# Euroopa Liidu C 224/8. j

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 224 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik8. juuni 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 224

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik8. juuni 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2021–202222.–25. novembri 2021. aasta istungidVASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2021–202222.–25. novembri 2021. aasta istungidVASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 23. november 2021 |
| 2022/C 224/01 | Euroopa Parlamendi 23. novembri 2021. aasta resolutsioon ELi spordipoliitika kohta – hinnang ja võimalikud tulevikusuundumused (2021/2058(INI)) | 2 |
| 2022/C 224/02 | Euroopa Parlamendi 23. novembri 2021. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile ELi aruandluse, seire ja auditeerimise digitaliseerimise kohta (2021/2054(INL)) | 11 |
| | Kolmapäev, 24. november 2021 |
| 2022/C 224/03 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2021. aasta resolutsioon Euroopa kriitilise tähtsusega toorainete strateegia kohta (2021/2011(INI)) | 22 |
| 2022/C 224/04 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2021. aasta resolutsioon finantsmääruse läbivaatamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 jõustumist silmas pidades (2021/2162(INI)) | 37 |
| 2022/C 224/05 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2021. aasta resolutsioon Euroopa ravimistrateegia kohta (2021/2013(INI)) | 47 |
| | Neljapäev, 25. november 2021 |
| 2022/C 224/06 | Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile seadusliku rände poliitika ja õiguse kohta (2020/2255(INL)) | 69 |
| 2022/C 224/07 | Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta resolutsioon Euroopa sotsiaalkindlustuspassi kasutuselevõtu kohta sotsiaalkindlustusõiguste digitaalse jõustamise ja õiglase liikuvuse parandamiseks (2021/2620(RSP)) | 81 |
| 2022/C 224/08 | Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta resolutsioon mitmepoolsete läbirääkimiste kohta seoses WTO ministrite 12. konverentsiga, mis toimub Genfis 30. novembrist3. detsembrini 2021 (2021/2769(RSP)) | 89 |
| 2022/C 224/09 | Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta resolutsioon veoautode parklate turvalisuse kohta ELis (2021/2918(RSP)) | 95 |
| 2022/C 224/10 | Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta resolutsioon olukorra kohta Somaalias (2021/2981(RSP)) | 99 |
| 2022/C 224/11 | Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta resolutsioon inimõiguste rikkumise kohta eraõiguslike sõjaliste ja turvateenuste osutajate, eelkõige Wagneri rühmituse poolt (2021/2982(RSP)) | 104 |
| 2022/C 224/12 | Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Kamerunis (2021/2983(RSP)) | 111 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 23. november 2021

2022/C 224/01

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2021. aasta resolutsioon ELi spordipoliitika kohta – hinnang ja võimalikud tulevikusuundumused (2021/2058(INI))

2

2022/C 224/02

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2021. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile ELi aruandluse, seire ja auditeerimise digitaliseerimise kohta (2021/2054(INL))

11

Kolmapäev, 24. november 2021

2022/C 224/03

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2021. aasta resolutsioon Euroopa kriitilise tähtsusega toorainete strateegia kohta (2021/2011(INI))

22

2022/C 224/04

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2021. aasta resolutsioon finantsmääruse läbivaatamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 jõustumist silmas pidades (2021/2162(INI))

37

2022/C 224/05

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2021. aasta resolutsioon Euroopa ravimistrateegia kohta (2021/2013(INI))

47

Neljapäev, 25. november 2021

2022/C 224/06

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile seadusliku rände poliitika ja õiguse kohta (2020/2255(INL))

69

2022/C 224/07

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta resolutsioon Euroopa sotsiaalkindlustuspassi kasutuselevõtu kohta sotsiaalkindlustusõiguste digitaalse jõustamise ja õiglase liikuvuse parandamiseks (2021/2620(RSP))

81

2022/C 224/08

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta resolutsioon mitmepoolsete läbirääkimiste kohta seoses WTO ministrite 12. konverentsiga, mis toimub Genfis 30. novembrist3. detsembrini 2021 (2021/2769(RSP))

89

2022/C 224/09

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta resolutsioon veoautode parklate turvalisuse kohta ELis (2021/2918(RSP))

95

2022/C 224/10

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta resolutsioon olukorra kohta Somaalias (2021/2981(RSP))

99

2022/C 224/11

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta resolutsioon inimõiguste rikkumise kohta eraõiguslike sõjaliste ja turvateenuste osutajate, eelkõige Wagneri rühmituse poolt (2021/2982(RSP))

104

2022/C 224/12

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Kamerunis (2021/2983(RSP))

111

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 23. november 2021 |
| 2022/C 224/13 | P9_TA(2021)0456Ühine põllumajanduspoliitika – liikmesriikide koostatavate EAGFi ja EAFRD rahastatavate strateegiakavade toetamine ***IEuroopa Parlamendi 23. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse eeskirjad, kuidas toetada liikmesriikide koostatavaid Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavaid ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavu (ÜPP strateegiakavad), ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013 (COM(2018)0392 – C8-0248/2018 – 2018/0216(COD))P9_TC1-COD(2018)0216Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/..., millega kehtestatakse liikmesriikide koostatavate Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavate ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade (ÜPP strateegiakavad) toetamise reeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013 | 115 |
| 2022/C 224/14 | P9_TA(2021)0457Ühise põllumajanduspoliitika rahastamine, haldamine ja seire ***IEuroopa Parlamendi 23. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013 (COM(2018)0393 – C8-0247/2018 – 2018/0217(COD))P9_TC1-COD(2018)0217Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/..., mis käsitleb ühise põllumajanduspoliitika rahastamist, haldamist ja seiret ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1306/2013 | 118 |
| 2022/C 224/15 | P9_TA(2021)0458Ühine põllumajanduspoliitika – ÜTK määruse ja muude määruste muutmine ***IEuroopa Parlamendi 23. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus, määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, määrust (EL) nr 251/2014 aromatiseeritud veinitoodete määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta, määrust (EL) nr 228/2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks, ning määrust (EL) nr 229/2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks (COM(2018)0394 – C8-0246/2018 – 2018/0218(COD))P9_TC1-COD(2018)0218Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus, määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, määrust (EL) nr 251/2014 aromatiseeritud veinitoodete määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning määrust (EL) nr 228/2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks | 122 |
| 2022/C 224/16 | P9_TA(2021)0459Maksejõuetusmenetlust käsitleva määruse A ja B lisa asendamine ***IEuroopa Parlamendi 23. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asendatakse määruse (EL) 2015/848 (maksejõuetusmenetluse kohta) A ja B lisa (COM(2021)0231 – C9-0178/2021 – 2021/0118(COD))P9_TC1-COD(2021)0118Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/..., millega muudetakse määrust (EL) 2015/848 (maksejõuetusmenetluse kohta) selle A ja B lisa asendamiseks | 126 |
| 2022/C 224/17 | P9_TA(2021)0460Põllumajanduslike majapidamiste integreeritud statistika: liidu toetus mitmeaastases finantsraamistikus aastateks 2021–2027 ***IEuroopa Parlamendi 23. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2018/1091 seoses liidu toetusega põllumajanduslike majapidamiste integreeritud statistika jaoks aastate 2021–2027 finantsraamistikus (COM(2021)0477 – C9-0346/2021 – 2021/0270(COD))P9_TC1-COD(2021)0270Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/..., millega muudetakse määrust (EL) 2018/1091 seoses liidu toetusega põllumajanduslike majapidamiste integreeritud statistika jaoks vastavalt nõukogu määrusele (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 | 127 |
| 2022/C 224/18 | P9_TA(2021)0461Kombineeritud või kindlustuspõhiste ja investeerimistoodete põhiteabedokumente käsitleva üleminekukorra kehtivusaja pikendamine ***IEuroopa Parlamendi 23. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1286/2014 seoses fondivalitsejate, äriühinguna asutatud fondide ja vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondid) ja muude fondide kui eurofondide osakute kohta nõu andvate või neid müüvate isikute suhtes kohaldatava üleminekukorra kehtivusaja pikendamisega (COM(2021)0397 – C9-0326/2021 – 2021/0215(COD))P9_TC1-COD(2021)0215Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 1286/2014, et pikendada fondivalitsejate, äriühinguna asutatud fondide ja vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondid) ja muude fondide kui eurofondide osakute osas nõustavate või neid müüvate isikute suhtes kohaldatava üleminekukorra kehtivusaega | 128 |
| 2022/C 224/19 | P9_TA(2021)0462Vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad (eurofondid) ning põhiteabedokumentide kasutamine ***IEuroopa Parlamendi 23. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/65/EÜ seoses põhiteabedokumentide kasutamisega vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondid) fondivalitsejate poolt (COM(2021)0399 – C9-0327/2021 – 2021/0219(COD))P9_TC1-COD(2021)0219Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2021/..., millega muudetakse direktiivi 2009/65/EÜ seoses põhiteabedokumentide kasutamisega vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondid) fondivalitsejate poolt | 129 |
| | Kolmapäev, 24. november 2021 |
| 2022/C 224/20 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon eelarvemenetluse raames lepituskomitees heaks kiidetud Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarve projekti ühise teksti kohta (13911/2021 – C9-0428/2021 – 2021/0227(BUD)) | 130 |
| 2022/C 224/21 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2021. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2021. aasta paranduseelarve projekti nr 5/2021 kohta – Humanitaarabi andmine Türgis viibivatele pagulastele (12444/2021 – C9-0380/2021 – 2021/0226(BUD)) | 151 |
| 2022/C 224/22 | Euroopa Parlamendi 24. novembri 2021. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2021. aasta paranduseelarve projekti nr 6/2021 kohta – täiendavad vaktsiinidoosid väikese või keskmisest väiksema sissetulekuga riikidele, ELi elanikkonnakaitse mehhanismi tugevdamine ning muud tulude ja kulude kohandused (14038/2021 – C9-0425/2021 – 2021/0326(BUD)) | 153 |
| | Neljapäev, 25. november 2021 |
| 2022/C 224/23 | Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Hispaania taotlus – EGF/2021/001 ES/País Vasco metal) (COM(2021)0618 – C9-0377/2021 – 2021/0316(BUD)) | 155 |
| 2022/C 224/24 | Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse Euroopa Liidu liikmesriikidel anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Filipiinide ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga (COM(2021)0359 – C9-0361/2021 – 2021/0178(NLE)) | 159 |
| 2022/C 224/25 | Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse liikmesriikidel anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Jamaica ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga (COM(2021)0363 – C9-0334/2021 – 2021/0179(NLE)) | 160 |
| 2022/C 224/26 | Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse Euroopa Liidu liikmesriikidel anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Boliivia ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga (COM(2021)0369 – C9-0336/2021 – 2021/0183(NLE)) | 161 |
| 2022/C 224/27 | Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse Euroopa Liidu liikmesriikidel anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Pakistani ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga (COM(2021)0368 – C9-0335/2021 – 2021/0182(NLE)) | 162 |
| 2022/C 224/28 | Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse liikmesriikidel anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Tuneesia ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga (COM(2021)0371 – C9-0337/2021 – 2021/0198(NLE)) | 163 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 23. november 2021

2022/C 224/13

P9_TA(2021)0456Ühine põllumajanduspoliitika – liikmesriikide koostatavate EAGFi ja EAFRD rahastatavate strateegiakavade toetamine ***IEuroopa Parlamendi 23. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse eeskirjad, kuidas toetada liikmesriikide koostatavaid Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavaid ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavu (ÜPP strateegiakavad), ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013 (COM(2018)0392 – C8-0248/2018 – 2018/0216(COD))P9_TC1-COD(2018)0216Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/..., millega kehtestatakse liikmesriikide koostatavate Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavate ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade (ÜPP strateegiakavad) toetamise reeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013

115

2022/C 224/14

P9_TA(2021)0457Ühise põllumajanduspoliitika rahastamine, haldamine ja seire ***IEuroopa Parlamendi 23. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013 (COM(2018)0393 – C8-0247/2018 – 2018/0217(COD))P9_TC1-COD(2018)0217Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/..., mis käsitleb ühise põllumajanduspoliitika rahastamist, haldamist ja seiret ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1306/2013

118

2022/C 224/15

P9_TA(2021)0458Ühine põllumajanduspoliitika – ÜTK määruse ja muude määruste muutmine ***IEuroopa Parlamendi 23. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus, määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, määrust (EL) nr 251/2014 aromatiseeritud veinitoodete määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta, määrust (EL) nr 228/2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks, ning määrust (EL) nr 229/2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks (COM(2018)0394 – C8-0246/2018 – 2018/0218(COD))P9_TC1-COD(2018)0218Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus, määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, määrust (EL) nr 251/2014 aromatiseeritud veinitoodete määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning määrust (EL) nr 228/2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks

122

2022/C 224/16

P9_TA(2021)0459Maksejõuetusmenetlust käsitleva määruse A ja B lisa asendamine ***IEuroopa Parlamendi 23. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asendatakse määruse (EL) 2015/848 (maksejõuetusmenetluse kohta) A ja B lisa (COM(2021)0231 – C9-0178/2021 – 2021/0118(COD))P9_TC1-COD(2021)0118Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/..., millega muudetakse määrust (EL) 2015/848 (maksejõuetusmenetluse kohta) selle A ja B lisa asendamiseks

126

2022/C 224/17

P9_TA(2021)0460Põllumajanduslike majapidamiste integreeritud statistika: liidu toetus mitmeaastases finantsraamistikus aastateks 2021–2027 ***IEuroopa Parlamendi 23. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2018/1091 seoses liidu toetusega põllumajanduslike majapidamiste integreeritud statistika jaoks aastate 2021–2027 finantsraamistikus (COM(2021)0477 – C9-0346/2021 – 2021/0270(COD))P9_TC1-COD(2021)0270Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/..., millega muudetakse määrust (EL) 2018/1091 seoses liidu toetusega põllumajanduslike majapidamiste integreeritud statistika jaoks vastavalt nõukogu määrusele (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027

127

2022/C 224/18

P9_TA(2021)0461Kombineeritud või kindlustuspõhiste ja investeerimistoodete põhiteabedokumente käsitleva üleminekukorra kehtivusaja pikendamine ***IEuroopa Parlamendi 23. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1286/2014 seoses fondivalitsejate, äriühinguna asutatud fondide ja vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondid) ja muude fondide kui eurofondide osakute kohta nõu andvate või neid müüvate isikute suhtes kohaldatava üleminekukorra kehtivusaja pikendamisega (COM(2021)0397 – C9-0326/2021 – 2021/0215(COD))P9_TC1-COD(2021)0215Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 1286/2014, et pikendada fondivalitsejate, äriühinguna asutatud fondide ja vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondid) ja muude fondide kui eurofondide osakute osas nõustavate või neid müüvate isikute suhtes kohaldatava üleminekukorra kehtivusaega

128

2022/C 224/19

P9_TA(2021)0462Vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad (eurofondid) ning põhiteabedokumentide kasutamine ***IEuroopa Parlamendi 23. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/65/EÜ seoses põhiteabedokumentide kasutamisega vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondid) fondivalitsejate poolt (COM(2021)0399 – C9-0327/2021 – 2021/0219(COD))P9_TC1-COD(2021)0219Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2021/..., millega muudetakse direktiivi 2009/65/EÜ seoses põhiteabedokumentide kasutamisega vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondid) fondivalitsejate poolt

129

Kolmapäev, 24. november 2021

2022/C 224/20

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon eelarvemenetluse raames lepituskomitees heaks kiidetud Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarve projekti ühise teksti kohta (13911/2021 – C9-0428/2021 – 2021/0227(BUD))

130

2022/C 224/21

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2021. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2021. aasta paranduseelarve projekti nr 5/2021 kohta – Humanitaarabi andmine Türgis viibivatele pagulastele (12444/2021 – C9-0380/2021 – 2021/0226(BUD))

151

2022/C 224/22

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2021. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2021. aasta paranduseelarve projekti nr 6/2021 kohta – täiendavad vaktsiinidoosid väikese või keskmisest väiksema sissetulekuga riikidele, ELi elanikkonnakaitse mehhanismi tugevdamine ning muud tulude ja kulude kohandused (14038/2021 – C9-0425/2021 – 2021/0326(BUD))

153

Neljapäev, 25. november 2021

2022/C 224/23

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Hispaania taotlus – EGF/2021/001 ES/País Vasco metal) (COM(2021)0618 – C9-0377/2021 – 2021/0316(BUD))

155

2022/C 224/24

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse Euroopa Liidu liikmesriikidel anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Filipiinide ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga (COM(2021)0359 – C9-0361/2021 – 2021/0178(NLE))

159

2022/C 224/25

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse liikmesriikidel anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Jamaica ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga (COM(2021)0363 – C9-0334/2021 – 2021/0179(NLE))

160

2022/C 224/26

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse Euroopa Liidu liikmesriikidel anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Boliivia ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga (COM(2021)0369 – C9-0336/2021 – 2021/0183(NLE))

161

2022/C 224/27

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse Euroopa Liidu liikmesriikidel anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Pakistani ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga (COM(2021)0368 – C9-0335/2021 – 2021/0182(NLE))

162

2022/C 224/28

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse liikmesriikidel anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Tuneesia ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga (COM(2021)0371 – C9-0337/2021 – 2021/0198(NLE))

163

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

8.6.2022

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2021–2022

22.–25. novembri 2021. aasta istungid

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 23. november 2021

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/2

---

P9_TA(2021)0463

ELi spordipoliitika: hinnang ja võimalikud tulevikusuundumused

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2021. aasta resolutsioon ELi spordipoliitika kohta – hinnang ja võimalikud tulevikusuundumused (2021/2058(INI))

(2022/C 224/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (EL toimimise leping) artikleid 6 ja 165, milles täpsustatakse liidu pädevust ja tegevust spordi valdkonnas, eelkõige Euroopa spordiküsimuste edendamisel, võttes samal ajal arvesse spordi eripära, selle vabatahtlikul tegevusel põhinevaid struktuure ning selle sotsiaalset ja hariduslikku funktsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (EL toimimise leping) artikleid 6 ja 165, milles täpsustatakse liidu pädevust ja tegevust spordi valdkonnas, eelkõige Euroopa spordiküsimuste edendamisel, võttes samal ajal arvesse spordi eripära, selle vabatahtlikul tegevusel põhinevaid struktuure ning selle sotsiaalset ja hariduslikku funktsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja selle 17 kestliku arengu eesmärki, eriti spordi rolli kestliku arengu olulise võimaldajana ja selle panust rahu, sallivuse ja austamise edendamisse ning naiste ja noorte, üksikisikute ja kogukondade mõjuvõimu suurendamisel, samuti tervishoiu, hariduse ja sotsiaalse kaasatuse eesmärkide saavutamisel (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja selle 17 kestliku arengu eesmärki, eriti spordi rolli kestliku arengu olulise võimaldajana ja selle panust rahu, sallivuse ja austamise edendamisse ning naiste ja noorte, üksikisikute ja kogukondade mõjuvõimu suurendamisel, samuti tervishoiu, hariduse ja sotsiaalse kaasatuse eesmärkide saavutamisel (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrust (EL) 2021/817, millega luuakse liidu haridus- ja koolitus-, noorte- ning spordiprogramm „Erasmus+“ ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1288/2013 (2), eriti selle spordi peatükki, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrust (EL) 2021/817, millega luuakse liidu haridus- ja koolitus-, noorte- ning spordiprogramm „Erasmus+“ ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1288/2013 (2), eriti selle spordi peatükki,

| — | võttes arvesse komisjoni 11. juuli 2007. aasta valget raamatut spordi kohta (COM(2007)0391), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. juuli 2007. aasta valget raamatut spordi kohta (COM(2007)0391),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. jaanuari 2011. aasta teatist „Euroopa mõõtme arendamine spordis“ (COM(2011)0012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. jaanuari 2011. aasta teatist „Euroopa mõõtme arendamine spordis“ (COM(2011)0012),

| — | võttes arvesse komisjoni 7. juuli 2020. aasta teatist Euroopa Liidu spordi töökava (2017–2020) rakendamise ja asjakohasuse kohta (COM(2020)0293), eriti selle soovitusi tulevikuks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. juuli 2020. aasta teatist Euroopa Liidu spordi töökava (2017–2020) rakendamise ja asjakohasuse kohta (COM(2020)0293), eriti selle soovitusi tulevikuks,

