügiga tegelevate ettevõtjate käibe suhtes. |
| --- | --- |

(44)

Jaemüügimaksu eesmärk on pigem maksustada kõikide selliste ettevõtjate käivet, kes tegelevad kaupade müügiga füüsilisest isikust tarbijatele. Seda eesmärki silmas pidades tuleks kõiki ettevõtjaid, kelle käive tekib kaupade müügist füüsilistele isikutele, käsitleda samasuguses faktilises ja õiguslikus olukorras olevatena. Komisjon käsitleb seega võrdlussüsteemina jaemüügimaksu, mida kohaldatakse Poolas igat sorti kaupade jaemüügiga tegelevate ettevõtjate käibe suhtes.

| (45) | Vastupidiselt Poola väitele (23) ei tohiks võrdlussüsteemi kohaldamisel piirduda ettevõtjatega, kelle käive on üle 17 miljoni Poola zloti, tingituna asjaolust, et ettevõtjate poolt jaemüügist saadud kuukäive, mis ei ületa 17 miljonit Poola zlotti, ei kuulu seaduse alusel maksustamisele. Seda välistust kohaldatakse kõikide ettevõtjate suhtes, kelle käive tekib jaekaupade müügist, olenemata sellest, kas nad saavutavad käibe üle 17 miljoni Poola zloti või mitte. |
| --- | --- |

(45)

Vastupidiselt Poola väitele (23) ei tohiks võrdlussüsteemi kohaldamisel piirduda ettevõtjatega, kelle käive on üle 17 miljoni Poola zloti, tingituna asjaolust, et ettevõtjate poolt jaemüügist saadud kuukäive, mis ei ületa 17 miljonit Poola zlotti, ei kuulu seaduse alusel maksustamisele. Seda välistust kohaldatakse kõikide ettevõtjate suhtes, kelle käive tekib jaekaupade müügist, olenemata sellest, kas nad saavutavad käibe üle 17 miljoni Poola zloti või mitte.

23

| (46) | Komisjon ei leia ka seda, et seadusega sätestatud astmeline maksumäärade struktuur on võrdlussüsteemi osa. Euroopa Kohtu seisukoha järgi ei piisa valikulisuse analüüsis alati sellest, kui uuritakse üksnes seda, kas meede kujutab endast erandit liikmesriigi kindlaks määratud võrdlussüsteemist (24). Peale selle tuleb hinnata, kas liikmesriik on selle süsteemi piirid kindlaks määranud ühetaoliselt või vastupidi – selgelt meelevaldselt või kallutatult, et soosida teatavaid ettevõtjaid rohkem kui teisi. Muidu saaks liikmesriik saavutada sama tulemuse ka riigiabi eeskirju vältides ning ilma et ta kehtestaks kõigile ettevõtjatele üldised eeskirjad, millest tehakse teatavatele ettevõtjatele erandeid. Selle asemel saaks ta kohandada ja kombineerida oma eeskirju nii, et ainuüksi nende kohaldamine paneb eri ettevõtjatele erineva maksukoormuse (25). Seoses sellega on eriti oluline meenutada, et Euroopa Kohus on asunud järjekindlalt seisukohale, et aluslepingu artikli 107 lõikes 1 ei eristata riigi sekkumismeetmeid nende põhjuste ega eesmärkide põhjal, vaid määratletakse need seoses nende mõjuga ja seega olenemata kasutatavatest meetoditest (26). |
| --- | --- |

(46)

Komisjon ei leia ka seda, et seadusega sätestatud astmeline maksumäärade struktuur on võrdlussüsteemi osa. Euroopa Kohtu seisukoha järgi ei piisa valikulisuse analüüsis alati sellest, kui uuritakse üksnes seda, kas meede kujutab endast erandit liikmesriigi kindlaks määratud võrdlussüsteemist (24). Peale selle tuleb hinnata, kas liikmesriik on selle süsteemi piirid kindlaks määranud ühetaoliselt või vastupidi – selgelt meelevaldselt või kallutatult, et soosida teatavaid ettevõtjaid rohkem kui teisi. Muidu saaks liikmesriik saavutada sama tulemuse ka riigiabi eeskirju vältides ning ilma et ta kehtestaks kõigile ettevõtjatele üldised eeskirjad, millest tehakse teatavatele ettevõtjatele erandeid. Selle asemel saaks ta kohandada ja kombineerida oma eeskirju nii, et ainuüksi nende kohaldamine paneb eri ettevõtjatele erineva maksukoormuse (25). Seoses sellega on eriti oluline meenutada, et Euroopa Kohus on asunud järjekindlalt seisukohale, et aluslepingu artikli 107 lõikes 1 ei eristata riigi sekkumismeetmeid nende põhjuste ega eesmärkide põhjal, vaid määratletakse need seoses nende mõjuga ja seega olenemata kasutatavatest meetoditest (26).

24

25

26

| (47) | Seadusega sätestatud astmelise maksumäärade struktuuri tulemus on see, et väiksema käibega jaemüüjaid kas ei maksustata jaemüügimaksuga või nende suhtes kohaldatakse maksu, mis on märkimisväärselt madalama keskmise tegeliku maksumääraga – saadud kuukäibe iga zloti kohta – kui suurema käibega ettevõtjate puhul, mis vähendab seega kulusid, mida väiksema käibega ettevõtjad peavad võrreldes suurema käibega ettevõtjatega kandma. Kuna iga ettevõtjat maksustatakse erineva keskmise tegeliku maksumäära alusel, ei ole komisjonil võimalik kindlaks teha üht kindlat võrdlusmäära. Poola ei ole esitanud ka ühtki võrdlus- või nn normaalmäära ega selgitanud, miks on suure käibega jaemüügiettevõtjate puhul kõrgema määra kohaldamine erandlikel asjaoludel õigustatud või miks tuleks väiksema käibega ettevõtjate suhtes kohaldada madalamat määra. Maksu astmelise maksumäärade struktuuri mõju on seega see, et erinevad ettevõtjad maksavad erinevate tegelike maksumäärade järgi sõltuvalt oma kuukäibest ning seega oma suurusest ja tegevusmudelist. Seega saab väita, et seadusega kehtestatud astmeline maksumäärade struktuur on mõeldud eelkõige väiksemate jaemüüjate eelistamiseks suuremate ees, kohaldades füüsilisest isikust tarbijatele kaupade müügiga tegelevate ettevõtjate kuukäibe suhtes erinevaid maksumäärasid ning kehtestades seega väiksema käibega ettevõtjate suhtes madalama keskmise tegeliku maksumäära kui suurema käibega ettevõtjate puhul, kes kipuvad olema ka välisomandis, (27) ehkki mõlemat liiki ettevõtjad tegelevad sama tegevusega. |
| --- | --- |

(47)

Seadusega sätestatud astmelise maksumäärade struktuuri tulemus on see, et väiksema käibega jaemüüjaid kas ei maksustata jaemüügimaksuga või nende suhtes kohaldatakse maksu, mis on märkimisväärselt madalama keskmise tegeliku maksumääraga – saadud kuukäibe iga zloti kohta – kui suurema käibega ettevõtjate puhul, mis vähendab seega kulusid, mida väiksema käibega ettevõtjad peavad võrreldes suurema käibega ettevõtjatega kandma. Kuna iga ettevõtjat maksustatakse erineva keskmise tegeliku maksumäära alusel, ei ole komisjonil võimalik kindlaks teha üht kindlat võrdlusmäära. Poola ei ole esitanud ka ühtki võrdlus- või nn normaalmäära ega selgitanud, miks on suure käibega jaemüügiettevõtjate puhul kõrgema määra kohaldamine erandlikel asjaoludel õigustatud või miks tuleks väiksema käibega ettevõtjate suhtes kohaldada madalamat määra. Maksu astmelise maksumäärade struktuuri mõju on seega see, et erinevad ettevõtjad maksavad erinevate tegelike maksumäärade järgi sõltuvalt oma kuukäibest ning seega oma suurusest ja tegevusmudelist. Seega saab väita, et seadusega kehtestatud astmeline maksumäärade struktuur on mõeldud eelkõige väiksemate jaemüüjate eelistamiseks suuremate ees, kohaldades füüsilisest isikust tarbijatele kaupade müügiga tegelevate ettevõtjate kuukäibe suhtes erinevaid maksumäärasid ning kehtestades seega väiksema käibega ettevõtjate suhtes madalama keskmise tegeliku maksumäära kui suurema käibega ettevõtjate puhul, kes kipuvad olema ka välisomandis, (27) ehkki mõlemat liiki ettevõtjad tegelevad sama tegevusega.

27

| (48) | Võib väita, et astmelise maksumäärade struktuuriga tekitatava jaemüüjate diskrimineerimise puhul eelistatakse ka jaemüüjaid, kes tegutsevad frantsiisimudeli alusel või sõltumatult (näiteks tsiviilõigusliku äriühinguna), võrreldes nendega, kes tegutsevad valdusettevõtja mudeli alusel. |
| --- | --- |

(48)

Võib väita, et astmelise maksumäärade struktuuriga tekitatava jaemüüjate diskrimineerimise puhul eelistatakse ka jaemüüjaid, kes tegutsevad frantsiisimudeli alusel või sõltumatult (näiteks tsiviilõigusliku äriühinguna), võrreldes nendega, kes tegutsevad valdusettevõtja mudeli alusel.

| (49) | Kuna Poola on maksu välja töötanud selliselt, et ta seab teatavad ettevõtjad (väikse käibega jaemüüjad – väiksemad jaemüüjad – ja frantsiisimudeli alusel või sõltumatult (mitte ketis) tegutsevad jaemüüjad) soodsamasse olukorda ning teised ettevõtjad (suure käibega jaemüüjad – suuremad jaemüüjad – ja valdusettevõtja mudeli alusel tegutsevad jaeketid) ebasoodsamasse olukorda, on võrdlussüsteem ülesehituselt valikuline ega ole põhjendatud maksu eesmärgi seisukohast, milleks on kõikide jaemüügiettevõtjate käibe maksustamine. Järelikult käsitleb komisjon selle juhtumi puhul asjakohase võrdlussüsteemina ühtse (kindla) maksumääraga maksu kehtestamist jaemüügist saadud kuukäibele, ilma astmelise maksustruktuurita selles süsteemis. |
| --- | --- |

(49)

Kuna Poola on maksu välja töötanud selliselt, et ta seab teatavad ettevõtjad (väikse käibega jaemüüjad – väiksemad jaemüüjad – ja frantsiisimudeli alusel või sõltumatult (mitte ketis) tegutsevad jaemüüjad) soodsamasse olukorda ning teised ettevõtjad (suure käibega jaemüüjad – suuremad jaemüüjad – ja valdusettevõtja mudeli alusel tegutsevad jaeketid) ebasoodsamasse olukorda, on võrdlussüsteem ülesehituselt valikuline ega ole põhjendatud maksu eesmärgi seisukohast, milleks on kõikide jaemüügiettevõtjate käibe maksustamine. Järelikult käsitleb komisjon selle juhtumi puhul asjakohase võrdlussüsteemina ühtse (kindla) maksumääraga maksu kehtestamist jaemüügist saadud kuukäibele, ilma astmelise maksustruktuurita selles süsteemis.

4.1.3.2.   Erand võrdlussüsteemist

Erand võrdlussüsteemist

| (50) | Teiseks tuleb kindlaks teha, kas meede kujutab endast erandit võrdlusnormide kohaldamisest, kuna soosib teatavaid ettevõtjaid, kes on võrdlussüsteemi olemuslikku eesmärki arvestades sarnases faktilises ja õiguslikus olukorras. |
| --- | --- |

(50)

Teiseks tuleb kindlaks teha, kas meede kujutab endast erandit võrdlusnormide kohaldamisest, kuna soosib teatavaid ettevõtjaid, kes on võrdlussüsteemi olemuslikku eesmärki arvestades sarnases faktilises ja õiguslikus olukorras.