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2021. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit: puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030“ (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2021. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit: puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030“ (COM(2021)0101),

| — | võttes arvesse ELi 16. novembri 2012. aasta suuniseid „Dual Careers of Athletes – Recommended Policy Actions in Support of Dual Careers in High-Performance Sport“ (Sportlaste topeltkarjäär – soovitatud poliitilised meetmed topeltkarjääri toetamiseks tippspordis), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 16. novembri 2012. aasta suuniseid „Dual Careers of Athletes – Recommended Policy Actions in Support of Dual Careers in High-Performance Sport“ (Sportlaste topeltkarjäär – soovitatud poliitilised meetmed topeltkarjääri toetamiseks tippspordis),

| — | võttes arvesse oma 2. veebruari 2012. aasta resolutsiooni Euroopa mõõtme kohta spordis (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. veebruari 2012. aasta resolutsiooni Euroopa mõõtme kohta spordis (3),

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni võistluste tulemuste kokkuleppimise ja korruptsiooni kohta spordis (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni võistluste tulemuste kokkuleppimise ja korruptsiooni kohta spordis (4),

| — | võttes arvesse oma 11. juuni 2015. aasta resolutsiooni FIFA kõrgeid ametnikke puudutavate korruptsioonijuhtumite hiljutise paljastamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. juuni 2015. aasta resolutsiooni FIFA kõrgeid ametnikke puudutavate korruptsioonijuhtumite hiljutise paljastamise kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 2. veebruari 2017. aasta resolutsiooni „Integreeritud lähenemisviis spordipoliitikale: hea juhtimistava, kättesaadavus ja ausameelsus“ (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. veebruari 2017. aasta resolutsiooni „Integreeritud lähenemisviis spordipoliitikale: hea juhtimistava, kättesaadavus ja ausameelsus“ (6),

| — | võttes arvesse oma 15. septembri 2020. aasta resolutsiooni tõhusate meetmete kohta programmide „Erasmus+“ ja „Loov Euroopa“ ning Euroopa solidaarsuskorpuse keskkonnasäästlikumaks muutmiseks (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. septembri 2020. aasta resolutsiooni tõhusate meetmete kohta programmide „Erasmus+“ ja „Loov Euroopa“ ning Euroopa solidaarsuskorpuse keskkonnasäästlikumaks muutmiseks (7),

| — | võttes arvesse oma 10. veebruari 2021. aasta resolutsiooni COVID-19 mõju kohta noortele ja spordile (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. veebruari 2021. aasta resolutsiooni COVID-19 mõju kohta noortele ja spordile (8),

| — | võttes arvesse oma 19. mai 2021. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile spordiürituste korraldajate probleemide kohta digikeskkonnas (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. mai 2021. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile spordiürituste korraldajate probleemide kohta digikeskkonnas (9),

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsiooni Euroopa Liidu spordialase töökava (1. jaanuar 2021 – 30. juuni 2024) (10) kohta, eriti selle töökava prioriteetseid valdkondi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsiooni Euroopa Liidu spordialase töökava (1. jaanuar 2021 – 30. juuni 2024) (10) kohta, eriti selle töökava prioriteetseid valdkondi,

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldusi, mis käsitlevad võitlust korruptsiooni vastu spordis (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldusi, mis käsitlevad võitlust korruptsiooni vastu spordis (11),

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldusi puuetega inimeste juurdepääsu kohta spordile (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldusi puuetega inimeste juurdepääsu kohta spordile (12),

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldusi COVID-19 pandeemia mõju kohta spordisektorile ja kõnealuse sektori taastumise kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldusi COVID-19 pandeemia mõju kohta spordisektorile ja kõnealuse sektori taastumise kohta (13),

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldusi treenerite võimestamise kohta oskuste ja pädevuste omandamise võimaluste parandamise kaudu (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldusi treenerite võimestamise kohta oskuste ja pädevuste omandamise võimaluste parandamise kaudu (14),

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldusi spordiinnovatsiooni kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldusi spordiinnovatsiooni kohta (15),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 16. novembri 1989. aasta dopinguvastast konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 16. novembri 1989. aasta dopinguvastast konventsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 18. septembri 2014. aasta spordivõistlustega manipuleerimise vastast konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 18. septembri 2014. aasta spordivõistlustega manipuleerimise vastast konventsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 3. juuli 2016. aasta konventsiooni integreeritud lähenemisviisi kohta jalgpallivõistluste ja teiste spordisündmustega seotud ohutusele, julgeolekule ning teenustele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 3. juuli 2016. aasta konventsiooni integreeritud lähenemisviisi kohta jalgpallivõistluste ja teiste spordisündmustega seotud ohutusele, julgeolekule ning teenustele,

| — | võttes arvesse 16. mail 2001. aastal muudetud spordieetika koodeksit ja 13. oktoobril 2021. aastal muudetud Euroopa Nõukogu Euroopa spordihartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. mail 2001. aastal muudetud spordieetika koodeksit ja 13. oktoobril 2021. aastal muudetud Euroopa Nõukogu Euroopa spordihartat,

| — | võttes arvesse UNESCO 19. oktoobri 2005. aasta spordis dopingu kasutamise vastast rahvusvahelist konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNESCO 19. oktoobri 2005. aasta spordis dopingu kasutamise vastast rahvusvahelist konventsiooni,

| — | võttes arvesse oma 2021. aasta juunikuu uuringut pealkirjaga „ELi spordipoliitika: hinnang ja võimalikud tulevikusuundumused“ (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2021. aasta juunikuu uuringut pealkirjaga „ELi spordipoliitika: hinnang ja võimalikud tulevikusuundumused“ (16),

| — | võttes arvesse Ecoryse, KEA ning Sport and Citizenship’i Euroopa Komisjoni hariduse, noorte, spordi ja kultuuri peadirektoraadile 2016. aasta juunis esitatud lõpparuannet pealkirjaga „Mapping and analysis of the specificity of sport“ (Spordi eripära kaardistamine ja analüüs), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ecoryse, KEA ning Sport and Citizenship’i Euroopa Komisjoni hariduse, noorte, spordi ja kultuuri peadirektoraadile 2016. aasta juunis esitatud lõpparuannet pealkirjaga „Mapping and analysis of the specificity of sport“ (Spordi eripära kaardistamine ja analüüs),

| — | võttes arvesse Ecoryse ja SportsEconAustria 2020. aastal Euroopa Komisjonile esitatud aruannet „Mapping study on measuring the economic impact of COVID-19 on the sport sector in the EU“ (Kaardistusuuring COVID-19 poolt ELi spordisektorile avaldatud majandusliku mõju mõõtmiseks), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ecoryse ja SportsEconAustria 2020. aastal Euroopa Komisjonile esitatud aruannet „Mapping study on measuring the economic impact of COVID-19 on the sport sector in the EU“ (Kaardistusuuring COVID-19 poolt ELi spordisektorile avaldatud majandusliku mõju mõõtmiseks),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A9-0318/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A9-0318/2021),

| A. | arvestades, et spordil on ülioluline roll Euroopa kodanike sotsiaal-, kultuuri- ja hariduselus ning see edendab selliseid väärtusi nagu demokraatia, austamine, solidaarsus, mitmekesisus ja võrdsus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et spordil on ülioluline roll Euroopa kodanike sotsiaal-, kultuuri- ja hariduselus ning see edendab selliseid väärtusi nagu demokraatia, austamine, solidaarsus, mitmekesisus ja võrdsus;

| B. | arvestades, et sport hoogustab integratsiooni, eriti piiratud võimalustega inimeste puhul; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et sport hoogustab integratsiooni, eriti piiratud võimalustega inimeste puhul;

| C. | arvestades, et sport peab olema kaasav ja avatud kõigile, olenemata vanusest, soost, puudest või kultuurilisest ja sotsiaal-majanduslikust taustast; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et sport peab olema kaasav ja avatud kõigile, olenemata vanusest, soost, puudest või kultuurilisest ja sotsiaal-majanduslikust taustast;

| D. | arvestades, et sport on kasvav majandussektor, mis soodustab majanduskasvu ja töökohtade loomist ELis ning seeläbi ka liidu jõukuse suurendamist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et sport on kasvav majandussektor, mis soodustab majanduskasvu ja töökohtade loomist ELis ning seeläbi ka liidu jõukuse suurendamist;

| E. | arvestades, et sport aitab tugevdada Euroopa integratsiooni ja ELi positsiooni rahvusvahelises koostöös; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et sport aitab tugevdada Euroopa integratsiooni ja ELi positsiooni rahvusvahelises koostöös;

| F. | arvestades, et COVID-19 on avaldanud spordisektorile negatiivset majanduslikku ja sotsiaalset mõju; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et COVID-19 on avaldanud spordisektorile negatiivset majanduslikku ja sotsiaalset mõju;

| G. | arvestades, et EL peaks püüdma spordi Euroopa mõõdet edasi arendada, võttes samas arvesse selle spetsiifilist olemust ja autonoomiat; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EL peaks püüdma spordi Euroopa mõõdet edasi arendada, võttes samas arvesse selle spetsiifilist olemust ja autonoomiat;

| H. | arvestades, et ELi spordipoliitika peab toetama nii tipp- kui ka rohujuure tasandi sporti, sh aktiivse vabaaja veetmise vorme; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi spordipoliitika peab toetama nii tipp- kui ka rohujuure tasandi sporti, sh aktiivse vabaaja veetmise vorme;

| I. | arvestades, et rohujuure tasandi sport aitab kaasa noorte oskuste arendamisele ja edendab vabatahtliku tegevuse kaudu kodanikuosalust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et rohujuure tasandi sport aitab kaasa noorte oskuste arendamisele ja edendab vabatahtliku tegevuse kaudu kodanikuosalust;

| J. | arvestades, et noored sportlased seisavad silmitsi ülesandega ühitada oma spordikarjäär, väljaõpe ja kutsetegevus; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et noored sportlased seisavad silmitsi ülesandega ühitada oma spordikarjäär, väljaõpe ja kutsetegevus;

| K. | arvestades, et spordil on positiivne mõju kodanike tervisele ja heaolule; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et spordil on positiivne mõju kodanike tervisele ja heaolule;

| L. | arvestades, et sporditaristu arendamine on oluline tegur äärepoolseimates ja ebasoodsas olukorras olevates piirkondades elukvaliteedi ja majanduslike võimaluste parandamisel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et sporditaristu arendamine on oluline tegur äärepoolseimates ja ebasoodsas olukorras olevates piirkondades elukvaliteedi ja majanduslike võimaluste parandamisel;

| M. | arvestades, et sporti ohustavad mitmed probleemid, nagu juhtimisküsimused, korruptsioon, võistluste tulemuste kokkuleppimine, doping, rahastamine, digitaalne piraatlus, puhtalt kasumipõhised mudelid, inimõiguste rikkumine, diskrimineerimine ja vägivald, keskkonnamõjud ja kestlikkusega seotud mured; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et sporti ohustavad mitmed probleemid, nagu juhtimisküsimused, korruptsioon, võistluste tulemuste kokkuleppimine, doping, rahastamine, digitaalne piraatlus, puhtalt kasumipõhised mudelid, inimõiguste rikkumine, diskrimineerimine ja vägivald, keskkonnamõjud ja kestlikkusega seotud mured;

| N. | arvestades, et naised on spordis endiselt alaesindatud nii juhtorganites kui ka meedias; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et naised on spordis endiselt alaesindatud nii juhtorganites kui ka meedias;

| O. | arvestades, et spordiürituste otseülekannete ebaseaduslik voogedastus ohustab nii professionaalse kui ka rohujuure tasandi spordi majanduslikku stabiilsust, mis sõltub spordiülekandeõigustest saadavast tulust; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et spordiürituste otseülekannete ebaseaduslik voogedastus ohustab nii professionaalse kui ka rohujuure tasandi spordi majanduslikku stabiilsust, mis sõltub spordiülekandeõigustest saadavast tulust;

Spordi nähtavuse, koostöö ja liidu poliitikavaldkondadesse integreerimise suurendamine

| 1. | kutsub ELi üles järgima spordipoliitika puhul terviklikumat lähenemisviisi ja suurendama jõupingutusi selle integreerimiseks teistesse ELi poliitikavaldkondadesse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab vajadust tugevdada institutsioonidevahelist koostööd ja koostööd spordiga seotud sidusrühmadega; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub komisjoni üles tegema regulaarset ja kõrgetasemelist struktureeritud koostööd kõigi spordivaldkonna sidusrühmade ja muude institutsioonidega, et anda sihipärasemaid ja siduvamaid poliitilisi soovitusi spordisektori praeguste probleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub komisjoni üles esitama teatise spordi tuleviku kohta, mis on seotud ELi strateegiliste eesmärkidega; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub komisjoni üles suurendama spordi nähtavust ja mõõdet kõigis ELi tasandi poliitikavaldkondades, lisades vastutava voliniku vastutusalasse sõna „sport“; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab sellega seoses ka, et loodaks ELi spordikoordinaator, kes oleks selles küsimuses komisjoni kontaktisik ja avalikkusele teada kontaktpunkt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab Euroopa Parlamendi suuremat kaasamist, et luua raamistik korrapärasteks poliitilisteks aruteludeks ja spordialasteks meetmeteks ning parlamentaarseks kontrolliks strateegiliste eesmärkide rakendamise üle; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab Euroopa tulevikku käsitleva konverentsi rolli aruteludes ELi spordipoliitika ja spordiga seotud küsimuste edasise käsitlemise üle ning julgustab kõiki spordivaldkonna sidusrühmi aktiivselt osalema; |
| --- | --- |

8.

| 9. | võtab teadmiseks, et Euroopa Nõukogu võttis hiljuti vastu muudetud Euroopa spordiharta, milles rõhutatakse Euroopa spordi ühiseid jooni ja selle korraldamise raamistikku, ning kutsub ELi institutsioone üles püüdlema kontinendi tasandil sidususe, koostöö ja solidaarsuse poole ning tegema algatusi spordipoliitika valdkonnas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab, et parlament võtaks spordidiplomaatias aktiivsema rolli; |
| --- | --- |

10.

Euroopa spordimudeli põhimõtete tugevdamine

| 11. | tunnistab väärtustel põhineva Euroopa spordimudeli tähtsust, vabatahtliku tegevuse ja solidaarsuse olulisust ning eeldab selle edasiarendamist kodanike ja sidusrühmade huvides; |
| --- | --- |

11.

| 12. | märgib, et spordi ja riikide lähenemisviisid on erinevad, kuid on seisukohal, et Euroopa spordi ühist tuumikut, eelkõige sidemeid rohujuure tasandi ja tippspordi vahel, tuleks veelgi tugevdada ja kaitsta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab Euroopa spordimudelit, milles tunnistatakse vajadust pühenduda kindlalt solidaarsuse, jätkusuutlikkuse, kõigi kaasamise, avatud võistluse, sporditulemuste ja õigluse põhimõtete integreerimisele, ning on seetõttu kindlalt vastu separatistlikele võistlustele, mis õõnestavad neid põhimõtteid ja ohustavad kogu spordi ökosüsteemi stabiilsust; rõhutab, et neid põhimõtteid peaksid toetama kõik spordi sidusrühmad ja riigiasutused; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tunnistab liitude rolli oma spordiala juhtimisel ja julgustab suurendama kooskõla ametiasutuste ja kõigi asjaomaste sidusrühmade vahel; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tunnustab spordiklubisid kui Euroopa spordimudeli alustala, mis pakub kõigile võimalust tegeleda spordiga kohalikul tasandil, eriti noortele, olenemata nende kultuurilisest või sotsiaal-majanduslikust taustast; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et vaja on sihipärasemat ja suuremat solidaarsust ning suuremat rahaliste vahendite ümberjaotamist, samuti oskuste ja oskusteabe vahetamist, eelkõige professionaalse ja rohujuure tasandi spordi vahel; kutsub spordiliite üles rakendama solidaarsusmehhanismi, mis põhineb õiglasel ja siduval jaotusmeetodil, millega tagatakse harrastus- ja rohujuure tasandi spordi piisav rahastamine; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab vajadust tagada spordiklubide jätkusuutlik finantsstabiilsus ja usaldusväärne juhtimine ning kutsub spordiorganisatsioone üles lisaks asjakohasele rakendussüsteemile kehtestama selleks asjakohased mehhanismid seal, kus neid veel ei ole; |
| --- | --- |

17.

| 18. | usub, et Saksamaa klubiomandi mudel, mis põhineb 50+1 reeglil, on teeninud hästi Saksamaa jalgpalli huve ja seda tuleks pidada võimalikuks parima tava näiteks, kuna teised riigid püüavad oma mudeleid täiustada; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõuab tungivalt, et riigiasutused, spordiliidud ja -organisatsioonid järgiksid inimõigusi ja demokraatlikke põhimõtteid kõigis oma tegevustes, eelkõige suurte spordiürituste võõrustajastaatuse andmisel, samuti sponsorite valikul; rõhutab, et suuri spordiürituste korraldamise õigust ei tohiks enam anda riikidele, kus neid põhiõigusi ja -väärtusi korduvalt rikutakse; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub spordiorganisatsioone üles austama rahvusvaheliste sporditurniiride, eelkõige Euroopa ja maailma meistrivõistluste väljakujunenud sagedust, arvestades samal ajal riigisiseseid võistlusi ning sportlaste ja mängijate tervist; |
| --- | --- |

20.