| (51) | Seaduse artikli 6 lõike 1 kohaselt ei nõuta maksu jaemüüja jaemüügist tuleneva kuukäibe sellelt osalt, mis ei ületa 17 miljonit Poola zlotti. Märkimisväärse arvu jaemüüjate puhul, eelkõige toidukaupade allsektoris, tähendab see vabastus seda, et nad on täielikult vabastatud oma jaemüügist saadud käibe igasugusest maksustamisest, sest nende sellest tegevusest saadud kuukäive jääb alla 17 miljoni Poola zloti. Avalikult kättesaadavate andmete kohaselt (28) esitati 2016. aasta septembri kohta 109 maksudeklaratsiooni, milles esitati jaemüügilt tasumisele kuuluva maksu summa, samal ajal kui Poola rahandusministeeriumi hinnangute järgi tegutseb Poolas ligikaudu 200 000 jaemüügiettevõtjat. Järelikult jääb valdav enamik Poolas jaemüügisektori toidukaupade allsektoris tegutsevatest ettevõtjatest artikli 6 lõikega 1 kehtestatud künnisest allapoole ega maksa jaemüügimaksu. |
| --- | --- |

(51)

Seaduse artikli 6 lõike 1 kohaselt ei nõuta maksu jaemüüja jaemüügist tuleneva kuukäibe sellelt osalt, mis ei ületa 17 miljonit Poola zlotti. Märkimisväärse arvu jaemüüjate puhul, eelkõige toidukaupade allsektoris, tähendab see vabastus seda, et nad on täielikult vabastatud oma jaemüügist saadud käibe igasugusest maksustamisest, sest nende sellest tegevusest saadud kuukäive jääb alla 17 miljoni Poola zloti. Avalikult kättesaadavate andmete kohaselt (28) esitati 2016. aasta septembri kohta 109 maksudeklaratsiooni, milles esitati jaemüügilt tasumisele kuuluva maksu summa, samal ajal kui Poola rahandusministeeriumi hinnangute järgi tegutseb Poolas ligikaudu 200 000 jaemüügiettevõtjat. Järelikult jääb valdav enamik Poolas jaemüügisektori toidukaupade allsektoris tegutsevatest ettevõtjatest artikli 6 lõikega 1 kehtestatud künnisest allapoole ega maksa jaemüügimaksu.

28

| (52) | Jaemüüjate puhul, kes saavutavad kuukäibe üle 17 miljoni Poola zloti, kehtib järgmine: nende kuukäive, mis jääb alla selle künnise, vabastatakse maksustamisest; nende kuukäive, mis ületab 17 miljonit Poola zlotti, aga ei ületa 170 miljonit Poola zlotti, maksustatakse maksumääraga 0,8 %; ning see osa nende käibest, mis ületab 170 miljonit Poola zlotti, maksustatakse määraga 1,4 %. |
| --- | --- |

(52)

Jaemüüjate puhul, kes saavutavad kuukäibe üle 17 miljoni Poola zloti, kehtib järgmine: nende kuukäive, mis jääb alla selle künnise, vabastatakse maksustamisest; nende kuukäive, mis ületab 17 miljonit Poola zlotti, aga ei ületa 170 miljonit Poola zlotti, maksustatakse maksumääraga 0,8 %; ning see osa nende käibest, mis ületab 170 miljonit Poola zlotti, maksustatakse määraga 1,4 %.

| (53) | Poola teeb vahet nii-öelda astmelise progressiivsuse ja üldise progressiivsuse vahel ning väidab, et kuna kõiki maksumäärasid (st maksuvabastus, mis on samaväärne 0 % maksumääraga, ning 1,4 % ja 0,8 % maksumäärad) kohaldatakse samadel tingimustel kõikide ettevõtjate suhtes, siis ei ole tegu võrdlussüsteemi erandiga. Samas toob mõlemat liiki astmeline maksustamine kaasa erinevad keskmised tegelikud maksumäärad, mida erinevate ettevõtjate suhtes nende käibe (maksustamise objekt) ja lõppkokkuvõttes nende suuruse alusel kohaldatakse. Nagu järgmine näide kolme jaemüüja kohta (maksukohustuslased), kelle kuukäive on vastavalt 10 miljonit Poola zlotti, 100 miljonit Poola zlotti ja 750 miljonit Poola zlotti, näitab, siis ehkki kõikide jaemüüjate suhtes kohaldatakse samu maksumäärasid ja sama osa nende tulust kuulub samasse kolme vahemikku, erineb nende keskmine tegelik maksumäär märkimisväärselt. Tõepoolest – teenitud käibe iga 100 Poola zloti kohta ei pea jaemüüja 1 maksma mingit maksu, jaemüüja 2 maksab maksu ligikaudu 0,7 Poola zlotti ja jaemüüja 3 ligikaudu 1,2 Poola zlotti.








  Kuine tulu jaemüügist | Jaemüüja 1
  10 miljonit Poola zlotti | Jaemüüja 2
  100 miljonit Poola zlotti | Jaemüüja 3
  750 miljonit Poola zlotti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alla 17 miljoni Poola zloti jäävalt tuluosalt tasumisele kuuluv maks | 0 | 0 | 0 |
| 17 miljonit Poola zlotti ületavalt, ent alla 170 miljoni Poola zloti jäävalt tuluosalt tasumisele kuuluv maks | — | 664 000 Poola zlotti
  (82 999 999 Poola zlotti × 0,008) | 1 224 000 Poola zlotti
  (152 999 999 Poola zlotti × 0,008) |
| 170 miljonit Poola zlotti ületavalt tuluosalt tasumisele kuuluv maks | — | — | 8 120 000 Poola zlotti
  (579 999 999 Poola zlotti × 0,014) |
| Tasumisele kuuluv maks kokku | 0 | 664 000 Poola zlotti | 9 344 000 Poola zlotti |
| Keskmine tegelik maksumäär | 0 % | 0,664 % | 1,246 % |

(53)

Poola teeb vahet nii-öelda astmelise progressiivsuse ja üldise progressiivsuse vahel ning väidab, et kuna kõiki maksumäärasid (st maksuvabastus, mis on samaväärne 0 % maksumääraga, ning 1,4 % ja 0,8 % maksumäärad) kohaldatakse samadel tingimustel kõikide ettevõtjate suhtes, siis ei ole tegu võrdlussüsteemi erandiga. Samas toob mõlemat liiki astmeline maksustamine kaasa erinevad keskmised tegelikud maksumäärad, mida erinevate ettevõtjate suhtes nende käibe (maksustamise objekt) ja lõppkokkuvõttes nende suuruse alusel kohaldatakse. Nagu järgmine näide kolme jaemüüja kohta (maksukohustuslased), kelle kuukäive on vastavalt 10 miljonit Poola zlotti, 100 miljonit Poola zlotti ja 750 miljonit Poola zlotti, näitab, siis ehkki kõikide jaemüüjate suhtes kohaldatakse samu maksumäärasid ja sama osa nende tulust kuulub samasse kolme vahemikku, erineb nende keskmine tegelik maksumäär märkimisväärselt. Tõepoolest – teenitud käibe iga 100 Poola zloti kohta ei pea jaemüüja 1 maksma mingit maksu, jaemüüja 2 maksab maksu ligikaudu 0,7 Poola zlotti ja jaemüüja 3 ligikaudu 1,2 Poola zlotti.