Hea juhtimise ja terviklikkuse uuendamine

| 21. | on veendunud, et on vaja uut pühendumist heale valitsemistavale, et taastada tasakaal spordi sotsiaalsete ja majanduslike aspektide vahel ning tagada sidusrühmade esindatus otsuseid tegevates organites; |
| --- | --- |

21.

| 22. | märgib, et elukutselise spordi keskendumist ärihuvidele tuleks tasakaalustada hädavajalike sotsiaalsete funktsioonidega; julgustab asjaomaseid organisatsioone tegelema selle küsimusega, et säilitada oma roll eeskujudena Euroopa spordi aluseks olevate ideaalide kaitsmisel; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub rahvusvahelisi, Euroopa ja riiklikke spordiorganisatsioone ning sidusrühmi esindavaid organisatsioone üles rakendama kõrgeimaid juhtimisstandardeid; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tunnustab spordiorganisatsioonide ja -liitude jõupingutusi, et tagada hea juhtimistava põhimõtete rakendamine spordis, ning rõhutab, et komisjon peab töötama välja suuniste soovitused spordi korraldamise ja selle juhtorganite kohta ELis; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nõuab tungivalt, et rahvusvahelised, Euroopa ja riiklikud spordi juhtorganid ning sidusrühmad rakendaksid mitmekesisuse ja kaasamise meetmeid, eelkõige selleks, et tegeleda naiste ja etniliste vähemuste väikese arvuga juhtivatel ametikohtadel ja juhatustes; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kutsub kõiki spordi sidusrühmade organisatsioone üles tagama kollektiivses otsustusprotsessis osalemise eeltingimusena piisava esindatuse ja professionaalsuse; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nõuab, et ELi institutsioonid edendaksid ja toetaksid sportlaste põhiõigusi, sealhulgas sportlaste esindatust otsuste tegemisel, ühinemisvabadust, kollektiivläbirääkimisi ja mittediskrimineerimist; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, et spordiasutused peavad kaitsma sportlaste vaimset tervist samamoodi nagu nende füüsilist tervist; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid, et tagada kõikidele elukutselistele sportlastele võrdne juurdepääs sotsiaal- ja töökaitsemehhanismidele; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub liikmesriike, spordi juhtorganeid ja klubisid üles tunnustama fännide staatust spordis, kaasates nad juhtimis- ja otsustusorganitesse; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub komisjoni üles tuginema oma senisele tööle sotsiaaldialoogi valdkonnas ja laiendama selle ulatust, et see hõlmaks kogu professionaalset sporti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tunneb heameelt reformide ja meetmete üle, mille eesmärk on parandada eri spordialade üleminekuturu läbipaistvust ja vastutust, ning nõuab tungivalt täiendavate jõupingutuste tegemist; märgib, et Euroopa raamistikke on vaja mängijate üleviimise süsteemide parandamiseks, et need vastaksid Euroopa standarditele ja eesmärkidele, eelkõige seoses tööturu- ja finantseeskirjadega; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tuletab meelde vajadust reguleerida agentide tegevust ja märgib, et hiljutised reformid jalgpalli üleminekuturul, sealhulgas kliiringukoda, agentide litsentsimissüsteemid ja agentide tasude ülempiir, on samm õiges suunas; nõuab tungivalt, et asjaomased spordiasutused tagaksid nende reformide kiire elluviimise, ning kutsub komisjoni üles jälgima edusamme; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab, et võitlus korruptsiooni vastu spordis, mis on sageli seotud rahapesu ja kuritegevusega, nõuab riikidevahelist koostööd kõigi sidusrühmade ja ametiasutuste vahel; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub liikmesriike ja pädevaid asutusi üles võitlema jõuliselt kuritarvitamise vastu hasartmängusektoris, sealhulgas petturlike saitide ja röövelliku käitumise leviku vastu, et kaitsta alaealisi ja haavatavaid inimesi kõigi ohtude eest; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon lõpetaksid ummikseisu Euroopa Nõukogu spordivõistlustega manipuleerimise vastase konventsiooni allkirjastamisel ja ratifitseerimisel; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab vajadust suutlikkuse suurendamise järele, et tugevdada spordis ennetus- ja dopinguvastaseid meetmeid ühise Euroopa strateegia kaudu, mis hõlmab tihedat koostööd ja teabevahetust õiguskaitseasutuste vahel kõigis ELi riikides; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab vajadust teabe- ja hariduskampaaniate järele, et ennetada dopingu kasutamist, võistluste tulemustes kokkuleppimist, korruptsiooni, vägivalda, füüsilist ja psühholoogilist väärkohtlemist ning muid eraelu puutumatusega seotud küsimusi, keskendudes harrastusspordile; |
| --- | --- |

38.

Ohutu, kaasava ja õiglase spordi tagamine

| 39. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaasama kõik asjaomased sidusrühmad selle tagamisse, et spordipoliitika ja spordialased õigusaktid toetaksid soolist võrdõiguslikkust, pööraksid erilist tähelepanu võitlusele kõigi vägivalla ja ahistamise vormide, sooliste stereotüüpide, vähese nähtavuse ja meediakajastuse ning palkade, lisatasude ja auhindade erinevuste vastu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub riiklikke spordiliite üles liikuma nais- ja meessportlaste lisatasude ühtlustamise suunas, järgides Iirimaa jalgpalliliidu eeskuju; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kutsub komisjoni üles tunnistama ja toetama vähemate võimalustega inimeste, pagulaste, etniliste vähemuste ja LGBTQI + inimeste sotsiaalset kaasamist spordis, et kedagi ei jäetaks kõrvale; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab vajadust kasutada eliitspordi märkimisväärset sotsiaalset kaalu, et suurendada teadlikkust LGBTQI-inimeste ja spordis osalevate inimeste probleemidest; |
| --- | --- |

42.

| 43. | nõuab tungivalt, et spordiorganisatsioonid ja avaliku sektori asutused tegeleksid tõhusalt diskrimineerimise, vägivalla ja vihakõnega ning tagaksid ohutu ja kaasava spordi kõigile sportlastele, pealtvaatajatele ja töötajatele spordirajatistes ja internetis; |
| --- | --- |

43.

| 44. | nõuab nulltolerantsi rassismi ja vägivalla suhtes spordis ning kutsub komisjoni, liikmesriike ja spordiliite üles töötama välja meetmed selliste juhtumite ennetamiseks ning kehtestama tõhusad karistused ja meetmed ohvrite toetamiseks; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kutsub liikmesriike üles suurendama jõupingutusi, et edendada vaimsete ja füüsiliste puuetega inimeste osalemist sporditegevuses ja -programmides ning suurendada puuetega sportlaste võistluste kajastamist meedias; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rõhutab vajadust suurendada puuetega inimeste rahastamist ja kõrvaldada kõik takistused hariduse ja teadlikkuse suurendamise kampaaniate, asjaomaste osalejate erikoolituse ja juurdepääsetava sporditaristu abil, mis võimaldab jälgida spordiüritusi ja spordis osalemist; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kutsub liikmesriike üles pakkuma võrdseid rahalisi hüvesid oma sportlastele, kes on edukalt osalenud olümpia- ja paraolümpiamängudel, ning toetama madala sissetulekuga olümpia- ja paraolümpiasportlasi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | tuletab meelde, et ELi ees seisavad demograafilised probleemid, nagu elanikkonna vananemine, ning et erilist tähelepanu tuleks pöörata aktiivsele vananemisele füüsilise tegevuse kaudu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | nõuab tungivalt, et liikmesriikide meedia kajastaks rohkem spordialasid, eelkõige naiste ja noorte sporti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kutsub liikmesriike üles võtma konkreetseid meetmeid, et võimaldada sotsiaalselt ebasoodsa taustaga lastele juurdepääs spordile, millega kaasnevad suured varustusega ja trennimaksuga seotud kulud, sealhulgas talispordile; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kutsub ELi institutsioone, liikmesriike ja spordiorganisatsioone üles seadma esikohale poliitika, mis kaitseb lapsi diskrimineerimise, ahistamise ja igasuguse väärkohtlemise eest, suurendab teadlikkust ja tagab juurdepääsu õiguskaitsele, sealhulgas õigusnõustamisele ja õigeaegsele kaitsele; |
| --- | --- |

51.

| 52. | väljendab heameelt uuringu „Safeguarding children in sport“ (Laste kaitsmine spordis) üle, mille komisjon avaldas 2019. aastal, ning kutsub komisjoni üles jätkama oma tööd selles valdkonnas, sealhulgas korrapäraselt koguma ja ajakohastama andmeid; |
| --- | --- |

52.

| 53. | rõhutab, et arengumaade noori sportlasi tuleb kaitsta pettuse ja inimkaubanduse eest, neil peaks olema Euroopas õiguslik staatus ning neid tuleks lepingute hindamisel ja järelevalves toetada; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kutsub liikmesriike ja spordiliite üles pakkuma noortele ja sportlastele esmaabikoolitust; |
| --- | --- |

54.

Tervislike ja aktiivsete eluviiside edendamine koos haridus- ja arenguvõimalustega

| 55. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja avaliku sektori asutused arendaksid sporditaristut, eelkõige äärealadel ja ebasoodsas olukorras olevates piirkondades, ning suurendaksid kehakultuurile, sealhulgas igapäevasele kehalisele tegevusele, aktiivsetele puhkepausidele ja õppekavavälisele kehalisele tegevusele kulutatavate tundide arvu koolides, julgustades samal ajal muutma mõtteviisi ja tunnustama spordi tähtsust kooli õppeainena; |
| --- | --- |

55.

| 56. | rõhutab, et aktiivsed linnad vajavad integreeritud lähenemisviisi kehalise aktiivsuse edendamiseks Euroopa kodanike igapäevaelus, sealhulgas töökohal, ning aktiivse ja säästva liikuvuse suurendamiseks, samuti aktiivsete ja säästvate transpordivahendite arendamiseks; |
| --- | --- |

56.

| 57. | tervitab kehalist aktiivsust edendavaid algatusi ja kampaaniaid, nagu Euroopa spordinädal, #BeActive ja HealthyLifestyle4All (tervislik eluviis kõigile), ning julgustab komisjoni tõhustama liikmesriikides nende üritustega seotud teabevahetust, eelkõige seda, mis on suunatud koolidele; rõhutab nende ulatuse ja mõju regulaarse hindamise tähtsust; |
| --- | --- |

57.

| 58. | nõuab, et kõigis liikmesriikides rakendataks ja edendataks ELi suuniseid sportlaste topeltkarjääri kohta ning et neid suuniseid laiendataks kõigile sporditöötajatele, kes tegelevad struktureeritud spordiga, samuti nõuab sihipäraseid ümberõppealgatusi; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kordab oma üleskutset komisjonile, liikmesriikidele, spordiliitudele ja -klubidele edendada sportlaste topeltkarjääri võimalusi ning kutsub komisjoni üles kaaluma sportlaste piiriülese liikuvuse lisamist järgmisse programmi „Erasmus+“; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kordab vajadust töötada välja strateegia endiste sportlaste toetamiseks, et tagada neile piisav juurdepääs töökohtadele, oskustele või ümberõppele; |
| --- | --- |

60.

| 61. | rõhutab treenerite, sporditöötajate, õpetajate ja noorsootöötajate rolli laste ja noorte oskuste arendamisel ja koolitamisel ning rõhutab, et piisav haridus mängib olulist rolli spordis osalemise edendamisel ja kõigile turvalise keskkonna tagamisel; |
| --- | --- |

61.

| 62. | väljendab heameelt sporditöötajate õpirände lisamise üle programmi „Erasmus+“ aastateks 2021–2027 ning kutsub komisjoni, riiklikke büroosid ja spordiliite üles suurendama teadlikkust sellest uuest võimalusest; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama ELi tasandil välja ühised standardid tagamaks, et kõikidel treeneritel oleks asjakohased oskused ja koolitus laste ja noorte inimeste treenimiseks; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kutsub komisjoni üles looma spordisaadikute võrgustikku, et kasutada spordi tunnustatud eeskujusid kehalise aktiivsuse ja tervislike eluviiside edendamiseks; |
| --- | --- |

64.

| 65. | tunnistab, et spordivaldkonna vabatahtlikud annavad väärtusliku panuse ühiskonda, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma kooskõlas ELi oskuste tegevuskavaga ning tuginedes Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekandmise süsteemile (ECTS) ja Euroopa kutsehariduse ja koolituse ainepunktide süsteemile (ECVET) süsteemi vabatahtlike, sealhulgas vabatahtlikena töötavate treenerite omandatud kvalifikatsioonide tunnustamiseks; |
| --- | --- |

65.

Spordi toetamine, et tagada edukas taastumine

| 66. | rõhutab vajadust toetuse ja sihtotstarbeliste rahastamismehhanismide järele, et spordisektor ja kogu sport saaks pärast COVID-19 pandeemiat uuesti toimima hakata, sealhulgas riiklike toetusfondide, taaste- ja vastupidavusrahastu ning ELi struktuurifondide kaudu; |
| --- | --- |

66.

| 67. | väljendab heameelt asjaolu üle, et mõned liikmesriigid on lisanud spordi valdkonna oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kutsub komisjoni üles esitama andmeid spordiga seotud investeeringute ja reformide kohta oma läbivaatamisaruandes taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi rakendamise kohta, mis esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2022. aastal; |
| --- | --- |

68.

| 69. | väljendab heameelt spordile eraldatud eelarve suurendamise üle praeguse programmi „Erasmus+“ raames ning nõuab täiendavat sünergiat selliste fondide ja programmide nagu EU4Health (EL tervise heaks) ja LIFE vahel; rõhutab, et kõigi takistuste kõrvaldamine taotlusprotsessist riiklikul tasandil on otsustava tähtsusega, et neid vahendeid spordi taastumise toetamiseks paremini kasutada; |
| --- | --- |

69.

| 70. | peab kahetsusväärseks, et programmi EU4Health (EL tervise heaks) käsitlevas määruses puudub selgesõnaline viide spordile; |
| --- | --- |

70.

| 71. | nõuab tungivalt, et ELi institutsioonid suurendaksid järgmisel finantsplaneerimise perioodil märkimisväärselt rohujuure tasandi spordi eelarvet programmi „Erasmus+“ raames; |
| --- | --- |

71.

| 72. | rõhutab vajadust suurendada sihtotstarbeliselt spordi rahastamist, sealhulgas ka väljaspool programmi „Erasmus+“, keskendudes spordi sotsiaalsele mõõtmele, eelkõige rohujuure tasandi spordis; |
| --- | --- |

72.

| 73. | rõhutab, kui olulised on ettevalmistavad meetmed ja katseprojektid spordi valdkonnas, mis pakuvad täiendavat rahastamist rohujuure tasandi spordile ja annavad paljulubavaid tulemusi; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kutsub komisjoni üles suurendama spordivaldkonnas heakskiidetud pilootprojektide ja ettevalmistavate meetmete hulka; |
| --- | --- |

74.

| 75. | rõhutab vajadust toetada sporditurismi kui üht vahendit, mille abil toetada spordisektori taastumist ja vastupanuvõimet pärast COVID-19; |
| --- | --- |

75.

| 76. | tuletab meelde, kui oluline on kaitsta ja edendada traditsioonilisi spordialasid piisavate rahaliste vahenditega osana Euroopa kultuuripärandist ja piirkondlikust identiteedist; |
| --- | --- |

76.

| 77. | kutsub riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi üles tunnustama spordi ja kehalise aktiivsuse keskset rolli sellistes valdkondades nagu linnade taaselustamine, turism ja territoriaalne ühtekuuluvus ning soodustama asjakohaseid investeeringuid ELi ühtekuuluvuspoliitika raames, eelkõige Euroopa Sotsiaalfond+, Euroopa Regionaalarengu Fondi ning taaste- ja vastupidavusrahastu raames; |
| --- | --- |

77.

| 78. | kutsub komisjoni üles soodustama REACT-EU vahendite kasutamist sporditaristuga seotud projektide tarbeks, tingimusel et see on kestlik, aitab kaasa majanduse pikaajalisele elavdamisele ja toetab turismi; |
| --- | --- |

78.

| 79. | juhib komisjoni ja korraldusasutuste tähelepanu väikeste spordiklubide ja -liitude olulisele rollile ning rõhutab, et neil ei ole piisavalt inim- ja materiaalseid ressursse, et pääseda ligi ELi rahastamisele ja sihtotstarbelisele toetusele; |
| --- | --- |

79.

| 80. | kutsub liikmesriike üles kaaluma võimalikult madala käibemaksumäära kohaldamist spordisektori suhtes, kuna see on üks vahend, mis hõlbustab COVID-19 järel juurdepääsu spordisektori teenustele; |
| --- | --- |

80.

| 81. | kutsub komisjoni üles töötama koos kõigi asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas kodanikuühiskonna, sotsiaalpartnerite ja avaliku sektori asutustega välja metoodika spordiga seotud projektide sotsiaalse mõju mõõtmise ja järelevalve kriteeriumide määratlemiseks ning korrapäraselt ajakohastama ja esitama andmeid spordi sotsiaalse mõju kohta; |
| --- | --- |

81.

| 82. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid ajakohastaksid ja esitaksid korrapäraselt andmeid spordi majandusliku mõju kohta; |
| --- | --- |

82.

Kestlikule ja innovatiivsele tulevikule ülemineku toetamine

| 83. | võtab teadmiseks klubide ja liitude jõupingutused keskkonnasäästlikkuse tagamiseks; kutsub siiski ELi institutsioone, liikmesriike ja spordialaliite üles toetama ja edendama spordi arengut ning keskkonna seisukohast ambitsioonikate spordiürituste korraldamist; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pooldab spordi valdkonna vastavusse viimist Euroopa rohelise kokkuleppe põhimõtetega ning selle panust keskkonnaharidusse ja keskkonnakäitumise muutmisse; |
| --- | --- |

84.

| 85. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama spordisektori üleminekut rohelisele majandusele, eelkõige seoses sporditaristu, sealhulgas talispordirajatiste ehitamise, laiendamise ja renoveerimisega; |
| --- | --- |

85.

| 86. | rõhutab spordi ja kehalise aktiivsuse tähtsust algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ raames ning tunnistab aktiivse ruumi arendamise ja säästva sporditaristu edendamise potentsiaali; kutsub komisjoni üles tagama, et selle algatuse raames seatakse esikohale spordiga seotud projektid, eriti need, mis asuvad avalikes kohtades; |
| --- | --- |

86.

| 87. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama sporditaristu jaoks ühtlustatud minimaalsed juurdepääsetavuse kriteeriumid, kestlikkuse võrdlusalused ja ohutusstandardid, sealhulgas meetmed igasuguse ahistamise ärahoidmiseks, ning toetama sportlaste ja spordiga seotud töötajate kaasamist ja liikuvust; |
| --- | --- |

87.

| 88. | nõuab erilise tähelepanu pööramist sporditaristu ehitamisega seotud ehitustöötajate töötingimustele; |
| --- | --- |

88.

| 89. | rõhutab innovatsiooni ja valdkondadevahelise koostöö tähtsust spordis, eelkõige seoses digitaalsete vahendite väljatöötamisega kehalise aktiivsuse suurendamiseks, pöörates erilist tähelepanu noortele; |
| --- | --- |

89.

| 90. | rõhutab, et COVID-19 pandeemia kontekstis tuleks olemasolevaid digitehnoloogiaid kasutades kavandada uusi spordiürituste korraldamise viise; |
| --- | --- |

90.

| 91. | soovitab komisjonil ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudil luua spordialase teadmis- ja innovaatikakogukonna, et ergutada innovatsiooni, vastupanuvõimet ja riikidevahelist koostööd; |
| --- | --- |

91.

| 92. | nõuab, et ELi institutsioonid algataksid arutelu e-sporti tuleviku ja võimaluste üle, koguksid andmeid selle sektori hindamiseks ja esitaksid uuringu selle sotsiaalse ja majandusliku mõju kohta; |
| --- | --- |

92.

| 93. | kutsub komisjoni üles võitlema tõhusalt ja viivitamata kasvava probleemiga, milleks on reaalajas spordiürituste ebaseaduslik voogedastus; |
| --- | --- |

93.

o

o o

| 94. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Euroopa, rahvusvahelistele ja riikide spordialaliitudele ja -organisatsioonidele. |
| --- | --- |

94.