Kuine tulu jaemüügist

Jaemüüja 1

10 miljonit Poola zlotti

Jaemüüja 2

100 miljonit Poola zlotti

Jaemüüja 3

750 miljonit Poola zlotti

Alla 17 miljoni Poola zloti jäävalt tuluosalt tasumisele kuuluv maks

0

0

0

17 miljonit Poola zlotti ületavalt, ent alla 170 miljoni Poola zloti jäävalt tuluosalt tasumisele kuuluv maks

—

664 000 Poola zlotti

(82 999 999 Poola zlotti × 0,008)

1 224 000 Poola zlotti

(152 999 999 Poola zlotti × 0,008)

170 miljonit Poola zlotti ületavalt tuluosalt tasumisele kuuluv maks

—

—

8 120 000 Poola zlotti

(579 999 999 Poola zlotti × 0,014)

Tasumisele kuuluv maks kokku

Tasumisele kuuluv maks kokku

0

0

664 000 Poola zlotti

664 000 Poola zlotti

9 344 000 Poola zlotti

9 344 000 Poola zlotti

Keskmine tegelik maksumäär

Keskmine tegelik maksumäär

0 %

0 %

0,664 %

0,664 %

1,246 %

1,246 %

| (54) | Nagu sellest tabelist näha, siis muudavad just progressiivsed määrad ja astmed, mille suhtes neid kohaldatakse, jaemüügimaksu jaemüüjate (maksukohustuslaste) vahel diskrimineerivaks sõltuvalt nende käibest ja seega nende suurusest. Tulenevalt seadusega sätestatud määrade progressiivsest laadist kohaldatakse suurema käibega ettevõtjate suhtes nii oluliselt kõrgemaid maksu piirmäärasid kui ka oluliselt kõrgemaid keskmisi maksumäärasid võrreldes väiksema käibega ettevõtjatega. Seetõttu leiab komisjon, et seadusega kehtestatud astmeline maksumäärade struktuur on väiksema käibega ettevõtjaid soosiv erand võrdlussüsteemist, mis seisneb ühtse (kindla) maksumäära kehtestamises kõikide Poolas jaemüügiga tegelevate ettevõtjate suhtes. |
| --- | --- |

(54)

Nagu sellest tabelist näha, siis muudavad just progressiivsed määrad ja astmed, mille suhtes neid kohaldatakse, jaemüügimaksu jaemüüjate (maksukohustuslaste) vahel diskrimineerivaks sõltuvalt nende käibest ja seega nende suurusest. Tulenevalt seadusega sätestatud määrade progressiivsest laadist kohaldatakse suurema käibega ettevõtjate suhtes nii oluliselt kõrgemaid maksu piirmäärasid kui ka oluliselt kõrgemaid keskmisi maksumäärasid võrreldes väiksema käibega ettevõtjatega. Seetõttu leiab komisjon, et seadusega kehtestatud astmeline maksumäärade struktuur on väiksema käibega ettevõtjaid soosiv erand võrdlussüsteemist, mis seisneb ühtse (kindla) maksumäära kehtestamises kõikide Poolas jaemüügiga tegelevate ettevõtjate suhtes.

| (55) | Eeltoodud kaalutlusi silmas pidades leiab komisjon, et meede on võrdlussüsteemi erand ja seega esmapilgul valikuline. |
| --- | --- |

(55)

Eeltoodud kaalutlusi silmas pidades leiab komisjon, et meede on võrdlussüsteemi erand ja seega esmapilgul valikuline.

4.1.3.3.   Põhjendatus süsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega

Põhjendatus süsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega

| (56) | Pärast seda, kui komisjon on tõendanud, et riigi meede on esmapilgul valikuline, sest see diskrimineerib ettevõtjaid, kes tegutsevad võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras, pidades silmas võrdlussüsteemi, siis peab liikmesriik esitama põhjenduse, mis põhineb selle süsteemi olemusel või üldisel ülesehitusel. Võrdlussüsteemist erandit tegev meede ei ole valikuline, kui seda õigustab süsteemi olemus või üldine ülesehitus. See on nii juhul, kui valikuline kohtlemine tuleneb sisemistest mehhanismidest, mis on vajalikud süsteemi toimimiseks ja tõhususeks (29). |
| --- | --- |

(56)

Pärast seda, kui komisjon on tõendanud, et riigi meede on esmapilgul valikuline, sest see diskrimineerib ettevõtjaid, kes tegutsevad võrreldavas faktilises ja õiguslikus olukorras, pidades silmas võrdlussüsteemi, siis peab liikmesriik esitama põhjenduse, mis põhineb selle süsteemi olemusel või üldisel ülesehitusel. Võrdlussüsteemist erandit tegev meede ei ole valikuline, kui seda õigustab süsteemi olemus või üldine ülesehitus. See on nii juhul, kui valikuline kohtlemine tuleneb sisemistest mehhanismidest, mis on vajalikud süsteemi toimimiseks ja tõhususeks (29).

29

| (57) | Poola väidab, et kui seadusega sätestatud astmelist maksustruktuuri käsitletakse diskrimineerivana (mille ta vaidlustab), on see õigustatud selle ümberjaotamise eesmärgile tuginedes, nagu kasumipõhiste maksude puhul. Poola väidab lisaks, et suurema käibega ettevõtjad on suurema maksesuutlikkusega, need ettevõtjad saavad kasutada mastaabisäästu, avaldada enda kasuks survet tootjate ja tarnijate marginaalidele ning kasutavad sageli maksude optimeerimise strateegiaid. |
| --- | --- |

(57)

Poola väidab, et kui seadusega sätestatud astmelist maksustruktuuri käsitletakse diskrimineerivana (mille ta vaidlustab), on see õigustatud selle ümberjaotamise eesmärgile tuginedes, nagu kasumipõhiste maksude puhul. Poola väidab lisaks, et suurema käibega ettevõtjad on suurema maksesuutlikkusega, need ettevõtjad saavad kasutada mastaabisäästu, avaldada enda kasuks survet tootjate ja tarnijate marginaalidele ning kasutavad sageli maksude optimeerimise strateegiaid.

| (58) | Komisjon tuletab meelde, et seadusega maksustatakse ettevõtjaid nende käibe taseme järgi. Erinevalt kasumipõhistest maksudest (30) ei ole aga käibel põhineva maksu eesmärk võtta arvesse käibe saavutamiseks tehtud kulutusi. Seega mõjutavad käibelt arvestatavad maksud äriühinguid seoses nende suurusega ja mitte nende kasumlikkuse või maksmissuutlikkusega, nende suutlikkusega luua mastaabisäästust tulenevat tõhusust, nende võimega mõjutada enda kasuks tootjate ja tarnijate marginaale (31) ning nende võimega kasutada maksude optimeerimise strateegiaid, nagu Poola väidab. Järelikult ei saa ükski neist teguritest põhjendada ettevõtja käibelt nõutavat astmelist maksu. |
| --- | --- |

(58)

Komisjon tuletab meelde, et seadusega maksustatakse ettevõtjaid nende käibe taseme järgi. Erinevalt kasumipõhistest maksudest (30) ei ole aga käibel põhineva maksu eesmärk võtta arvesse käibe saavutamiseks tehtud kulutusi. Seega mõjutavad käibelt arvestatavad maksud äriühinguid seoses nende suurusega ja mitte nende kasumlikkuse või maksmissuutlikkusega, nende suutlikkusega luua mastaabisäästust tulenevat tõhusust, nende võimega mõjutada enda kasuks tootjate ja tarnijate marginaale (31) ning nende võimega kasutada maksude optimeerimise strateegiaid, nagu Poola väidab. Järelikult ei saa ükski neist teguritest põhjendada ettevõtja käibelt nõutavat astmelist maksu.

30

31

| (59) | Astmelised käibelt arvestatavad maksud võivad olla põhjendatud üksnes maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega, st sisemise loogikaga, kui maksuga taotletav erieesmärk nõuab astmelisi määrasid. Näiteks teatavate negatiivsete väliste teguritega toimetulekuks mõeldud käibelt arvestatava maksu korral oleks teatav astmelisus põhjendatud, kui tõendataks, et maksustatava tegevusega tekitatud välised asjaolud võivad samuti progressiivselt suureneda, kui maksumaksja käive (või suurus) suureneb. Poola ametiasutused ei ole sellist põhjendust esitanud. |
| --- | --- |

(59)

Astmelised käibelt arvestatavad maksud võivad olla põhjendatud üksnes maksusüsteemi olemuse ja üldise ülesehitusega, st sisemise loogikaga, kui maksuga taotletav erieesmärk nõuab astmelisi määrasid. Näiteks teatavate negatiivsete väliste teguritega toimetulekuks mõeldud käibelt arvestatava maksu korral oleks teatav astmelisus põhjendatud, kui tõendataks, et maksustatava tegevusega tekitatud välised asjaolud võivad samuti progressiivselt suureneda, kui maksumaksja käive (või suurus) suureneb. Poola ametiasutused ei ole sellist põhjendust esitanud.

| (60) | Komisjoni arvates ei õigusta seega jaemüügimaksu astmelisi maksumäärasid võrdlusmaksusüsteemi olemus ja üldine ülesehitus. Seepärast tekitatakse meetmega valikuline eelis jaemüügiettevõtjatele, kellel on väike käive (seega väiksematele ettevõtjatele). |
| --- | --- |

(60)

Komisjoni arvates ei õigusta seega jaemüügimaksu astmelisi maksumäärasid võrdlusmaksusüsteemi olemus ja üldine ülesehitus. Seepärast tekitatakse meetmega valikuline eelis jaemüügiettevõtjatele, kellel on väike käive (seega väiksematele ettevõtjatele).

4.1.4.   Võimalik konkurentsi moonutamine ja selle mõju liidusisesele kaubandusele

Võimalik konkurentsi moonutamine ja selle mõju liidusisesele kaubandusele

| (61) | Aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on meede riigiabi, kui see kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ja liidusisest kaubandust. |
| --- | --- |

(61)

Aluslepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on meede riigiabi, kui see kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ja liidusisest kaubandust.

| (62) | Jaemüügimaksu kohaldatakse kõikide ettevõtjate suhtes, kelle käive tekib teatavast jaemüügist Poolas. Jaekaubandus Poolas on konkurentsile avatud ja seda iseloomustab teiste liikmesriikide ettevõtjate kohalolek. Samamoodi võivad Poolas asuvad jaemüügiettevõtjad tegutseda teistes liikmesriikides või hakata neis tulevikus tegutsema. Seepärast võib igasugune abi teatava valdkonna ettevõtjate kasuks mõjutada ELi-sisest kaubandust. |
| --- | --- |

(62)

Jaemüügimaksu kohaldatakse kõikide ettevõtjate suhtes, kelle käive tekib teatavast jaemüügist Poolas. Jaekaubandus Poolas on konkurentsile avatud ja seda iseloomustab teiste liikmesriikide ettevõtjate kohalolek. Samamoodi võivad Poolas asuvad jaemüügiettevõtjad tegutseda teistes liikmesriikides või hakata neis tulevikus tegutsema. Seepärast võib igasugune abi teatava valdkonna ettevõtjate kasuks mõjutada ELi-sisest kaubandust.

| (63) | Jaemüügimaksu astmelisus mõjutab tõepoolest maksu tasuma kohustatud ettevõtjate konkurentsivõimet. Määral, mil meede vabastab väiksema käibega ettevõtjad maksukohustusest, mille alusel nad oleks vastasel korral olnud kohustatud maksu maksma, kui nende suhtes oleks kohaldatud sama maksumäära kui suurema käibega ettevõtjate suhtes, kujutab nende meetmete alusel antud valikuline eelis endast tegevusabi. Euroopa Kohus on olnud järjekindlalt seisukohal, et tegevusabi kahjustab konkurentsi ja seega tuleb järeldada, et igasugune nendele ettevõtjatele antav abi kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, sest see tugevdab nende rahalist seisu Poola jaemüügiturul. Samamoodi võivad suuremate (suurema käibega) jaemüüjate kõrgemad maksumäärad panna suured jaemüüjad müümast loobuma ning vähendama oma turuosa või sundida nad turult lahkuma. See moonutaks konkurentsi, sest jaemüüjad ei konkureeriks turul üksnes oma tõhususe ja konkurentsivõime alusel, vaid nende suhtes kehtiks sõltuvalt nende käibe tasemest ka eristav maksustamine, mis ei oleks põhjendatud neid mõjutavate negatiivsete välisteguritega. |
| --- | --- |