---

(1)  Resolutsioon pealkirjaga „Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma““, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 25. septembril 2015, A/RES/70/1.

(2)  ELT L 189, 28.5.2021, lk 1.

(3)  ELT C 239 E, 20.8.2013, lk 46.

(4)  ELT C 36, 29.1.2016, lk 137.

(5)  ELT C 407, 4.11.2016, lk 81.

(6)  ELT C 252, 18.7.2018, lk 2.

(7)  ELT C 385, 22.9.2021, lk 2.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0045.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0236.

(10)  ELT C 419, 4.12.2020, lk 1.

(11)  ELT C 416, 11.12.2019, lk 3.

(12)  ELT C 192, 7.6.2019, lk 18.

(13)  ELT C 214 I, 29.6.2020, lk 1.

(14)  ELT C 196, 11.6.2020, lk 1.

(15)  ELT C 212, 4.6.2021, lk 2.

(16)  Mittag, J. & Naul, R. (2021), EU sports policy: assessment and possible ways forward (ELi spordipoliitika: hinnang ja võimalikud tulevikusuundumused), Euroopa Parlament, uuring kultuuri- ja hariduskomisjonile – Struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika osakond, Brüssel.

---

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/11

---

P9_TA(2021)0464

ELi aruandluse, seire ja auditeerimise digitaliseerimine

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2021. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile ELi aruandluse, seire ja auditeerimise digitaliseerimise kohta (2021/2054(INL))

(2022/C 224/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 322 lõiget 1 ja artiklit 325, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 322 lõiget 1 ja artiklit 325,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (edaspidi „finantsmäärus“) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (edaspidi „finantsmäärus“) (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/1371, mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil (finantshuvide kaitse direktiiv) (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/1371, mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil (finantshuvide kaitse direktiiv) (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/843, millega muudetakse direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist, ning millega muudetakse direktiive 2009/138/EÜ ja 2013/36/EL (rahapesuvastane direktiiv) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/843, millega muudetakse direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist, ning millega muudetakse direktiive 2009/138/EÜ ja 2013/36/EL (rahapesuvastane direktiiv) (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määruse (EL) 2021/241 artikli 22 lõiget 4, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määruse (EL) 2021/241 artikli 22 lõiget 4, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldust tõhusate kontrollide ja auditite jaoks vajalike andmete kogumise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldust tõhusate kontrollide ja auditite jaoks vajalike andmete kogumise kohta (6),

| — | võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. mai 2020. aasta resolutsiooni tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevate otsuste lahutamatu osa, III jagu – komisjon ja rakendusametid (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. mai 2020. aasta resolutsiooni tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevate otsuste lahutamatu osa, III jagu – komisjon ja rakendusametid (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 29. aprilli 2021. aasta resolutsiooni tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2019. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevate otsuste lahutamatu osa, III jagu – komisjon ja rakendusametid (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 29. aprilli 2021. aasta resolutsiooni tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2019. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevate otsuste lahutamatu osa, III jagu – komisjon ja rakendusametid (8),

| — | võttes arvesse 17.–21. juulil 2020 mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kohta tehtud Euroopa Ülemkogu järelduste punkti 24, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17.–21. juulil 2020 mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kohta tehtud Euroopa Ülemkogu järelduste punkti 24,

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu sedastust seoses liidetud kohtuasjadega C-465/00, C-138/01 ja C-139/01 (Österreichischer Rundfunk) (9), mille kohaselt „on maksumaksjatel ja avalikkusel tervikuna demokraatlikus ühiskonnas õigus olla informeeritud valitsemissektori tulude kasutamisest“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu sedastust seoses liidetud kohtuasjadega C-465/00, C-138/01 ja C-139/01 (Österreichischer Rundfunk) (9), mille kohaselt „on maksumaksjatel ja avalikkusel tervikuna demokraatlikus ühiskonnas õigus olla informeeritud valitsemissektori tulude kasutamisest“,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni taotlusel eelarvepoliitika osakonnas tehtud uuringut „The Largest 50 Beneficiaries in each EU Member State of CAP and Cohesion Funds“ (50 suurimat ÜPP ja Ühtekuuluvusfondi toetusesaajat igas liikmesriigis), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni taotlusel eelarvepoliitika osakonnas tehtud uuringut „The Largest 50 Beneficiaries in each EU Member State of CAP and Cohesion Funds“ (50 suurimat ÜPP ja Ühtekuuluvusfondi toetusesaajat igas liikmesriigis),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse läbi viidud Euroopa lisaväärtuse hindamise uuringut „Digitalisation of the European reporting, monitoring and audit“ (ELi aruandluse, seire ja auditeerimise digitaliseerimine), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse läbi viidud Euroopa lisaväärtuse hindamise uuringut „Digitalisation of the European reporting, monitoring and audit“ (ELi aruandluse, seire ja auditeerimise digitaliseerimine),

| — | võttes arvesse kontrollikoja eriaruannet nr 4/2020: Uute kuvamistehnoloogiate kasutamine ühise põllumajanduspoliitika jälgimiseks: üldiselt on areng stabiilne, kuid kliima- ja keskkonnaseire puhul aeglasem; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja eriaruannet nr 4/2020: Uute kuvamistehnoloogiate kasutamine ühise põllumajanduspoliitika jälgimiseks: üldiselt on areng stabiilne, kuid kliima- ja keskkonnaseire puhul aeglasem;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 47 ja 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 47 ja 54,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0311/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0311/2021),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 15 kohaselt peavad ELi institutsioonid, organid ja ametid töötama võimalikult avalikult; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 15 kohaselt peavad ELi institutsioonid, organid ja ametid töötama võimalikult avalikult;

| B. | arvestades, et eelarve täitmisel tähendab selle põhimõtte järgimine, et ELi kodanikud peaksid teadma, kus ja mis eesmärgil liidu rahalisi vahendeid kasutatakse; märgib, et eelarveväliste vahendite arv kasvab jätkuvalt, ning on seisukohal, et sellised vahendid nagu Next Generation EU kuuluvad komisjoni otsese eelarve täitmise alla; rõhutab, et Euroopa Parlament peab täitma oma volitusi otsustamise, kontrolli ja eelarve täitmisele heakskiidu andmisega seotud ülesannete täitmisel; nõuab finantsmääruse ajakohastamist, mis võimaldaks parlamendil täita oma volitusi nende uute mehhanismide kontrollimisel; rõhutab, et see on eriti oluline ELi aruandluse, seire ja auditeerimise digiteerimise kontekstis; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et eelarve täitmisel tähendab selle põhimõtte järgimine, et ELi kodanikud peaksid teadma, kus ja mis eesmärgil liidu rahalisi vahendeid kasutatakse; märgib, et eelarveväliste vahendite arv kasvab jätkuvalt, ning on seisukohal, et sellised vahendid nagu Next Generation EU kuuluvad komisjoni otsese eelarve täitmise alla; rõhutab, et Euroopa Parlament peab täitma oma volitusi otsustamise, kontrolli ja eelarve täitmisele heakskiidu andmisega seotud ülesannete täitmisel; nõuab finantsmääruse ajakohastamist, mis võimaldaks parlamendil täita oma volitusi nende uute mehhanismide kontrollimisel; rõhutab, et see on eriti oluline ELi aruandluse, seire ja auditeerimise digiteerimise kontekstis;

| C. | arvestades, et avalikkuse informeeritus ja täielik läbipaistvus liidu vahendite kasutamise osas on oluline selleks, et neid kulutusi aktsepteeritaks, ja ülioluline ka selleks, et tagada vastutus, usaldusväärsus ja parem kontroll kulutamise üle, sealhulgas väärkasutamise, korruptsiooni, pettuse ja huvide konfliktide vältimine; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et avalikkuse informeeritus ja täielik läbipaistvus liidu vahendite kasutamise osas on oluline selleks, et neid kulutusi aktsepteeritaks, ja ülioluline ka selleks, et tagada vastutus, usaldusväärsus ja parem kontroll kulutamise üle, sealhulgas väärkasutamise, korruptsiooni, pettuse ja huvide konfliktide vältimine;

| D. | arvestades, et finantsmääruse artiklis 38 on sätestatud kehtivad normid teabe avaldamiseks vahendite saajate ja muu teabe kohta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et finantsmääruse artiklis 38 on sätestatud kehtivad normid teabe avaldamiseks vahendite saajate ja muu teabe kohta;

| E. | arvestades, et erinevused nende normide rakendamisel on viinud olukorrani, kus igas liikmesriigis on praegu üks ÜPP kohta aru andmise süsteem ning struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika kohta aru andmiseks on üle 250 eri süsteemi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et erinevused nende normide rakendamisel on viinud olukorrani, kus igas liikmesriigis on praegu üks ÜPP kohta aru andmise süsteem ning struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika kohta aru andmiseks on üle 250 eri süsteemi;

| F. | arvestades, et praegu esineb suuri erinevusi nende süsteemide ülesehituses, toimimises ja nendest teabe kättesaamises ja selle jagamises; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et praegu esineb suuri erinevusi nende süsteemide ülesehituses, toimimises ja nendest teabe kättesaamises ja selle jagamises;

| G. | arvestades, et andmete killustatus muudab lõplike abisaajate kindlaksmääramise liidu vahendite otsese, kaudse või koostöös liikmesriikidega haldamise puhul äärmiselt keeruliseks, kui mitte võimatuks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et andmete killustatus muudab lõplike abisaajate kindlaksmääramise liidu vahendite otsese, kaudse või koostöös liikmesriikidega haldamise puhul äärmiselt keeruliseks, kui mitte võimatuks;

| H. | arvestades, et mitmes süsteemis ei ole füüsilistel isikutel ja äriühingutel kordumatuid tunnuskoode; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et mitmes süsteemis ei ole füüsilistel isikutel ja äriühingutel kordumatuid tunnuskoode;

| I. | arvestades, et äriühingute puhul ei anna praegused süsteemid enamasti teavet äriühingu omaniku või omanike ning tegelike tulusaajate kohta; arvestades, et ELi aruandluse, seire ja auditeerimise digitaliseerimine on kõige kasulikum vahend desinformatsiooni vältimiseks, kuna mittetundlik teave on avalikult kättesaadav; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et äriühingute puhul ei anna praegused süsteemid enamasti teavet äriühingu omaniku või omanike ning tegelike tulusaajate kohta; arvestades, et ELi aruandluse, seire ja auditeerimise digitaliseerimine on kõige kasulikum vahend desinformatsiooni vältimiseks, kuna mittetundlik teave on avalikult kättesaadav;

| J. | arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt palunud komisjonil esitada teavet 50 suurima ÜPP ja struktuurifondide toetusesaaja kohta igas liikmesriigis, kuid on seni saanud ebatäielikke ja mitterahuldavaid vastuseid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt palunud komisjonil esitada teavet 50 suurima ÜPP ja struktuurifondide toetusesaaja kohta igas liikmesriigis, kuid on seni saanud ebatäielikke ja mitterahuldavaid vastuseid;

| K. | arvestades, et 2020. aastal algatas Euroopa Parlament uuringu, et teha avalikult kättesaadava teabe põhjal kindlaks iga liikmesriigi 50 suurimat ÜPP ja struktuurifondide toetusesaajat, mis andis huvitavaid tulemusi, kuid näitas ka, kui keeruline on kindlaks teha paljusid lõplikke vahendite saajaid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2020. aastal algatas Euroopa Parlament uuringu, et teha avalikult kättesaadava teabe põhjal kindlaks iga liikmesriigi 50 suurimat ÜPP ja struktuurifondide toetusesaajat, mis andis huvitavaid tulemusi, kuid näitas ka, kui keeruline on kindlaks teha paljusid lõplikke vahendite saajaid;

| L. | arvestades, et praeguses olukorras on de facto võimatu saada ülevaadet, kui palju raha lõplikud vahendite saajad ÜPPst ja struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitikast saavad; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et praeguses olukorras on de facto võimatu saada ülevaadet, kui palju raha lõplikud vahendite saajad ÜPPst ja struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitikast saavad;

| M. | arvestades, et kontrollikoja järeldused, mida tutvustati eelarvekontrollikomisjonis 2. septembril 2021. aastal toimunud avalikul kuulamisel, näitasid selget vajadust parandada liidu rahaliste vahendite järelevalve praeguse süsteemi läbipaistvust; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kontrollikoja järeldused, mida tutvustati eelarvekontrollikomisjonis 2. septembril 2021. aastal toimunud avalikul kuulamisel, näitasid selget vajadust parandada liidu rahaliste vahendite järelevalve praeguse süsteemi läbipaistvust;

| N. | arvestades, et mõned äriühingud ja füüsilised isikud tegutsevad rohkem kui ühes liikmesriigis ja saavad seetõttu mitmes liikmesriigis liidu toetusi, ning arvestades, et äriühingustruktuurid võivad olla väga keerulised ja läbipaistmatud, siis ei suuda komisjon jälgida iga sellise hargmaise ettevõtja kogutud raha kogusummat; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et mõned äriühingud ja füüsilised isikud tegutsevad rohkem kui ühes liikmesriigis ja saavad seetõttu mitmes liikmesriigis liidu toetusi, ning arvestades, et äriühingustruktuurid võivad olla väga keerulised ja läbipaistmatud, siis ei suuda komisjon jälgida iga sellise hargmaise ettevõtja kogutud raha kogusummat;

| O. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu tunnistas seoses riigipeade ja valitsusjuhtide kokkuleppega mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kohta 17.–21. juulil 2020 oma järelduste punktis 24 vajadust saada kontrolli ja auditi eesmärgil rohkem teavet liidu rahaliste vahendite lõplike saajate kohta; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu tunnistas seoses riigipeade ja valitsusjuhtide kokkuleppega mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kohta 17.–21. juulil 2020 oma järelduste punktis 24 vajadust saada kontrolli ja auditi eesmärgil rohkem teavet liidu rahaliste vahendite lõplike saajate kohta;

| P. | arvestades, et kõik need asjaolud näitavad, et liikmesriikide rakendusasutuste jaoks on hädasti vaja luua ühtne, läbipaistev, hõlpsasti kasutatav, standardne ja võimalikult suures ulatuses avatud lähtekoodiga tehnoloogial põhinev kogu liitu hõlmav koostalitlusvõimeline digitaalne süsteem, et anda aru ÜPP ning struktuuri- ja ühtekuuluvusfondidest ning kõigist muudest fondidest toetuse saajate kohta ning võimaldada riiklikel kontrolli- ja auditeerimisasutustel, Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF), Euroopa Prokuratuuril ja muudel liidu institutsioonidel ja organitel saada täielikku ja usaldusväärset teavet lõplike vahendite saajate kohta – kui palju raha nad saavad ja millistest fondidest see pärineb; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kõik need asjaolud näitavad, et liikmesriikide rakendusasutuste jaoks on hädasti vaja luua ühtne, läbipaistev, hõlpsasti kasutatav, standardne ja võimalikult suures ulatuses avatud lähtekoodiga tehnoloogial põhinev kogu liitu hõlmav koostalitlusvõimeline digitaalne süsteem, et anda aru ÜPP ning struktuuri- ja ühtekuuluvusfondidest ning kõigist muudest fondidest toetuse saajate kohta ning võimaldada riiklikel kontrolli- ja auditeerimisasutustel, Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF), Euroopa Prokuratuuril ja muudel liidu institutsioonidel ja organitel saada täielikku ja usaldusväärset teavet lõplike vahendite saajate kohta – kui palju raha nad saavad ja millistest fondidest see pärineb;

| Q. | arvestades, et üldsusel peaks olema võimalikult ulatuslik juurdepääs teabele liidu rahaliste vahendite otseste ja lõplike saajate kohta kooskõlas kohaldatavate andmekaitsenormidega ja Euroopa Liidu Kohtu kehtiva praktikaga liidu rahaliste vahendite saajate andmete avaldamise kohta; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et üldsusel peaks olema võimalikult ulatuslik juurdepääs teabele liidu rahaliste vahendite otseste ja lõplike saajate kohta kooskõlas kohaldatavate andmekaitsenormidega ja Euroopa Liidu Kohtu kehtiva praktikaga liidu rahaliste vahendite saajate andmete avaldamise kohta;

| R. | arvestades, et selline süsteem peaks tagama andmeformaatide ühtlustamise, olema masinloetav, sisaldama kordumatuid tunnuskoode ja otsingu- ning selle tulemuste sorteerimise funktsioone ning olema koostalitlusvõimeline, et andmeid saaks koondada mitte ainult ühest poliitikavaldkonnast või fondist lähtuvalt, vaid kogu poliitika ning kõigi fondide ja liikmesriikide kohta kokku, ning andmed peaksid hõlmama vahendeid jagatud eelarve täitmise ning otsese ja kaudse eelarve täitmise raames; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et selline süsteem peaks tagama andmeformaatide ühtlustamise, olema masinloetav, sisaldama kordumatuid tunnuskoode ja otsingu- ning selle tulemuste sorteerimise funktsioone ning olema koostalitlusvõimeline, et andmeid saaks koondada mitte ainult ühest poliitikavaldkonnast või fondist lähtuvalt, vaid kogu poliitika ning kõigi fondide ja liikmesriikide kohta kokku, ning andmed peaksid hõlmama vahendeid jagatud eelarve täitmise ning otsese ja kaudse eelarve täitmise raames;

| S. | arvestades, et sellise süsteemi peaks välja töötama komisjon, et tagada täielik koostalitlusvõime, sealhulgas süsteemi põhielementide automaatne tõlkimine, ning tagama sellise süsteemi võimalikult kiire rakendamise kõikide liikmesriikide, fondide ja poliitikavaldkondade puhul; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et sellise süsteemi peaks välja töötama komisjon, et tagada täielik koostalitlusvõime, sealhulgas süsteemi põhielementide automaatne tõlkimine, ning tagama sellise süsteemi võimalikult kiire rakendamise kõikide liikmesriikide, fondide ja poliitikavaldkondade puhul;

| T. | arvestades, et selline süsteem tuleb välja töötada kõrgeima küberturvalisuse tasemega, et vältida küberrünnakuid või küberrünnakute katseid sellele süsteemile, mida kasutatakse kõikides liikmesriikides; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et selline süsteem tuleb välja töötada kõrgeima küberturvalisuse tasemega, et vältida küberrünnakuid või küberrünnakute katseid sellele süsteemile, mida kasutatakse kõikides liikmesriikides;