(63)

Jaemüügimaksu astmelisus mõjutab tõepoolest maksu tasuma kohustatud ettevõtjate konkurentsivõimet. Määral, mil meede vabastab väiksema käibega ettevõtjad maksukohustusest, mille alusel nad oleks vastasel korral olnud kohustatud maksu maksma, kui nende suhtes oleks kohaldatud sama maksumäära kui suurema käibega ettevõtjate suhtes, kujutab nende meetmete alusel antud valikuline eelis endast tegevusabi. Euroopa Kohus on olnud järjekindlalt seisukohal, et tegevusabi kahjustab konkurentsi ja seega tuleb järeldada, et igasugune nendele ettevõtjatele antav abi kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, sest see tugevdab nende rahalist seisu Poola jaemüügiturul. Samamoodi võivad suuremate (suurema käibega) jaemüüjate kõrgemad maksumäärad panna suured jaemüüjad müümast loobuma ning vähendama oma turuosa või sundida nad turult lahkuma. See moonutaks konkurentsi, sest jaemüüjad ei konkureeriks turul üksnes oma tõhususe ja konkurentsivõime alusel, vaid nende suhtes kehtiks sõltuvalt nende käibe tasemest ka eristav maksustamine, mis ei oleks põhjendatud neid mõjutavate negatiivsete välisteguritega.

| (64) | Mis puutub Poola tähelepanekutesse jaemüügisektori struktuuri kohta, siis märgib komisjon, et asjaolu, et Poola väidab, (32) et astmelised maksumäärad piiravad negatiivseid muutuseid kaubanduse struktuuris (väikese mahuga kaubanduse kadumine koos suureformaadilise kaubanduse kasvuga), mis Poola arvates praegu konkurentsi moonutab, ei tähenda muud kui kinnitust, et meede on vastu võetud, pidades silmas konkurentsikeskkonda riigi jaemüügisektoris. |
| --- | --- |

(64)

Mis puutub Poola tähelepanekutesse jaemüügisektori struktuuri kohta, siis märgib komisjon, et asjaolu, et Poola väidab, (32) et astmelised maksumäärad piiravad negatiivseid muutuseid kaubanduse struktuuris (väikese mahuga kaubanduse kadumine koos suureformaadilise kaubanduse kasvuga), mis Poola arvates praegu konkurentsi moonutab, ei tähenda muud kui kinnitust, et meede on vastu võetud, pidades silmas konkurentsikeskkonda riigi jaemüügisektoris.

32

| (65) | Järelikult leiab komisjon, et meede moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi ja mõjutab liidusisest kaubandust. |
| --- | --- |

(65)

Järelikult leiab komisjon, et meede moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi ja mõjutab liidusisest kaubandust.

4.1.5.   Kokkuvõte

Kokkuvõte

| (66) | Kuna kõik aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud, teeb komisjon järelduse, et jaemüügimaks koos astmeline maksumäärade struktuuriga kujutab endast selle sätte tähenduses riigiabi. |
| --- | --- |

(66)

Kuna kõik aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud, teeb komisjon järelduse, et jaemüügimaks koos astmeline maksumäärade struktuuriga kujutab endast selle sätte tähenduses riigiabi.

4.2.   Abi kokkusobivus siseturuga

Abi kokkusobivus siseturuga

| (67) | Riigiabi loetakse siseturuga kokkusobivaks, kui see kuulub ükskõik millisesse aluslepingu artikli 107 lõikes 2 nimetatud kategooriasse, (33) ja seda võib lugeda siseturuga kokkusobivaks, kui komisjon leiab, et see kuulub ükskõik millisesse aluslepingu artikli 107 lõikes 3 nimetatud kategooriasse (34). Kohustus tõendada, et antud riigiabi on aluslepingu artikli 107 lõike 2 või artikli 107 lõike 3 alusel siseturuga kokkusobiv, lasub liikmesriigil, kes on asjaomase abi andnud (35). |
| --- | --- |

(67)

Riigiabi loetakse siseturuga kokkusobivaks, kui see kuulub ükskõik millisesse aluslepingu artikli 107 lõikes 2 nimetatud kategooriasse, (33) ja seda võib lugeda siseturuga kokkusobivaks, kui komisjon leiab, et see kuulub ükskõik millisesse aluslepingu artikli 107 lõikes 3 nimetatud kategooriasse (34). Kohustus tõendada, et antud riigiabi on aluslepingu artikli 107 lõike 2 või artikli 107 lõike 3 alusel siseturuga kokkusobiv, lasub liikmesriigil, kes on asjaomase abi andnud (35).

33

34

35

| (68) | Komisjon märgib, et Poola ametiasutused ei ole esitanud argumente selle kohta, miks on jaemüügimaks siseturuga kokkusobiv. Poola ei esitanud märkusi menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtluste kohta meetme siseturuga kokkusobivuse kohta. |
| --- | --- |

(68)

Komisjon märgib, et Poola ametiasutused ei ole esitanud argumente selle kohta, miks on jaemüügimaks siseturuga kokkusobiv. Poola ei esitanud märkusi menetluse algatamise otsuses väljendatud kahtluste kohta meetme siseturuga kokkusobivuse kohta.

| (69) | Komisjon leiab, et ühtki eespool osutatud erandit ei saa kohaldada, sest meetme eesmärk ei näi olevat ühegi neis sätetes loetletud eesmärgi saavutamine. Järelikult ei saa meedet tunnistada siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(69)

Komisjon leiab, et ühtki eespool osutatud erandit ei saa kohaldada, sest meetme eesmärk ei näi olevat ühegi neis sätetes loetletud eesmärgi saavutamine. Järelikult ei saa meedet tunnistada siseturuga kokkusobivaks.

4.3.   Abi tagasinõudmine

Abi tagasinõudmine

| (70) | Komisjoni ei ole seadusest kunagi teavitatud ja komisjon ei ole seda siseturuga kokkusobivaks tunnistanud. Kuna see kujutab endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ja uut abi määruse (EL) 2015/1589 artikli 1 punkti c tähenduses ning on kehtestatud aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud rakendamiskeeldu rikkudes, kujutab see meede endast ka ebaseaduslikku abi määruse (EL) 2015/1589 artikli 1 punkti f tähenduses. |
| --- | --- |

(70)

Komisjoni ei ole seadusest kunagi teavitatud ja komisjon ei ole seda siseturuga kokkusobivaks tunnistanud. Kuna see kujutab endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ja uut abi määruse (EL) 2015/1589 artikli 1 punkti c tähenduses ning on kehtestatud aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud rakendamiskeeldu rikkudes, kujutab see meede endast ka ebaseaduslikku abi määruse (EL) 2015/1589 artikli 1 punkti f tähenduses.

| (71) | Järeldusest, et seadus kujutab endast ebaseaduslikku ja siseturuga kokkusobimatut riigiabi, tuleneb, et abi saajad peavad selle nõukogu määruse (EL) 2015/1589 artikli 16 kohaselt tagastama. |
| --- | --- |

(71)

Järeldusest, et seadus kujutab endast ebaseaduslikku ja siseturuga kokkusobimatut riigiabi, tuleneb, et abi saajad peavad selle nõukogu määruse (EL) 2015/1589 artikli 16 kohaselt tagastama.

| (72) | Samas kinnitas Poola tulenevalt komisjoni menetluse algatamise otsuses avaldatud abi maksmise peatamise korraldusest 7. novembri 2016. aasta kirjaga, et ta on peatanud jaemüügimaksu maksmise seaduse alusel. |
| --- | --- |

(72)

Samas kinnitas Poola tulenevalt komisjoni menetluse algatamise otsuses avaldatud abi maksmise peatamise korraldusest 7. novembri 2016. aasta kirjaga, et ta on peatanud jaemüügimaksu maksmise seaduse alusel.

| (73) | Seepärast ei ole meetme alusel riigiabi tegelikult antud. Sel põhjusel puudub vajadus tagasinõudmise järele. |
| --- | --- |

(73)

Seepärast ei ole meetme alusel riigiabi tegelikult antud. Sel põhjusel puudub vajadus tagasinõudmise järele.

5.   KOKKUVÕTE

KOKKUVÕTE

| (74) | Komisjon leiab, et Poola on kõnealuse abi andnud ebaseaduslikult, rikkudes aluslepingu artikli 108 lõiget 3. |
| --- | --- |

(74)

Komisjon leiab, et Poola on kõnealuse abi andnud ebaseaduslikult, rikkudes aluslepingu artikli 108 lõiget 3.

| (75) | Käesolev otsus ei välista võimalikku menetlust kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 258, milles käsitletakse meetme kooskõla ELi toimimise lepingus sätestatud põhivabadustega, eriti lepingu artikliga 49 tagatud asutamisvabadusega, |
| --- | --- |

(75)

Käesolev otsus ei välista võimalikku menetlust kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 258, milles käsitletakse meetme kooskõla ELi toimimise lepingus sätestatud põhivabadustega, eriti lepingu artikliga 49 tagatud asutamisvabadusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Jaemüügimaksu käsitleva 6. juuli 2016. aasta seadusega kehtestatud jaemüügimaks, millel on astmeline maksumäärade struktuur, kujutab endast riigiabi, mis ei ole Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja mille Poola on kehtestanud ebaseaduslikult, rikkudes aluslepingu artikli 108 lõiget 3.

Artikkel 2

Poola tühistab kõik artiklis 1 osutatud abimeetme alusel veel tegemata maksed alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel 3

Poola tagab käesoleva otsuse rakendamise nelja kuu jooksul alates otsuse teatavakstegemise kuupäevast.

Artikkel 4

1.   Kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist esitab Poola käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjaliku kirjelduse.

2.   Poola teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud riiklike meetmete edenemisest. Poola esitab komisjoni taotlusel viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete kohta.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Poola Vabariigile.

Brüssel, 30. juuni 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  ELT C 406, 4.11.2016, lk 76.

1

(2)  Vt komisjoni otsus asjas, mis käsitleb Ungari toiduahela järelevalvetasuga seotud muudatusettepanekut (ELT C 277, 21.8.2015, lk 12). Vt ka komisjoni otsused järgmistes asjades: SA.39235 – Ungari reklaamimaks (ELT C 136, 24.4.2015, lk 7) ja SA.41187 – Ungari ravikindlustusmaks tubakatööstuses (ELT C 277, 21.8.2015, lk 24).

2

(3)  Vt Poola Riigi Teataja 2016, nr 1155.

3

(4)  Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 9).

4

(5)  Vt joonealune märkus 1.

5

(6)  Vt Poola Riigi Teataja 2016, nr 1723.

6

(7)  Vt Poola Riigi Teataja 2016, nr 2099.

7

(8)  Seaduse artikli 3 lõikes 4 sätestatakse jaemüüjate määratlus.

8

(9)  1 Poola zlott ≈ 0,238 eurot.

9

(10)  Vt otsus liidetud kohtuasjades C-182/03 ja C-217/03: Belgia ja Forum 187 ASBL vs. komisjon, EU:C:2006:416, punkt 81; otsus liidetud kohtuasjades C-106/09 P ja C-107/09 P: komisjon vs. Gibraltari valitsus ja Ühendkuningriik, EU:C:2011:732; otsus kohtuasjas C-417/10: 3M Italia, EU:C:2012:184, punkt 25, ja määrus kohtuasjas C-529/10: Safilo, EU:C:2012:188, punkt 18; vt ka otsus kohtuasjas T-538/11: Belgia vs. komisjon, EU:T:2015:188, punkt 66.

10

vs

vs

vs

(11)  Vt otsus kohtuasjas C-399/08 P: komisjon vs. Deutsche Post, EU:C:2010:481, punkt 38 ja seal viidatud kohtupraktika.