| U. | arvestades, et ELi eelarve kaudu tuleks rahastada sellise süsteemi välja töötamist, mis tuleks teha kättesaadavaks liikmesriikidele ja piirkondlikele omavalitsustele, kelle ülesandeks on selliste aruandlussüsteemide käitamine ja hooldamine, samuti ajakirjanikele, kodanikuühiskonna esindajatele ja üldsusele koos koolituskursustega ametnikele, kes vastutavad süsteemide igapäevase toimimise eest; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et ELi eelarve kaudu tuleks rahastada sellise süsteemi välja töötamist, mis tuleks teha kättesaadavaks liikmesriikidele ja piirkondlikele omavalitsustele, kelle ülesandeks on selliste aruandlussüsteemide käitamine ja hooldamine, samuti ajakirjanikele, kodanikuühiskonna esindajatele ja üldsusele koos koolituskursustega ametnikele, kes vastutavad süsteemide igapäevase toimimise eest;

| V. | arvestades, et kuna ÜPP ning struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika aruandlussüsteeme ei saa realistlikult pidevalt ajakohastada kõige uuema teabega äriühingute omanike ja seega lõplike vahendite saajate kohta, tuleks süsteemid automaatselt siduda äriühingute avalike andmebaaside ja ühiste andmebaasidega lõplike vahendite saajate kohta; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et kuna ÜPP ning struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika aruandlussüsteeme ei saa realistlikult pidevalt ajakohastada kõige uuema teabega äriühingute omanike ja seega lõplike vahendite saajate kohta, tuleks süsteemid automaatselt siduda äriühingute avalike andmebaaside ja ühiste andmebaasidega lõplike vahendite saajate kohta;

| W. | arvestades, et avaliku sektori asutused on sageli ÜPP või struktuurifondide rahaliste vahendite otsesed saajad, mida seejärel makstakse teistele toetusesaajatele konkreetse programmi rakendamise raames; arvestades, et sellisel juhul peaks avaliku sektori asutus olema kohustatud aru andma ka selle kohta, kes on olnud lõplikud rahaliste vahendite saajad; arvestades, et digitaalne süsteem peaks hõlmama koostalitlusvõimet muu hulgas asjaomaste riiklike organite ja asutuste, juhtimis- ja makseasutuste sisemiste süsteemidega ning riiklike riigihangete ja pakkumismenetluste andmebaasidega; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et avaliku sektori asutused on sageli ÜPP või struktuurifondide rahaliste vahendite otsesed saajad, mida seejärel makstakse teistele toetusesaajatele konkreetse programmi rakendamise raames; arvestades, et sellisel juhul peaks avaliku sektori asutus olema kohustatud aru andma ka selle kohta, kes on olnud lõplikud rahaliste vahendite saajad; arvestades, et digitaalne süsteem peaks hõlmama koostalitlusvõimet muu hulgas asjaomaste riiklike organite ja asutuste, juhtimis- ja makseasutuste sisemiste süsteemidega ning riiklike riigihangete ja pakkumismenetluste andmebaasidega;

| X. | arvestades, et selline koostalitusvõimeline süsteem peaks järgima isikuandmete kaitse üldmääruse õigusnorme ja mõistlikke miinimumnorme seoses andmete avaldamisega; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et selline koostalitusvõimeline süsteem peaks järgima isikuandmete kaitse üldmääruse õigusnorme ja mõistlikke miinimumnorme seoses andmete avaldamisega;

| Y. | arvestades, et ÜPP ja struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite saajate andmed peaksid olema avalikkusele kättesaadavad vähemalt viis aastat; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et ÜPP ja struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite saajate andmed peaksid olema avalikkusele kättesaadavad vähemalt viis aastat;

| Z. | arvestades, et õigusnormid andmete avaldamise kohta nende toetusesaajate puhul, kes saavad vahendeid jagatud eelarve täitmist ette nägeva poliitika raames, tuleks võimalikult ulatuslikult ühtlustada õigusnormidega, mida kohaldatakse otsese eelarve täitmise poliitika alusel vahendite saajate puhul; arvestades, et satelliitandmeid tuleks kasutada sagedamini ja paremini, kõrvaldades takistused, mis praegu takistavad makseasutustel uute tehnoloogiate laialdast kasutamist (10); |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et õigusnormid andmete avaldamise kohta nende toetusesaajate puhul, kes saavad vahendeid jagatud eelarve täitmist ette nägeva poliitika raames, tuleks võimalikult ulatuslikult ühtlustada õigusnormidega, mida kohaldatakse otsese eelarve täitmise poliitika alusel vahendite saajate puhul; arvestades, et satelliitandmeid tuleks kasutada sagedamini ja paremini, kõrvaldades takistused, mis praegu takistavad makseasutustel uute tehnoloogiate laialdast kasutamist (10);

| 1. | nõuab, et komisjon esitaks muu hulgas finantsmääruse eelseisva läbivaatamise raames enne 2021. aasta lõppu vajalikud seadusandlikud ettepanekud finantsmääruse muutmiseks, järgides käesoleva dokumendi lisas esitatud soovitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et esildatava ettepaneku finantsmõju tuleb katta ELi eelarvest; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on seisukohal, et usalduse tagamine liidu rahaliste vahendite finantsjuhtimise vastu on oluline üldise usalduse jaoks liidu institutsioonide vastu ja seeläbi ka Euroopa edasise integreerumise projekti usaldusväärsuse tagamiseks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | arvestades, et pilveteenused on strateegilised innovatsiooni võimaldajad, mis võimaldavad digiüleminekut, ning et tööstusandmete ning serva- ja pilvetehnoloogia liidu loomine 2021. aasta juulis on selles osas oluline samm; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et selged, arusaadavad ja õiglased reeglid toetuse saamiseks või rahastamisprogrammides osalemiseks on liidu vahendite finantsjuhtimisega seotud toetuse esimene eeltingimus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on kindlalt arvamusel, et kõige tõhusam viis liidu rahaliste vahendite suurema kaitse tagamiseks ja veelgi suurema kontrolli võimaldamiseks on luua integreeritud, koostalitlusvõimeline ja ühtlustatud süsteem, et koguda, jälgida ja analüüsida teavet lõplike vahendite saajate kohta kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on seisukohal, et õigusnormide rakendamise ning sellest tulenevalt eri fondidest ja programmidest raha saajate identiteedi ning saadud summade läbipaistvus, samuti pettuse ärahoidmise poliitika on oluline osa usalduse tagamisel liidu vahendite finantsjuhtimise vastu; tõdeb, et toetusesaajaid käsitlevate andmete avaldamine peaks hõlmama miinimumkünniseid kooskõlas kohaldatavate andmekaitsenormidega ja Euroopa Liidu Kohtu kehtiva praktikaga; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on lisaks seisukohal, et läbipaistvus, mille tagab digitaliseerimisprogramm, millega luuakse integreeritud, koostalitlusvõimeline ja ühtlustatud süsteem, võiks olla parim vahend desinformatsiooni vastu võitlemiseks kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on seisukohal, et lõplike vahendite saajate läbipaistvus on ka väga tõhus vahend võitluses liidu vahendite kasutamise ja jaotamisega seotud võimaliku väärkasutuse, huvide konfliktide, pettuse ja korruptsiooni vastu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on veendunud, et avaliku sektori vahendite läbipaistvus tagab parema vastutuse ja kodanike suurema usalduse avaliku sektori asutuste vastu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et lõplike vahendite saajate läbipaistvus tagab, et auditeerimise, kontrolli ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatel asutustel riikide ja piirkondade haldussüsteemis, komisjonil, nõukogul ja Euroopa Parlamendil on palju paremad ja täpsemad võimalused tagada raha tõhus kasutamine ning pettuse või väärkasutuse korral sissenõudmine vastavalt õigusnormidele ja poliitilistele eesmärkidele; rõhutab, et kontrollikoda, OLAF ja Euroopa Prokuratuur saavad samuti täita oma kohustusi suurema tõhususe ja täpsusega, kui neile antakse täielik juurdepääs täielikule ja usaldusväärsele teabele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab lisaks, et järjekindlam ja kogu liidu tasandil andmete avaldamine lõplike vahendite saajate suhtes annab ajakirjanikele, kodanikuühiskonna esindajatele ja üldsusele palju paremad võimalused tõstatada õigustatud küsimusi ja muresid ning seeläbi paljastada liidu vahendite väärkasutamise või pettuse või riikliku taustaga isikute kahtlustatud osalemise juhtumeid; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on seisukohal, et praegune olukord, kus on võimatu saada piisavalt täielikku ülevaadet sellest, kes saab rahalisi vahendeid ja kui palju neid saadakse, eelkõige koostöös liikmesriikidega hallatavatest fondidest, sealhulgas eelkõige võimaluse puudumine koondada individuaalseid summasid, kui tegemist on sama otsese ja/või lõpliku abisaaja ja/või tegeliku tulusaajaga, on vastuvõetamatu ning seda tuleb muuta võimalikult kiiresti, et suurendada liidu rahaliste vahendite läbipaistvust ja tõhusust; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on kindlal seisukohal, et kõige tõhusam viis olukorra parandamiseks on muuta finantsmääruse asjakohaseid osasid, et suurendada läbipaistvust selle kohta, kes ja kui palju raha millistest liidu fondidest ja programmidest saab; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et selline muudatus finantsmääruses võib kaasa tuua muudatusi fonde ja programme käsitlevates valdkondlikes õigusaktides; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et selline muudatus kehtivas finantsmääruses tuleks teha finantsmääruse eelseisva läbivaatamise raames, mille kohta komisjon on teatanud, et see esitatakse 2021. aasta neljandas kvartalis; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on veendunud, et finantsmääruse läbivaatamine peaks hõlmama kindlat õiguslikku alust avatud ja standarditud riigihankeandmete kohustuslikuks kasutamiseks ning muutma eelarvekontrolli IT-süsteemid kohustuslikuks ning riiklike ja piirkondlike andmebaasidega koostalitlusvõimeliseks; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et läbivaatamine peaks tagama standardsete andmekogumite kasutamise ja võimaluse teha kindlaks vahendite lõplikud saajad; on seisukohal, et auditeerimis- ja kontrolliotstarbel kogutav kohustuslik teave peab sisaldama vähemalt juriidilise isiku registreerimisnumbrit, füüsilise isiku riiklikku isikukoodi, toetusesaaja liiki, alltöövõtjaid, tegelikult kasu saavaid omanikke, seda, kas toetusesaaja saab ka riigiabi, ja toetusesaaja kontaktandmeid; rõhutab, et juurdepääs tundlikele andmetele koostalitlusvõimelise digitaalse aruandlus- ja seiresüsteemi kaudu peaks piirduma auditeerimise, kontrolli ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise eesmärgil vastutavate riiklike ja Euroopa ametiasutuste, institutsioonide ja organitega ning peaks olema rangelt kooskõlas andmekaitsenõuetega; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et komisjon peaks tagama, et integreeritud ja standarditud aruandlus- ja seirevahendite kasutamine on kohustuslik ja liikmesriikides täielikult rakendatud ning seega ei toimi see enam üksnes vabatahtlikkuse alusel; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et lisaks sellele tuleks muutmisega tagada see, et kui toetusesaaja on äriühing, peaks olema võimalik teha kindlaks selle äriühingu tegelikud tulusaajad; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et olukordades, kus toetusesaaja on äriühing, mille omanik on teine äriühing, tuleks tagada võimalus teha kindlaks ka teise äriühingu tegelikud tulusaajad; seejuures peaks see kohustus kehtima omandistruktuuri kõigi äriühingute suhtes; on seetõttu seisukohal, et on vaja, et emaettevõtjad looksid toetusesaajatele kordumatud identifitseerimisnumbrid, nii et igal tütarettevõttel oleks hilisem number, mis võimaldaks rahaliste vahendite täielikku kindlakstegemist lõplike abisaajate ja tegelike tulusaajate järgi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | märgib, et seda omaniku identifitseerimise kohustust tuleks kohaldada vähemalt siis, kui igale füüsilisele või juriidilisele isikule kuulub üle 15 % kõnealusest äriühingust; rõhutab, et sugulastele kuuluvad äriühingu aktsiad tuleks koondada ja lugeda üheks; |
| --- | --- |

22.

| 23. | märgib, et kohustust teha kindlaks äriühingu tegelikud tulusaajad tuleks kohaldada ka siis, kui äriühing asub liiduvälises riigis; |
| --- | --- |

23.

| 24. | märgib, et finantsmääruse muutmisega tuleks ka tagada, et avaliku sektori asutused, kes on liidu vahendite otsesed saajad, peaksid olema kohustatud esitama aruandeid lõplike vahendite saajate kohta, juhul kui need on muud füüsilised või juriidilised isikud, mitte avaliku sektori asutus ise; rõhutab, et digitaalne süsteem peab hõlmama koostalitlusvõimet asjaomaste riiklike organite ja ametiasutuste, juhtimis- ja makseasutuste ning riiklike riigihangete ja pakkumismenetluste andmebaaside sisesüsteemidega; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub komisjoni üles töötama välja ja tegema finantsjuhtimises osalejatele ja eelarve täitmise eest vastutavatele asutustele, sealhulgas jagatud eelarve täitmise eest vastutavatele pädevatele riiklikele ja piirkondlikele asutustele, kättesaadavaks süsteemi, mis tagab ELi aruandluse, seire ja auditeerimise digitaliseerimise seoses ÜPP, ühtekuuluvus- ja struktuurifondidega seotud poliitika ja teiste poliitikavaldkondadega; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab, et see süsteem peab põhinema võimalikult suures ulatuses avatud lähtekoodiga tehnoloogial ja kasutama standardiseeritud andmekogumeid, et koguda, võrrelda ja koondada teavet ja arve ELi rahaliste vahendite otseste ja lõplike saajate kohta kontrolli, auditeerimise ja eelarve täitmise eesmärgil; rõhutab, et esimese sammuna kodanike usalduse suurendamiseks avalike institutsioonide vastu on vaja elektroonilist identiteeti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et selline süsteem tuleks välja töötada, et tagada täielik vastavus finantsmääruse II jaotise 8. peatükis sätestatud läbipaistvuse põhimõtetele; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, et selline süsteem peaks olema kättesaadav ajakirjanikele, kodanikuühiskonna esindajatele ja üldsusele, et hõlbustada teadusuuringuid avaliku sektori vahendite kasutamise ja võimalike pettuste avastamise kohta, järgides samal ajal isikuandmete kaitse üldmääruse õigusnorme; |
| --- | --- |

28.

| 29. | palub selle süsteemi kahe aasta jooksul välja töötada ning liikmesriikide aruandlusasutustele tasuta kättesaadavaks ja kohustuslikuks teha; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et sellise süsteemi arendamisega peaks kaasnema riiklike ja piirkondlike ametiasutuste ja asjaomaste liidu institutsioonide, sealhulgas Euroopa Parlamendi, komisjoni, kontrollikoja, OLAFi ja Euroopa Prokuratuuri kaasamine, kui see on asjakohane, et tagada huvide konfliktide, õigusnormide eiramise, topeltrahastamise probleemide ja rahaliste vahendite väärkasutamise, sealhulgas ka kaasaegsete IT-vahendite (nagu ARACHNE) kasutamise tõhus kontroll; |
| --- | --- |

30.

| 31. | juhib tähelepanu asjaolule, et selline süsteem võimaldaks väga kiiresti kindlaks teha liidu vahendite korduvad ja võimalikud liiga sagedased saajad, sealhulgas hanke võitjad; |
| --- | --- |

31.

| 32. | palub komisjonil tagada sellise süsteemi jaoks vajalike rahaliste vahendite kättesaadavaks tegemine liidu eelarves koos assigneeringutega süsteemi kasutavate riikide ja piirkondade ametiasutuste töötajate koolituse ja tehnilise abi jaoks; |
| --- | --- |

32.

| 33. | märgib, et selline süsteem ei saa ise sisaldada ajakohastatud andmeid äriühingute omandiõiguse kohta; märgib lisaks, et selline nõue tähendaks, et korraldusasutused hakkavad vastutama äriühingute andmete eest, mille eest nad ei vastuta; |
| --- | --- |

33.

| 34. | nõuab, et süsteem oleks kavandatud selliselt, et see seoks end automaatselt andmebaasidega, mis sisaldavad ajakohastatud teavet ettevõtte omandilise kuuluvuse kohta, ning on koostalitlusvõimeline asjaomaste riiklike organite ja asutuste, juhtimis- ja makseasutuste sisesüsteemidega ning riiklike riigihangete ja pakkumismenetluste andmebaasidega; |
| --- | --- |

34.

| 35. | palub, et teave liidu vahendite saajate kohta tehtaks avalikkusele kättesaadavaks vähemalt viieks aastaks; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab, et selline süsteem peaks järgima liidu andmekaitse norme ja Euroopa Liidu Kohtu kehtivat kohtupraktikat; märgib, et auditeerimise, kontrolli ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise eesmärgil kogutava, koondatava ja säilitatava ning üldsusele kättesaadavaks tehtava teabe üksikasjalikkus on erinev; rõhutab, et auditeerimise, kontrolli ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatel asutustel peab olema täielik juurdepääs kogu kättesaadavale teabele, samas kui andmete avaldamist võivad piirata kohaldatavad andmekaitsenõuded ja miinimumkünnised; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab, et sellist süsteemi tuleb küberohtude eest tõhusalt kaitsta; palub komisjonil investeerida kõrgetasemelisse küberturvalisuse tarkvarasse ja teha korrapäraselt teste, et selgitada välja võimalikud nõrgad kohad ka liikmesriikide tasandil; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tõdeb, et süsteem peaks järgima miinimumsummasid käsitlevaid eeskirju, mida ei tehta avalikkusele kättesaadavaks; rõhutab, et vastutavad asutused peaksid siiski alati liitma kokku kõik ühele toetusesaajale makstavad vahendid ja kui ühele toetusesaajale makstav kogusumma ületab miinimumsumma, siis tuleks kõik toetusesaajale tehtavad maksed avalikustada; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palub komisjonil tagada, et seda süsteemi kasutataks võimalikult palju ka otsese eelarve täitmise alla kuuluvate fondide ja poliitikavaldkondade puhul, mille läbipaistvusnormid on samad mis liidu programmidest vahendite saajate puhul; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab, et olemasolev varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteem mängib olulist rolli ka liidu finantshuvide kaitsmisel; väljendab muret, et seda kohaldatakse ainult otsese eelarve täitmise alla kuuluvate fondide suhtes, mis moodustavad vaid umbes 20 % liidu rahalistest vahenditest; on samuti mures selle pärast, et ettevõtjaid, kes OLAFi hinnangul kuritarvitavad avaliku sektori vahendeid, ei jäeta automaatselt välja liidu eelarvest rahastatavatest lepingutest ega määrata neile rahalisi karistusi; nõuab tungivalt, et komisjon laiendaks varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi kohaldamisala finantsmääruse eelseisva läbivaatamise käigus, et muuta see süsteem tõhusamaks; |
| --- | --- |

40.

| 41. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja lisas toodud soovitused komisjonile ja nõukogule. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

(2)  ELT L 119, 4.5.2016, lk 1.

(3)  ELT L 198, 28.7.2017, lk 29.