11

vs

(12)  Vt otsus kohtuasjas C-399/08 P: komisjon vs. Deutsche Post, EU:C:2010:481, punkt 39 ja seal viidatud kohtupraktika.

12

vs

(13)  Vt otsus liidetud kohtuasjades C-106/09 P ja C-107/09 P: komisjon vs. Gibraltari valitsus ja Ühendkuningriik, EU:C:2011:732, punkt 72 ja seal viidatud kohtupraktika.

13

vs

(14)  Jaemüügiettevõtjad, kes omavad ja käitavad mitut jaeketi kauplust ning keda käsitletakse jaemüügimaksu seisukohast ühe maksukohustuslasena.

14

(15)  Vt otsus kohtuasjas C-169/08: Presidente del Consiglio dei Ministri EU:C:2009:709, punkt 58.

15

(16)  Otsus kohtuasjas C-143/99: Adria-Wien Pipeline, EU:C:2001:598, punkt 38.

16

(17)  Vt otsus kohtuasjas C-66/02: Itaalia vs. komisjon, EU:C:2005:768, punkt 78; otsus kohtuasjas C-222/04: Cassa di Risparmio di Firenze SpA jt, EU:C:2006:8, punkt 132; otsus kohtuasjas C-522/13: Ministerio de Defensa ja Navantia, EU:C:2014:2262, punktid 21–31.

17

vs

(18)  Vt otsus liidetud kohtuasjades C-393/04 ja C-41/05: Air Liquide Industries Belgium, EU:C:2006:403, punkt 30, ja otsus kohtuasjas C-387/92: Banco Exterior de España, EU:C:1994:100, punkt 14.

18

(19)  Arvutatud kui maksumaksja poolt asjaomasel kuul tasumisele kuuluva maksu summa, mis on jagatud selle maksumaksja käibega samas kuus.

19

(20)  Frantsiisimudelis on iga frantsiisivõtja eraldi maksukohustuslane. Tõenäolises olukorras, kus frantsiisivõtja omab ja käitab üksnes üht kauplust, kohaldatakse käibelt arvestatavat maksu selle ühe poe käibe suhtes. Valdusettevõtja mudelis ei ole iga eraldi kauplus maksukohustuslane. Maksu ja selle astmelise maksumäära ülesehitust kohaldatakse valdusettevõtja kõikide kaupluste kogukäibe suhtes.

20

(21)  Vt näiteks kohtuasi C-279/08 P: komisjon vs. Madalmaad (NOx), EU:C:2011:551; kohtuasi C-143/99: Adria-Wien Pipeline, EU:C:2001:598; liidetud kohtuasjad C-78/08 kuni C-80/08: Paint Graphos jt, EU:C:2011:550 ja EU:C:2010:411; kohtuasi C-308/01: GIL Insurance, EU:C:2004:252 ja EU:C:2003:481.

21

vs

(22)  Komisjoni teatis riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes (EÜT C 384, 10.12.1998, lk 3).

22

(23)  Vt põhjendus 25.

23

(24)  Liidetud kohtuasjad C-106/09 P ja C-107/09 P: komisjon ja Hispaania vs. Gibraltari valitsus ja Ühendkuningriik, EU:C:2011:732.

24

vs

(25)  
  Ibid., punkt 92.

25

Ibid

(26)  Kohtuasi C-487/06 P: British Aggregates vs. komisjon, EU:C:2008:757, punktid 85 ja 89 ning seal viidatud kohtupraktika, ja kohtuasi C-279/08 P: komisjon vs. Madalmaad (NOx), EU:C:2011:551, punkt 51.

26

vs

vs

(27)  Liidetud kohtuasjad C-106/09 P ja C-107/09 P: komisjon ja Hispaania vs. Gibraltari valitsus ja Ühendkuningriik, EU:C:2011:732.

27

vs

(28)  Vt https://www.wiadomoscihandlowe.pl/artykuly/podatek-handlowy-w-praktyce-wiemy-ile-firm-zlozylo,9669/5. Jaemüügimaksu summa, mille kõik maksumaksjad on deklareerinud, oli nimetatud kuul 114 miljonit Poola zlotti. Ligikaudu 70 % sellest summast, s.o 78,9 miljonit Poola zlotti, peavad tasuma kümme suurimat Poolas tegutsevat jaemüüjat ning üksnes 12 jaemüügiettevõtja suhtes kohaldati kõrgeimat maksumäära 1,4 %. Poolas tegutsevate jaemüügiettevõtjate arvu kohta vt ka „Rynek detalicznego handlu spożywczego w Polsce“, Fundacja Republikańska, Varsovie 2016.

28

(29)  Vt näiteks liidetud kohtuasjad C-78/08 kuni C-80/08: Paint Graphos jt, EU:C:2011:550, punkt 69.

29

(30)  Vt komisjoni teatis riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes (EÜT C 384, 10.12.1998, lk 3), punkt 24. Väide, et ümberjagamise eesmärk võib astmelist maksumäära õigustada, esitatakse sõnaselgelt ainult kasumi või (neto)tulu maksustamise, mitte käibe maksustamise kohta.

30

(31)  Peale selle võib frantsiisivõtjate võrgustik, mis tegutseb sama kaubamärgi all, samuti avaldada kollektiivselt sarnast mõju tootjate ja tarnijate marginaalidele nagu suured integreeritud ettevõtjad, ning ilmselt kuritarvitab seda. Siiski koheldakse neid jaemüügimaksu kohaldamisel erinevalt.

31

(32)  Vt Poola 7. novembri 2016. aasta teade komisjonile vastuseks menetluse algatamise otsusele.

32

(33)  Aluslepingu artikli 107 lõikes 2 sätestatud erandid puudutavad järgmist abi: a) üksiktarbijatele antav sotsiaalabi; b) loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antav abi; ja c) Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondade majandusele antav abi.

33

(34)  Aluslepingu artikli 107 lõikes 3 sätestatud erandid puudutavad järgmist abi: a) abi majandusarengu edendamiseks teatavates piirkondades; b) abi üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks või mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks; c) abi teatud majandustegevuse või teatavate majanduspiirkondade arengu soodustamiseks; d) abi kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks ja e) nõukogu otsusega määratud abi.

34

(35)  Kohtuasi T-68/03: Olympiaki Aeroporia Ypiresies vs. komisjon, EU:T:2007:253, punkt 34.

35

vs

---