(4)  ELT L 156, 19.6.2018, lk 43.

(5)  ELT L 57, 18.2.2021, lk 17.

(6)  ELT C 58 I, 18.2.2021, lk 2.

(7)  ELT L 417, 11.12.2020, lk 381.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0164.

(9)  ECLI:EU:C:2003:294, punkt 85.

(10)  Euroopa Kontrollikoja eriaruanne nr 4/2020: Uute kuvamistehnoloogiate kasutamine ühise põllumajanduspoliitika jälgimiseks: üldiselt on areng stabiilne, kuid kliima- ja keskkonnaseire puhul aeglasem

---

RESOLUTSIOONI LISA

TAOTLETAVA ETTEPANEKU TEKST

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 322 lõiget 1, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse kontrollikoja arvamust,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Parlamendi nõudmisele ja vastuseks Euroopa Ülemkogu 17.–21. juuli 2020. aasta järelduste punktile 24, et tugevdada liidu eelarve ja Euroopa Liidu taasterahastu kaitset pettuste ja reeglite rikkumise eest, lepivad institutsioonid kokku standardmeetmete kehtestamises, et kontrolli ja auditite eesmärgil koguda, võrrelda ja koondada teavet ja andmeid lõplike liidu rahaliste vahendite saajate ja toetusesaajate kohta. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Parlamendi nõudmisele ja vastuseks Euroopa Ülemkogu 17.–21. juuli 2020. aasta järelduste punktile 24, et tugevdada liidu eelarve ja Euroopa Liidu taasterahastu kaitset pettuste ja reeglite rikkumise eest, lepivad institutsioonid kokku standardmeetmete kehtestamises, et kontrolli ja auditite eesmärgil koguda, võrrelda ja koondada teavet ja andmeid lõplike liidu rahaliste vahendite saajate ja toetusesaajate kohta.

| (2) | Tõhusate kontrollide ja auditite tagamiseks on vaja koguda andmeid nende kohta, kes saavad lõpptulemusena otsest või kaudset kasu liidu rahastamisest, mis toimub jagatud eelarve täitmise raames ning projektidest ja reformidest, mida toetatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määruse (EL) 2021/241 (millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu) (1) alusel, sealhulgas andmeid rahaliste vahendite saajate tegelikult kasu saavate omanike kohta. Selliste andmete kogumise ja töötlemisega seotud reeglid peavad vastama kohaldatavatele andmekaitsenormidele. |
| --- | --- |

(2)

Tõhusate kontrollide ja auditite tagamiseks on vaja koguda andmeid nende kohta, kes saavad lõpptulemusena otsest või kaudset kasu liidu rahastamisest, mis toimub jagatud eelarve täitmise raames ning projektidest ja reformidest, mida toetatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määruse (EL) 2021/241 (millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu) (1) alusel, sealhulgas andmeid rahaliste vahendite saajate tegelikult kasu saavate omanike kohta. Selliste andmete kogumise ja töötlemisega seotud reeglid peavad vastama kohaldatavatele andmekaitsenormidele.

| (3) | Liidu eelarve kaitse tõhustamiseks peaks komisjon tegema kättesaadavaks integreeritud ja koostalitlusvõimelise teabe- ja seiresüsteemi, sealhulgas ühtse andmekogumis- ja riskihindamisvahendi, et teha kättesaadavaks, säilitada, koondada ja analüüsida eespool nimetatud andmeid, eesmärgiga kohaldada süsteemi üldiselt ja kohustuslikus korras kõigis liikmesriikides. Kõnealune süsteem peaks tagama tõhusa kontrolli huvide konflikti, õigusnormide rikkumise, topeltrahastamise probleemide ja rahaliste vahendite väärkasutamise üle. Kõnealune teave peaks olema komisjonile, Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) ja teistele liidu uurimis- ja kontrolliasutustele vajaduse korral kättesaadav, et nad saaksid teostada seiret liikmesriikide tehtavate kontrollide ja auditite üle, eelkõige selleks, et avastada reeglite rikkumist ja viia läbi haldusjuurdlusi seoses asjaomaste liidu rahaliste vahendite väärkasutamisega ning saada nende jaotamisest täpne ülevaade. |
| --- | --- |

(3)

Liidu eelarve kaitse tõhustamiseks peaks komisjon tegema kättesaadavaks integreeritud ja koostalitlusvõimelise teabe- ja seiresüsteemi, sealhulgas ühtse andmekogumis- ja riskihindamisvahendi, et teha kättesaadavaks, säilitada, koondada ja analüüsida eespool nimetatud andmeid, eesmärgiga kohaldada süsteemi üldiselt ja kohustuslikus korras kõigis liikmesriikides. Kõnealune süsteem peaks tagama tõhusa kontrolli huvide konflikti, õigusnormide rikkumise, topeltrahastamise probleemide ja rahaliste vahendite väärkasutamise üle. Kõnealune teave peaks olema komisjonile, Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) ja teistele liidu uurimis- ja kontrolliasutustele vajaduse korral kättesaadav, et nad saaksid teostada seiret liikmesriikide tehtavate kontrollide ja auditite üle, eelkõige selleks, et avastada reeglite rikkumist ja viia läbi haldusjuurdlusi seoses asjaomaste liidu rahaliste vahendite väärkasutamisega ning saada nende jaotamisest täpne ülevaade.

| (4) | Määrust (EL, Euratom) 2018/1046 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Määrust (EL, Euratom) 2018/1046 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Määrust (EL, Euratom) 2018/1046 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 36 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikesse 3 lisatakse järgmine punkt:






  „ee) | andmete kogumine nende kohta, kes saavad lõpptulemusena otsest või kaudset kasu liidu rahastamisest“; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklit 36 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikesse 3 lisatakse järgmine punkt:

„ee)

andmete kogumine nende kohta, kes saavad lõpptulemusena otsest või kaudset kasu liidu rahastamisest“;

| b) | lõikesse 4 lisatakse järgmine punkt:






  „cc) | tuginemine integreeritud ja koostalitlusvõimelisele elektroonilisele teabe- ja seiresüsteemile, sealhulgas ühtse andmekogumis- ja riskihindamisvahendile, et hinnata ja analüüsida andmeid nende kohta, kes saavad lõpptulemusena otsest või kaudset kasu liidu rahastamisest;“. |
| --- | --- | --- |

b)

lõikesse 4 lisatakse järgmine punkt:

„cc)

tuginemine integreeritud ja koostalitlusvõimelisele elektroonilisele teabe- ja seiresüsteemile, sealhulgas ühtse andmekogumis- ja riskihindamisvahendile, et hinnata ja analüüsida andmeid nende kohta, kes saavad lõpptulemusena otsest või kaudset kasu liidu rahastamisest;“.

| 2) | Artiklit 38 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Komisjon teeb asjakohaselt ja õigeaegselt kättesaadavaks teabe liidu eelarvest rahastatavate vahendite otseste ja kaudsete saajate kohta, tuginedes vastavalt artiklile 129a loodud integreeritud ja koostalitlusvõimelises elektroonilises teabe- ja seiresüsteemis kogutud andmetele.
  Käesoleva lõike esimest lõiku kohaldatakse ka teiste liidu institutsioonide suhtes, kui nad täidavad eelarvet vastavalt artikli 59 lõikele 1.Kui vahendite saaja on juriidiline isik, siis avaldatakse teave ainult isikute ja üksuste kohta, kelle valduses on sellest üksusest üle 15 %.“ |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 38 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjon teeb asjakohaselt ja õigeaegselt kättesaadavaks teabe liidu eelarvest rahastatavate vahendite otseste ja kaudsete saajate kohta, tuginedes vastavalt artiklile 129a loodud integreeritud ja koostalitlusvõimelises elektroonilises teabe- ja seiresüsteemis kogutud andmetele.

Käesoleva lõike esimest lõiku kohaldatakse ka teiste liidu institutsioonide suhtes, kui nad täidavad eelarvet vastavalt artikli 59 lõikele 1.Kui vahendite saaja on juriidiline isik, siis avaldatakse teave ainult isikute ja üksuste kohta, kelle valduses on sellest üksusest üle 15 %.“

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Pidades silmas konfidentsiaalsusest ja turvalisusest tulenevaid nõudeid, eriti neid, mis puudutavad isikuandmete kaitset, avaldatakse järgnev mittetundlik teave:






  a) | vahendite saaja nimi; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Pidades silmas konfidentsiaalsusest ja turvalisusest tulenevaid nõudeid, eriti neid, mis puudutavad isikuandmete kaitset, avaldatakse järgnev mittetundlik teave:

a)

vahendite saaja nimi;

| b) | vahendite saaja õiguslik staatus, täpsemalt:






  i) | füüsiline isik; |
| --- | --- | --- |

b)

vahendite saaja õiguslik staatus, täpsemalt:

i)

füüsiline isik;

| ii) | juriidiline isik; |
| --- | --- |

ii)

juriidiline isik;

| iii) | avaliku sektori asutus või institutsioon; |
| --- | --- |

iii)

avaliku sektori asutus või institutsioon;

| iv) | muu. |
| --- | --- |

iv)

muu.

| c) | vahendite saaja asukoht, täpsemalt:






  i) | kui vahendite saaja on juriidiline isik, siis tema aadress; |
| --- | --- | --- |

c)

vahendite saaja asukoht, täpsemalt:

i)

kui vahendite saaja on juriidiline isik, siis tema aadress;

| ii) | kui vahendite saaja on füüsiline isik, siis NUTS 2 tasandi piirkond; |
| --- | --- |

ii)

kui vahendite saaja on füüsiline isik, siis NUTS 2 tasandi piirkond;

| d) | juriidiliste kohustustega seotud summa; |
| --- | --- |

d)

juriidiliste kohustustega seotud summa;

| e) | meetme laad ja eesmärk.“; |
| --- | --- |

e)

meetme laad ja eesmärk.“;

| c) | lõige 4 jäetakse välja; |
| --- | --- |

c)

lõige 4 jäetakse välja;

| d) | lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Isikuandmete avaldamise korral eemaldatakse teave viis aastat pärast selle eelarveaasta lõppu, mil rahalised vahendid seoti juriidiliste kohustustega. See kehtib ka isikuandmete suhtes, mis viitavad juriidilistele isikutele, kelle ametlik nimi viitab ühele või enamale füüsilisele isikule.“ |
| --- | --- |

d)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Isikuandmete avaldamise korral eemaldatakse teave viis aastat pärast selle eelarveaasta lõppu, mil rahalised vahendid seoti juriidiliste kohustustega. See kehtib ka isikuandmete suhtes, mis viitavad juriidilistele isikutele, kelle ametlik nimi viitab ühele või enamale füüsilisele isikule.“

| 3) | Artiklit 63 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine lõige:

  „1a.   Eelarve täitmisega seotud ülesannete täitmisel koguvad liikmesriigid kooskõlas artikli 129a alusel loodud integreeritud ja koostalitlusvõimelise elektroonilise teabe- ja seiresüsteemi nõuetega andmeid nende kohta, kes saavad liidu rahastamisest otsest või kaudset kasu. Lisanõuded süsteemi kasutamiseks asjaomases sektoris võib sätestada sektoripõhistes õigusnormides.“ |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 63 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine lõige:

„1a.   Eelarve täitmisega seotud ülesannete täitmisel koguvad liikmesriigid kooskõlas artikli 129a alusel loodud integreeritud ja koostalitlusvõimelise elektroonilise teabe- ja seiresüsteemi nõuetega andmeid nende kohta, kes saavad liidu rahastamisest otsest või kaudset kasu. Lisanõuded süsteemi kasutamiseks asjaomases sektoris võib sätestada sektoripõhistes õigusnormides.“

| b) | lõike 2 esimesse lõiku lisatakse järgmine punkt:






  „bb) | koguvad andmeid nende kohta, kes saavad lõpptulemusena otsest või kaudset kasu liidu rahastamisest, kasutades vastavalt artiklile 129a komisjoni poolt kättesaadavaks tehtud integreeritud ja koostalitlusvõimelist elektroonilist teabe- ja seiresüsteemi.“ |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 2 esimesse lõiku lisatakse järgmine punkt:

„bb)

koguvad andmeid nende kohta, kes saavad lõpptulemusena otsest või kaudset kasu liidu rahastamisest, kasutades vastavalt artiklile 129a komisjoni poolt kättesaadavaks tehtud integreeritud ja koostalitlusvõimelist elektroonilist teabe- ja seiresüsteemi.“

| c) | lõikesse 4 lisatakse järgmine punkt:






  „bb) | kasutavad vastavalt artiklile 129a komisjoni poolt kättesaadavaks tehtud integreeritud ja koostalitlusvõimelist elektroonilise teabe- ja seiresüsteemi.“ |
| --- | --- | --- |

c)

lõikesse 4 lisatakse järgmine punkt:

„bb)

kasutavad vastavalt artiklile 129a komisjoni poolt kättesaadavaks tehtud integreeritud ja koostalitlusvõimelist elektroonilise teabe- ja seiresüsteemi.“

| 4) | Lisatakse järgmine artikkel:


  „Artikkel 129a


  Integreeritud ja koostalitlusvõimeline elektrooniline teabe- ja seiresüsteem


  1.   Komisjon asutab, käitab ja teeb finantsjuhtimises osalejatele, muudele isikutele ja üksustele, kes vastutavad eelarve täitmise eest, sealhulgas eelarve jagatud täitmise eest vastutavatele pädevatele riiklikele asutustele, kättesaadavaks integreeritud ja koostalitlusvõimelise elektroonilise teabe- ja seiresüsteemi, sealhulgas ühtse andmekogumis- ja riskihindamisvahendi, et pääseda otseselt või kaudselt juurde nende isikute andmetele, kes saavad otsest või kaudset kasu liidu rahalistest vahenditest, ja neid andmeid analüüsida.


  2.   Lõikes 1 osutatud süsteem põhineb standardiseeritud meetmetel, et koguda, võrrelda ja koondada teavet ja arve ELi rahaliste vahendite otseste ja lõplike saajate kohta kontrolli ja auditeerimise eesmärgil. Süsteem tagab tõhusa kontrolli huvide konfliktide, õigusnormide rikkumise, topeltrahastamise probleemide ja rahaliste vahendite väärkasutamise üle.


  3.   Süsteemis kogutav kohustuslik teave hõlmab muu hulgas järgmist:






  a) | juriidilise isiku käibemaksukohustuslasena registreerimise number või registreerimisnumber; |
| --- | --- | --- |

4)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 129a

Integreeritud ja koostalitlusvõimeline elektrooniline teabe- ja seiresüsteem

1.   Komisjon asutab, käitab ja teeb finantsjuhtimises osalejatele, muudele isikutele ja üksustele, kes vastutavad eelarve täitmise eest, sealhulgas eelarve jagatud täitmise eest vastutavatele pädevatele riiklikele asutustele, kättesaadavaks integreeritud ja koostalitlusvõimelise elektroonilise teabe- ja seiresüsteemi, sealhulgas ühtse andmekogumis- ja riskihindamisvahendi, et pääseda otseselt või kaudselt juurde nende isikute andmetele, kes saavad otsest või kaudset kasu liidu rahalistest vahenditest, ja neid andmeid analüüsida.

2.   Lõikes 1 osutatud süsteem põhineb standardiseeritud meetmetel, et koguda, võrrelda ja koondada teavet ja arve ELi rahaliste vahendite otseste ja lõplike saajate kohta kontrolli ja auditeerimise eesmärgil. Süsteem tagab tõhusa kontrolli huvide konfliktide, õigusnormide rikkumise, topeltrahastamise probleemide ja rahaliste vahendite väärkasutamise üle.

3.   Süsteemis kogutav kohustuslik teave hõlmab muu hulgas järgmist:

a)

juriidilise isiku käibemaksukohustuslasena registreerimise number või registreerimisnumber;

| b) | füüsilise isiku riiklik isikukood; |
| --- | --- |

b)

füüsilise isiku riiklik isikukood;

| c) | vahendite saaja õiguslik staatus, täpsemalt:






  i) | füüsiline isik; |
| --- | --- | --- |

c)

vahendite saaja õiguslik staatus, täpsemalt:

i)

füüsiline isik;

| ii) | juriidiline isik; |
| --- | --- |

ii)

juriidiline isik;

| iii) | avaliku sektori asutus või institutsioon; |
| --- | --- |

iii)

avaliku sektori asutus või institutsioon;

| iv) | muu. |
| --- | --- |

iv)

muu.

| d) | töövõtja(d) ja alltöövõtja(d); |
| --- | --- |

d)

töövõtja(d) ja alltöövõtja(d);

| e) | tegelik tulusaaja (tegelikud tulusaajad), kui vahendite saaja, omanik, töövõtja või alltöövõtja on juriidiline isik; |
| --- | --- |

e)

tegelik tulusaaja (tegelikud tulusaajad), kui vahendite saaja, omanik, töövõtja või alltöövõtja on juriidiline isik;

| f) | teave selle kohta, kas toetusesaaja saab ka riigiabi; |
| --- | --- |

f)

teave selle kohta, kas toetusesaaja saab ka riigiabi;

| g) | kõigi toetusesaajate ja tegelike tulusaajate kontaktandmed; |
| --- | --- |

g)

kõigi toetusesaajate ja tegelike tulusaajate kontaktandmed;

4.   Komisjonile, Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF), kontrollikojale ja nende liikmesriikide puhul, kes osalevad tõhustatud koostöös vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2017/1939, Euroopa Prokuratuurile ning muudele liidu uurimis- ja kontrolliasutustele, sealhulgas eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile, antakse juurdepääs lõikes 1 osutatud süsteemis sisalduvale teabele, kui see on vajalik nende ülesannete täitmiseks.

5.   Igasugune isikuandmete töötlemine selle süsteemi käitamise raames toimub vastavalt määrusele (EL) 2016/679.

6.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 269 vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada üksikasjalikud nõuded lõikes 1 osutatud süsteemi töötamise ja toimimise kohta, sealhulgas nõuded andmete kogumise ja süsteemis sisalduvale teabele juurdepääsu kohta.“

| 5) | Artikli 154 lõike 4 esimesse lõiku lisatakse järgmine punkt:






  „dd) | tagavad andmete kogumise nende kohta, kes saavad lõpptulemusena otsest või kaudset kasu liidu rahastamisest, artikliga 129a määratletud ulatuses.“ |
| --- | --- | --- |

5)

Artikli 154 lõike 4 esimesse lõiku lisatakse järgmine punkt:

„dd)

tagavad andmete kogumise nende kohta, kes saavad lõpptulemusena otsest või kaudset kasu liidu rahastamisest, artikliga 129a määratletud ulatuses.“

| 6) | Artiklit 269 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 3 esimene lause asendatakse järgmisega:
  „Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 70 lõikes 1, artikli 71 kolmandas lõigus, artiklis 129a, artiklis 161 ning artikli 213 lõike 2 teises ja kolmandas lõigus osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.“; |
| --- | --- | --- |

6)

Artiklit 269 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 3 esimene lause asendatakse järgmisega:

„Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 70 lõikes 1, artikli 71 kolmandas lõigus, artiklis 129a, artiklis 161 ning artikli 213 lõike 2 teises ja kolmandas lõigus osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.“;

| b) | lõike 6 esimene lause asendatakse järgmisega:
  „Artikli 70 lõike 1, artikli 71 kolmanda lõigu, artikli 129a, artikli 161 ning artikli 213 lõike 2 teise ja kolmanda lõigu alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavakstegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet.“ |
| --- | --- |

b)

lõike 6 esimene lause asendatakse järgmisega:

„Artikli 70 lõike 1, artikli 71 kolmanda lõigu, artikli 129a, artikli 161 ning artikli 213 lõike 2 teise ja kolmanda lõigu alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavakstegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet.“

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

president

---

(1)  ELT L 57, 18.2.2021, lk 17.

1

---

Kolmapäev, 24. november 2021

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/22 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/22

---

P9_TA(2021)0468

Euroopa kriitilise tähtsusega toorainete strateegia

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2021. aasta resolutsioon Euroopa kriitilise tähtsusega toorainete strateegia kohta (2021/2011(INI))

(2022/C 224/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), eelkõige selle artikleid 9, 151, 152, artikli 153 lõikeid 1 ja 2, samuti artiklit 173, milles käsitletakse ELi tööstuspoliitikat ja viidatakse muu hulgas ELi tööstuse konkurentsivõimele, ning artiklit 208, milles kinnitatakse, et EL peab võtma arengukoostöö eesmärke arvesse muu sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), eelkõige selle artikleid 9, 151, 152, artikli 153 lõikeid 1 ja 2, samuti artiklit 173, milles käsitletakse ELi tööstuspoliitikat ja viidatakse muu hulgas ELi tööstuse konkurentsivõimele, ning artiklit 208, milles kinnitatakse, et EL peab võtma arengukoostöö eesmärke arvesse muu sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping), eelkõige selle artikli 3 lõiget 3, milles viidatakse siseturule, kestlikule arengule ja sotsiaalsele turumajandusele, ning artikli 5 lõiget 3, milles viidatakse subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping), eelkõige selle artikli 3 lõiget 3, milles viidatakse siseturule, kestlikule arengule ja sotsiaalsele turumajandusele, ning artikli 5 lõiget 3, milles viidatakse subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 2 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 2 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrust (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik (1) (edaspidi „taksonoomiamäärus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrust (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik (1) (edaspidi „taksonoomiamäärus“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1013/2006 jäätmesaadetiste kohta (2) (edaspidi „jäätmesaadetiste määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1013/2006 jäätmesaadetiste kohta (2) (edaspidi „jäätmesaadetiste määrus“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrust (EL) 2017/821, millega kehtestatakse konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla liidu importijatele tarneahelaga seotud hoolsuskohustus (3) (edaspidi „konfliktimineraalide määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrust (EL) 2017/821, millega kehtestatakse konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla liidu importijatele tarneahelaga seotud hoolsuskohustus (3) (edaspidi „konfliktimineraalide määrus“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (4) (edaspidi „ELi subsiidiumivastane määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (4) (edaspidi „ELi subsiidiumivastane määrus“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta direktiivi 2012/19/EL elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmete (elektroonikaromude) kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta direktiivi 2012/19/EL elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmete (elektroonikaromude) kohta (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid (6) (edaspidi „jäätmete raamdirektiiv“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid (6) (edaspidi „jäätmete raamdirektiiv“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiivi 2006/21/EÜ kaevandustööstuse jäätmete käitlemise ja direktiivi 2004/35/EÜ (7) muutmise kohta (edaspidi „kaevandusjäätmete direktiiv“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiivi 2006/21/EÜ kaevandustööstuse jäätmete käitlemise ja direktiivi 2004/35/EÜ (7) muutmise kohta (edaspidi „kaevandusjäätmete direktiiv“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiivi 2010/75/EL tööstusheidete kohta (8) (edaspidi „tööstusheidete direktiiv“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiivi 2010/75/EL tööstusheidete kohta (8) (edaspidi „tööstusheidete direktiiv“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/52/EL, millega muudetakse direktiivi 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (9) (edaspidi „keskkonnamõju hindamise direktiiv“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/52/EL, millega muudetakse direktiivi 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (9) (edaspidi „keskkonnamõju hindamise direktiiv“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (10) (edaspidi „linnudirektiiv“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (10) (edaspidi „linnudirektiiv“),

| — | võttes arvesse nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (11) (edaspidi „elupaikade direktiiv“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (11) (edaspidi „elupaikade direktiiv“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiivi 2014/95/EL, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses mitmekesisust käsitleva teabe ja muu kui finantsteabe avalikustamisega teatavate suurettevõtjate ja kontsernide poolt (12) (edaspidi „muud kui finantsaruandlust käsitlev direktiiv“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiivi 2014/95/EL, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses mitmekesisust käsitleva teabe ja muu kui finantsteabe avalikustamisega teatavate suurettevõtjate ja kontsernide poolt (12) (edaspidi „muud kui finantsaruandlust käsitlev direktiiv“),

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP21) 12. detsembril 2015. aastal Pariisis sõlmitud kokkulepet (edaspidi „Pariisi kokkulepe“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP21) 12. detsembril 2015. aastal Pariisis sõlmitud kokkulepet (edaspidi „Pariisi kokkulepe“),

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärke, sealhulgas kestliku arengu eesmärki nr 12 säästva tootmise ja tarbimise kohta ning kestliku arengu eesmärki nr 15 maa ökosüsteemide kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärke, sealhulgas kestliku arengu eesmärki nr 12 säästva tootmise ja tarbimise kohta ning kestliku arengu eesmärki nr 15 maa ökosüsteemide kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast,

| — | võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid,

| — | võttes arvesse vastutustundlikku ettevõtlust käsitlevaid OECD hoolsuskohustuse suuniseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutustundlikku ettevõtlust käsitlevaid OECD hoolsuskohustuse suuniseid,

| — | võttes arvesse ÜRO 2009. aasta keskkonnaprogrammi suuniseid toodete sotsiaalse olelusringi hindamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 2009. aasta keskkonnaprogrammi suuniseid toodete sotsiaalse olelusringi hindamiseks,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Energiaagentuuri 2021. aasta mai eriaruannet „The Role of Critical Minerals in Clean Energy Transitions“ (Kriitilise tähtsusega mineraalide roll puhtale energiale üleminekul), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Energiaagentuuri 2021. aasta mai eriaruannet „The Role of Critical Minerals in Clean Energy Transitions“ (Kriitilise tähtsusega mineraalide roll puhtale energiale üleminekul),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Energiaagentuuri (IEA) 2021. aasta mai eriaruannet „Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Energiaagentuuri (IEA) 2021. aasta mai eriaruannet „Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector“,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskkonnaameti 13. jaanuari 2021. aasta infodokumenti „Growth without economic growth“ (Kasv ilma majanduskasvuta), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskkonnaameti 13. jaanuari 2021. aasta infodokumenti „Growth without economic growth“ (Kasv ilma majanduskasvuta),

| — | võttes arvesse Euroopa Keskkonnaameti 30. augusti 2021. aasta aruannet „Improving the climate impact of raw material sourcing“ (Tooraine hankimise kliimamõju parandamise kohta), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskkonnaameti 30. augusti 2021. aasta aruannet „Improving the climate impact of raw material sourcing“ (Tooraine hankimise kliimamõju parandamise kohta),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. märtsi 2021. aasta arvamust „Kriitilise tähtsusega toorainetega seotud vastupanuvõime: teekond suurema julgeoleku ja kestlikkuse poole“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. märtsi 2021. aasta arvamust „Kriitilise tähtsusega toorainetega seotud vastupanuvõime: teekond suurema julgeoleku ja kestlikkuse poole“,

| — | võttes arvesse komisjoni 2020. aasta septembri lõpparuannet „Study on the EU list of Critical Raw Materials (2020)“ (Uuring ELi kriitilise tähtsusega toorainete loetelu kohta 2020) ning selle juurde kuuluvaid teabelehti kriitilise tähtsusega toorainete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2020. aasta septembri lõpparuannet „Study on the EU list of Critical Raw Materials (2020)“ (Uuring ELi kriitilise tähtsusega toorainete loetelu kohta 2020) ning selle juurde kuuluvaid teabelehti kriitilise tähtsusega toorainete kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 3. septembri 2020. aasta tuleviku-uuringut „Critical Raw Materials for Strategic Technologies and Sectors in the EU“ (Kriitilise tähtsusega toorained strateegiliste tehnoloogiate ja sektorite jaoks ELis), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. septembri 2020. aasta tuleviku-uuringut „Critical Raw Materials for Strategic Technologies and Sectors in the EU“ (Kriitilise tähtsusega toorained strateegiliste tehnoloogiate ja sektorite jaoks ELis),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. novembri 2018. aasta aruannet kriitilise tähtsusega toorainete ja ringmajanduse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. novembri 2018. aasta aruannet kriitilise tähtsusega toorainete ja ringmajanduse kohta,

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2021. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile äriühingu hoolsuskohustuse ja vastutuse kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2021. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile äriühingu hoolsuskohustuse ja vastutuse kohta (13),

| — | võttes arvesse oma 16. detsembri 2020. aasta resolutsiooni uue Euroopa VKEde strateegia kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. detsembri 2020. aasta resolutsiooni uue Euroopa VKEde strateegia kohta (14),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2020. aasta resolutsiooni Euroopa uue tööstusstrateegia kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2020. aasta resolutsiooni Euroopa uue tööstusstrateegia kohta (15),

| — | võttes arvesse oma 10. veebruari 2021. aasta resolutsiooni uue ringmajanduse tegevuskava kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. veebruari 2021. aasta resolutsiooni uue ringmajanduse tegevuskava kohta (16),

| — | võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta võitluses COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgedega vastu (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta võitluses COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgedega vastu (17),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (18),

| — | võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni uue ELi Aafrika-strateegia ning kestlikku ja kaasavat arengut toetava partnerluse kohta (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni uue ELi Aafrika-strateegia ning kestlikku ja kaasavat arengut toetava partnerluse kohta (19),

| — | võttes arvesse oma 27. aprilli 2017. aasta resolutsiooni kaevandusjäätmete direktiivi rakendamise kohta (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. aprilli 2017. aasta resolutsiooni kaevandusjäätmete direktiivi rakendamise kohta (20),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. detsembri 2020. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2006/66/EÜ ja muudetakse määrust (EL) 2019/1020 (COM(2020)0798), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. detsembri 2020. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2006/66/EÜ ja muudetakse määrust (EL) 2019/1020 (COM(2020)0798),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. septembri 2020. aasta teatist „Kriitilise tähtsusega toorainetega seotud vastupanuvõime: teekond suurema julgeoleku ja kestlikkuse poole“ (COM(2020)0474), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. septembri 2020. aasta teatist „Kriitilise tähtsusega toorainetega seotud vastupanuvõime: teekond suurema julgeoleku ja kestlikkuse poole“ (COM(2020)0474),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. mai 2021. aasta teatist „2020. aasta uue tööstusstrateegia ajakohastamine: ehitame üles tugevama ühtse turu, et Euroopa saaks taastuda“ (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. mai 2021. aasta teatist „2020. aasta uue tööstusstrateegia ajakohastamine: ehitame üles tugevama ühtse turu, et Euroopa saaks taastuda“ (COM(2021)0350),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. oktoobri 2020. aasta teatist „Komisjoni 2021. aasta tööprogramm. Elujõuline liit ebakindlas maailmas“ (COM(2020)0690), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. oktoobri 2020. aasta teatist „Komisjoni 2021. aasta tööprogramm. Elujõuline liit ebakindlas maailmas“ (COM(2020)0690),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. mai 2020. aasta teatist „Euroopa võimalus: parandame vead ja teeme ettevalmistusi järgmise põlvkonna jaoks“ (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. mai 2020. aasta teatist „Euroopa võimalus: parandame vead ja teeme ettevalmistusi järgmise põlvkonna jaoks“ (COM(2020)0456),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2020. aasta teatist „Uus ringmajanduse tegevuskava. Puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel“ (COM(2020)0098) ning talituste 11. märtsi 2020. aasta töödokumenti „Leading the way to a global circular economy: state of play and outlook“ (Ülemaailmsele ringmajandusele teed rajades: hetkeseis ja tulevikuväljavaated) (SWD(2020)0100), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2020. aasta teatist „Uus ringmajanduse tegevuskava. Puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel“ (COM(2020)0098) ning talituste 11. märtsi 2020. aasta töödokumenti „Leading the way to a global circular economy: state of play and outlook“ (Ülemaailmsele ringmajandusele teed rajades: hetkeseis ja tulevikuväljavaated) (SWD(2020)0100),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. detsembri 2015. aasta teatist „ELi ringmajanduse loomise tegevuskava“ (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. detsembri 2015. aasta teatist „ELi ringmajanduse loomise tegevuskava“ (COM(2015)0614),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks“ (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks“ (COM(2020)0103),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. veebruari 2021. aasta teatist „Kaubanduspoliitika läbivaatamine – avatud, kestlik ja jõuline kaubanduspoliitika“ (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. veebruari 2021. aasta teatist „Kaubanduspoliitika läbivaatamine – avatud, kestlik ja jõuline kaubanduspoliitika“ (COM(2021)0066),

| — | võttes arvesse OECD 12. veebruari 2019. aasta oktoobri väljaannet „Global Material Resources Outlook to 2060: Economic Drivers and Environmental Consequences“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD 12. veebruari 2019. aasta oktoobri väljaannet „Global Material Resources Outlook to 2060: Economic Drivers and Environmental Consequences“,

| — | võttes arvesse Maailmapanga 2020. aasta väljaannet „Minerals for Climate Action: The Mineral Intensity of the Clean Energy Transition“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailmapanga 2020. aasta väljaannet „Minerals for Climate Action: The Mineral Intensity of the Clean Energy Transition“,

| — | võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta järeldusi „Teeme majanduse taastamise ringluspõhiseks ja keskkonnahoidlikuks“; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta järeldusi „Teeme majanduse taastamise ringluspõhiseks ja keskkonnahoidlikuks“;

| — | võttes arvesse nõukogu 16. novembri 2020. aasta järeldusi „Dünaamilisemale, vastupanu- ja konkurentsivõimelisemale Euroopa tööstusele üleminekut edendav taastamine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. novembri 2020. aasta järeldusi „Dünaamilisemale, vastupanu- ja konkurentsivõimelisemale Euroopa tööstusele üleminekut edendav taastamine“,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2019. aasta järeldusi „Ringmajandus ehitussektoris“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2019. aasta järeldusi „Ringmajandus ehitussektoris“,

| — | võttes arvesse nõukogu 4. oktoobri 2019. aasta järeldusi „Rohkem ringlust – üleminek kestlikule ühiskonnale“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 4. oktoobri 2019. aasta järeldusi „Rohkem ringlust – üleminek kestlikule ühiskonnale“,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A9-0280/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A9-0280/2021),

| A. | arvestades, et kriitilise tähtsusega toorained on tööstusliku väärtuse loomise allikad ja mõjutavad seetõttu oluliselt järgmise etapi sektoreid; arvestades, et on strateegiliselt oluline, et EL vähendaks oma sõltuvust, kaitseks oma vooge, väärtus- ja tarneahelaid ning toetaks, edendaks ja digitaliseeriks ökosüsteeme, kuna see on rahvusvahelise (tööstusliku) konkurentsi valdkonnas uus põhisuutlikkus; arvestades, et kriitilise tähtsusega toorainete terviklik strateegia peaks hõlmama kõrgeid keskkonnaalaseid ja ühiskondlikke standardeid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kriitilise tähtsusega toorained on tööstusliku väärtuse loomise allikad ja mõjutavad seetõttu oluliselt järgmise etapi sektoreid; arvestades, et on strateegiliselt oluline, et EL vähendaks oma sõltuvust, kaitseks oma vooge, väärtus- ja tarneahelaid ning toetaks, edendaks ja digitaliseeriks ökosüsteeme, kuna see on rahvusvahelise (tööstusliku) konkurentsi valdkonnas uus põhisuutlikkus; arvestades, et kriitilise tähtsusega toorainete terviklik strateegia peaks hõlmama kõrgeid keskkonnaalaseid ja ühiskondlikke standardeid;

| B. | arvestades, et rahvastiku kasv ning üleminek digitaalsele, väga energiatõhusale ja kliimaneutraalsele majandusele toob kõigi arengustsenaariumide puhul kaasa märkimisväärselt suurema nõudluse kriitilise tähtsusega toorainete järele (21); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et rahvastiku kasv ning üleminek digitaalsele, väga energiatõhusale ja kliimaneutraalsele majandusele toob kõigi arengustsenaariumide puhul kaasa märkimisväärselt suurema nõudluse kriitilise tähtsusega toorainete järele (21);

| C. | arvestades, et kriitilise tähtsusega tooraineid nõudvad tehnoloogiad on võtmetähtsusega selleks, et EL ja kogu maailm tervikuna suudaksid saavutada Pariisi kokkuleppe eesmärgid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kriitilise tähtsusega tooraineid nõudvad tehnoloogiad on võtmetähtsusega selleks, et EL ja kogu maailm tervikuna suudaksid saavutada Pariisi kokkuleppe eesmärgid;

| D. | arvestades, et ELi kriitilise tähtsusega toorainete terviklik strateegia peaks põhinema kõrgetel keskkonna-, sotsiaalsetel ja inimõiguste standarditel, võttes arvesse ka looduslike mineraalide nappust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi kriitilise tähtsusega toorainete terviklik strateegia peaks põhinema kõrgetel keskkonna-, sotsiaalsetel ja inimõiguste standarditel, võttes arvesse ka looduslike mineraalide nappust;

| E. | arvestades, et EL toodab praegu vaid 1 % tuuleenergia tootmiseks vajalikust toorainest, alla 1 % liitiumpatareidest ja -akudest, alla 1 % kütuseelementidest, vaid 2 % robootikaga seotud toorainest ja ainult 1 % ränipõhistest fotoelektrilistest moodulitest (22); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EL toodab praegu vaid 1 % tuuleenergia tootmiseks vajalikust toorainest, alla 1 % liitiumpatareidest ja -akudest, alla 1 % kütuseelementidest, vaid 2 % robootikaga seotud toorainest ja ainult 1 % ränipõhistest fotoelektrilistest moodulitest (22);

| F. | arvestades, et komisjoni teatises 2020. aasta uue tööstusstrateegia ajakohastamise kohta määratletakse 137 toodet ja toorainet (mis moodustavad 6 % ELi kaupade impordi koguväärtusest), mida kasutatakse tundlikes ökosüsteemides, millest EL on väga sõltuv – peamiselt energiamahukates tööstusharudes ja tervishoiu ökosüsteemides –, ning muud tooted, mida on vaja rohe- ja digipöörde toetamiseks; arvestades, et 52 % nendest toodetest imporditakse Hiina Rahvavabariigist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komisjoni teatises 2020. aasta uue tööstusstrateegia ajakohastamise kohta määratletakse 137 toodet ja toorainet (mis moodustavad 6 % ELi kaupade impordi koguväärtusest), mida kasutatakse tundlikes ökosüsteemides, millest EL on väga sõltuv – peamiselt energiamahukates tööstusharudes ja tervishoiu ökosüsteemides –, ning muud tooted, mida on vaja rohe- ja digipöörde toetamiseks; arvestades, et 52 % nendest toodetest imporditakse Hiina Rahvavabariigist;

| G. | arvestades, et COVID-19 mõjutas negatiivselt üleilmseid tarneahelaid ja põhjustas Euroopas kriitilise tähtsusega toorainete nappuse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et COVID-19 mõjutas negatiivselt üleilmseid tarneahelaid ja põhjustas Euroopas kriitilise tähtsusega toorainete nappuse;

| H. | arvestades, et üks kriitilise tähtsusega toorainetega seotud suur probleem Euroopas on ringlussevõtt; arvestades, et kriitilise tähtsusega toorainete ringlussevõtu sektoril on märkimisväärne töökohtade loomise potentsiaal; arvestades, et hinnanguliselt loob ainuüksi elektrisõidukiakude ringlussevõtu sektor ELis 2035. aastaks umbes 10 500 töökohta; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et üks kriitilise tähtsusega toorainetega seotud suur probleem Euroopas on ringlussevõtt; arvestades, et kriitilise tähtsusega toorainete ringlussevõtu sektoril on märkimisväärne töökohtade loomise potentsiaal; arvestades, et hinnanguliselt loob ainuüksi elektrisõidukiakude ringlussevõtu sektor ELis 2035. aastaks umbes 10 500 töökohta;

| I. | arvestades, et ringlussevõtt, asendamine ning käitumis- ja tarbimisharjumuste muutmine võivad kriitilise tähtsusega toorainete nõudlust vähendada; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ringlussevõtt, asendamine ning käitumis- ja tarbimisharjumuste muutmine võivad kriitilise tähtsusega toorainete nõudlust vähendada;

| J. | arvestades, et ÜRO ülikooli andmetel oli 2016. aastal elektri- ja elektroonikaseadmete romude ringlussevõetud tooraine koguväärtus hinnanguliselt umbes 55 miljardit eurot (23); arvestades, et sama uuringu kohaselt on kuni 90 % maailma elektroonikaromudest ebaseaduslikult kaubeldud või prügilasse ladestatud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ÜRO ülikooli andmetel oli 2016. aastal elektri- ja elektroonikaseadmete romude ringlussevõetud tooraine koguväärtus hinnanguliselt umbes 55 miljardit eurot (23); arvestades, et sama uuringu kohaselt on kuni 90 % maailma elektroonikaromudest ebaseaduslikult kaubeldud või prügilasse ladestatud;

| K. | arvestades, et on ilmne, et – ka seoses kavandatud uute hoolsuskohustustega – on vaja uut kestlikku hankimist ning et ELis ja selle naabruses tuleks ära kasutada potentsiaal hankida materjale kõrgete kestlikkuse standardite alusel, võttes samal ajal täielikult arvesse ringmajanduse võimalusi, nagu ringlussevõtt, toote disain, asendamine ja materjalide kasutamise vähendamine; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et on ilmne, et – ka seoses kavandatud uute hoolsuskohustustega – on vaja uut kestlikku hankimist ning et ELis ja selle naabruses tuleks ära kasutada potentsiaal hankida materjale kõrgete kestlikkuse standardite alusel, võttes samal ajal täielikult arvesse ringmajanduse võimalusi, nagu ringlussevõtt, toote disain, asendamine ja materjalide kasutamise vähendamine;

| L. | arvestades, et oma 25. märtsi 2021. aasta arvamuses rõhutab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee „kriitilise tähtsusega toorainete määratluse ja paradigma laiendamise tähtsust. Traditsiooniliselt mõistetakse kriitilise tähtsusega toorainete all peamiselt kaevandussektorist pärinevaid materjale. See on liiga kitsas ulatus ja piirab taastuvenergia kasvu. Tänapäeval saab puidupõhiste materjalidega teha kõike, mida on võimalik teha fossiilsete materjalidega. See on valdkond, mis areneb kiiresti, alates tekstiilitööstusest kuni uute kergemate ja keskkonnahoidlikumate patarei- ja akutehnoloogiateni. Biomajandus võib tagada digitaalse rohelise vastupidavuse fossiilkütuste sektoritele, mis Euroopas vähenevad, ja luua ühiskonnale väärtust. Taastuvate materjalide kasutamine aitaks samal ajal leevendada ka kliimamuutusi, kuna see võimaldab vähendada fossiilkütustest pärit heidet, arendades fossiilkütuste sektori keskkonnahoidlikku vastupanuvõimet“; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et oma 25. märtsi 2021. aasta arvamuses rõhutab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee „kriitilise tähtsusega toorainete määratluse ja paradigma laiendamise tähtsust. Traditsiooniliselt mõistetakse kriitilise tähtsusega toorainete all peamiselt kaevandussektorist pärinevaid materjale. See on liiga kitsas ulatus ja piirab taastuvenergia kasvu. Tänapäeval saab puidupõhiste materjalidega teha kõike, mida on võimalik teha fossiilsete materjalidega. See on valdkond, mis areneb kiiresti, alates tekstiilitööstusest kuni uute kergemate ja keskkonnahoidlikumate patarei- ja akutehnoloogiateni. Biomajandus võib tagada digitaalse rohelise vastupidavuse fossiilkütuste sektoritele, mis Euroopas vähenevad, ja luua ühiskonnale väärtust. Taastuvate materjalide kasutamine aitaks samal ajal leevendada ka kliimamuutusi, kuna see võimaldab vähendada fossiilkütustest pärit heidet, arendades fossiilkütuste sektori keskkonnahoidlikku vastupanuvõimet“;

| M. | arvestades, et nagu arvamuses märgitud, on arenguriikides „väga vähe näiteid tooraineekspordi kohta, mis hoogustaks kestlikku majanduslikku ja sotsiaalset arengut ja millest saaks kasu suur osa elanikkonnast. Sageli iseloomustab olukorda pigem sotsiaalne ärakasutamine ja keskkonnareostus. Kasusaajate poolel on tavaliselt vaid vähesed“; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et nagu arvamuses märgitud, on arenguriikides „väga vähe näiteid tooraineekspordi kohta, mis hoogustaks kestlikku majanduslikku ja sotsiaalset arengut ja millest saaks kasu suur osa elanikkonnast. Sageli iseloomustab olukorda pigem sotsiaalne ärakasutamine ja keskkonnareostus. Kasusaajate poolel on tavaliselt vaid vähesed“;

| N. | arvestades, et paljude kriitilise tähtsusega toorainete tarned on väga koondunud väljapoole ELi, kusjuures Hiina tagab 98 % ELi haruldaste muldmetallide tarnetest, Türgi tagab 98 % ELi boraadi tarnetest ning Lõuna-Aafrika tagab 71 % ELi plaatina, 92 % iriidiumi, 80 % roodiumi ja 93 % ruteeniumi vajadusest (24); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et paljude kriitilise tähtsusega toorainete tarned on väga koondunud väljapoole ELi, kusjuures Hiina tagab 98 % ELi haruldaste muldmetallide tarnetest, Türgi tagab 98 % ELi boraadi tarnetest ning Lõuna-Aafrika tagab 71 % ELi plaatina, 92 % iriidiumi, 80 % roodiumi ja 93 % ruteeniumi vajadusest (24);

| O. | arvestades, et tulevikustsenaariumide kohaselt vajab EL elektrisõidukite akude ja energiasalvestite jaoks 2030. aastal kuni 18 korda rohkem liitiumi ja viis korda rohkem koobaltit ning 2050. aastal peaaegu 60 korda rohkem liitiumi ja 15 korda rohkem koobaltit, võrreldes kogu ELi majanduse praeguse varustamisega (25); |
| --- | --- |

O.

arvestades, et tulevikustsenaariumide kohaselt vajab EL elektrisõidukite akude ja energiasalvestite jaoks 2030. aastal kuni 18 korda rohkem liitiumi ja viis korda rohkem koobaltit ning 2050. aastal peaaegu 60 korda rohkem liitiumi ja 15 korda rohkem koobaltit, võrreldes kogu ELi majanduse praeguse varustamisega (25);

| P. | arvestades, et ELis on väljatöötamisel neli kestlikku liitiumi kaevandamise projekti kogusummas 2 miljardit eurot ja need peaksid käivituma aastatel 2022–2024; arvestades, et 2025. aastaks peaksid need katma kuni 80 % ELi liitiumivajadusest akusektoris, aidates seega otseselt kaasa meie strateegilisele sõltumatusele; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ELis on väljatöötamisel neli kestlikku liitiumi kaevandamise projekti kogusummas 2 miljardit eurot ja need peaksid käivituma aastatel 2022–2024; arvestades, et 2025. aastaks peaksid need katma kuni 80 % ELi liitiumivajadusest akusektoris, aidates seega otseselt kaasa meie strateegilisele sõltumatusele;

| Q. | arvestades, et kriitilise tähtsusega toorainete nappus suurendab tööstuse ja julgeolekuga seotud muresid, eelkõige seoses prognoositava eksponentsiaalse kasvuga tootmises, eelkõige akude tootmises, kuna akud on olulised üleminekuks taastuvatest energiaallikatest energia tootmisele; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kriitilise tähtsusega toorainete nappus suurendab tööstuse ja julgeolekuga seotud muresid, eelkõige seoses prognoositava eksponentsiaalse kasvuga tootmises, eelkõige akude tootmises, kuna akud on olulised üleminekuks taastuvatest energiaallikatest energia tootmisele;

| R. | arvestades, et EL peab parandama oma strateegilist sõltumatust sellistes olulistes valdkondades nagu kriitilise tähtsusega toorainete tarnimine, mis on väga oluline ka ELi kaitse- ja kosmosealase suutlikkuse suurendamise jaoks; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et EL peab parandama oma strateegilist sõltumatust sellistes olulistes valdkondades nagu kriitilise tähtsusega toorainete tarnimine, mis on väga oluline ka ELi kaitse- ja kosmosealase suutlikkuse suurendamise jaoks;

| S. | arvestades, et EL sõltub jätkuvalt rahvusvahelistest tarneahelatest, et täita oma vajadused kriitilise tähtsusega toorainete järele, samuti on oluline roll meetmetel, mille eesmärk on muuta ülemaailmsed kaubandusturud läbipaistvamaks, tõhusamaks ja prognoositavamaks; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et EL sõltub jätkuvalt rahvusvahelistest tarneahelatest, et täita oma vajadused kriitilise tähtsusega toorainete järele, samuti on oluline roll meetmetel, mille eesmärk on muuta ülemaailmsed kaubandusturud läbipaistvamaks, tõhusamaks ja prognoositavamaks;

| T. | arvestades, et toorainesektoris on ELis ligikaudu 350 000 töökohta ning sellest sõltuvates tootmisahela järgmise etapi tööstusharudes rohkem kui 30 miljonit töökohta (26); arvestades, et ringmajandusele üleminek võib 2030. aastaks tuua ELis kaasa 700 000 töökoha lisandumise (27); |
| --- | --- |

T.

arvestades, et toorainesektoris on ELis ligikaudu 350 000 töökohta ning sellest sõltuvates tootmisahela järgmise etapi tööstusharudes rohkem kui 30 miljonit töökohta (26); arvestades, et ringmajandusele üleminek võib 2030. aastaks tuua ELis kaasa 700 000 töökoha lisandumise (27);

| U. | arvestades, et kaevandustegevus võib töötajad seada kahjulikesse ja ohtlikesse tingimustesse; arvestades, et töötajate õigused ja kaitse on kogu maailmas ja eri kaevandustes väga erinevad; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et kaevandustegevus võib töötajad seada kahjulikesse ja ohtlikesse tingimustesse; arvestades, et töötajate õigused ja kaitse on kogu maailmas ja eri kaevandustes väga erinevad;

| V. | arvestades, et kriitilise tähtsusega toorained ei esine eraldi, vaid on segatud maagis mitteväärismetallidega, ning arvestades, et nende töötlemine nõuab märkimisväärset kogust energiat; arvestades, et seetõttu sõltub tootmise konkurentsivõime ja kasumlikkus stabiilse ja taskukohase energia kättesaadavusest ning asjakohaste meetodite, menetluste ja tehnoloogiate kindlaksmääramisest ja arendamisest; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et kriitilise tähtsusega toorained ei esine eraldi, vaid on segatud maagis mitteväärismetallidega, ning arvestades, et nende töötlemine nõuab märkimisväärset kogust energiat; arvestades, et seetõttu sõltub tootmise konkurentsivõime ja kasumlikkus stabiilse ja taskukohase energia kättesaadavusest ning asjakohaste meetodite, menetluste ja tehnoloogiate kindlaksmääramisest ja arendamisest;

| W. | arvestades, et oma aruandes kasvu kohta ilma majanduskasvuta märgib Euroopa Keskkonnaamet, et majanduskasv on tihedalt seotud suurenenud tootmise, tarbimise ja ressursside kasutamisega, millel on negatiivne mõju loodusele, kliimale ja inimeste tervisele, ning et praeguste uuringute kohaselt on ebatõenäoline, et majanduskasvu saaks selle keskkonnamõjust täielikult lahutada; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et oma aruandes kasvu kohta ilma majanduskasvuta märgib Euroopa Keskkonnaamet, et majanduskasv on tihedalt seotud suurenenud tootmise, tarbimise ja ressursside kasutamisega, millel on negatiivne mõju loodusele, kliimale ja inimeste tervisele, ning et praeguste uuringute kohaselt on ebatõenäoline, et majanduskasvu saaks selle keskkonnamõjust täielikult lahutada;

Väljakutsed ja võimalused

| 1. | on seisukohal, et integreeritud lähenemisviis kogu väärtusahela ulatuses alates jäätmete kogumisest ja ringlussevõetavust võimaldavast tootedisainist kuni materjalide taaskasutamiseni on oluline strateegia kriitilise tähtsusega toorainete pakkumise suurendamiseks; peab siiski kahetsusväärseks, et jäätmete kogumisel ja tootedisainil on madal tehnoloogilise valmiduse tase; rõhutab, et üksnes ringlussevõtule keskendumine ei ole piisav, et rahuldada kasvavat nõudlust kriitilise tähtsusega toorainete järele; märgib, et kuigi toodete tõhusus seab kriitilise tähtsusega toorainete asendamisele teatavaid piiranguid, on see kõrgete hindade ja sõltuvuse tõttu mõjutatud tööstusharude ja vastavate teadusprojektide olemuslik eesmärk ning võib aidata lahendada kriitilise tähtsusega toorainete piisavusega seotud probleeme; rõhutab vajadust teha pidevaid pingutusi ning toetada teadusuuringuid ja innovatsiooni, mis on seotud kriitilise tähtsusega toorainete ringlussevõtu ja asendamise ning tootedisainiga; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et kriitilise tähtsusega toorainete hankimine on seotud geograafilise asukohaga, mis on siiani olnud väga sõltuv fossiilsest energiast ning kus valitseb süsinikdioksiidi kaudse ja otsese lekke oht ning kõlvatu konkurents; märgib, et kriitilise tähtsusega toorainete hankimist seostatakse sageli potentsiaalselt olulise keskkonnamõjuga, nagu bioloogilise mitmekesisuse vähenemine või õhu, pinnase ja vee saastumine, ning võimalike konfliktidega kohalike kogukondadega; rõhutab vajadust minna kaevandus- ja rafineerimissektoris üle taastuvenergiale; võtab seetõttu teadmiseks vajaduse aktiivse tööstuspoliitika järele, et toetada sektori ümberkujundamist koos juurdepääsuga taskukohastele puhta energia allikatele; märgib lisaks, et ELis on soodsad tingimused vähese heitega ja kestlikuks kaevandamistegevuseks, ning palub täiendavalt uurida võimalusi hankida tooraineid kriitilise tähtsusega toorainete poolest rikastest liikmesriikidest; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hoiatab, et ELi üleminekul kliimaneutraalsusele ei tohiks sõltuvust fossiilkütustest asendada sõltuvusega toorainetest; rõhutab, et see üleminek peaks vähendama ELi sõltuvust imporditavatest kriitilise tähtsusega toorainetest; rõhutab lisaks, et innovatsioon, uued tehnoloogiad, ressursside tarbimise minimeerimine ning väärtuslike toorainete hoidmine ja korduskasutamine ELis võivad aidata vähendada sõltuvust kriitilise tähtsusega toorainetest; |
| --- | --- |

3.

| 4. | märgib, et tehnoloogiate, sealhulgas kujunemisjärgus digirakenduste, taastuvelektri tootmise ning elektrisõidukite ja kergete transpordivahendite akude arendamine ja tulevane ulatuslik kasutuselevõtt suurendab nõudlust teatavate kriitilise tähtsusega ja muude toorainete järele; nõuab, et võetaks arvesse asjaolu, et riikide kliima- ja digiambitsioonid suurendavad konkurentsi ülemaailmsetel turgudel ja koormavad veelgi nende toorainete varustuskindlust Euroopas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub komisjoni üles kriitilise tähtsuse hindamise metoodika enne 2023. aastat, kui avaldatakse järgmine kriitilise tähtsusega toorainete loetelu, hoolikalt läbi vaatama, et hinnata, kas loetelu on vaja laiendada, võttes arvesse kriitilise tähtsusega toorainetega seotud rahvusvahelise olukorra arengut, kriitilise tähtsusega toorainete ja muude toorainete tulevase nõudluse stsenaariume ning sotsiaalseid ja ökoloogilisi kriteeriume, mis põhinevad ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetel ning kestliku arengu eesmärkidel, et saada laiem ülevaade kaevandamistingimustest kogu maailmas; kutsub lisaks komisjoni üles võtma oma tarneriski analüüsis nõuetekohaselt arvesse kõiki kaevandamise ja töötlemisega seotud keskkonnaalaseid välismõjusid; nõuab samuti põhjalikku arutelu, millesse on kaasatud kõik sidusrühmad; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub komisjoni üles pöörama tähelepanu mitte ainult kriitilise tähtsusega toorainetele, vaid ka muude tugevate tarneahelate, tootmise säilitamise ja kaksikülemineku jaoks vajalike toorainete võimalikule kriitilisele tähtsusele ning nende kättesaadavusele ELi allikatest, võttes samuti arvesse looduslike mineraalide nappust; rõhutab, et lisaks erimineraalidele muutuvad kriitilise tähtsusega tooraineteks ka „tavapäraselt toodetud“ tooraine, näiteks vask, heelium ja nikkel, kuna kliimaneutraalses ühiskonnas nõudlus nende järele kasvab; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palub komisjonil võtta omaks terviklik lähenemisviis, kui hinnatakse, millist mõju avaldavad erinevad vähese süsinikuheitega, taastuvad ja digitehnoloogiad, mis konkureerivad samade kriitilise tähtsusega toorainete pärast, ning uurida kriitilise tähtsusega tarneahelaid ka üksikute sektorite vajadustest lähtuvalt; rõhutab, kui oluline on tagada energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte, heitevabade ja ressursitõhusate lahenduste ülimuslikkus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palub komisjonil tagada, et riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades taasterahastu „NextGenerationEU“ raames tegeletakse probleemidega, mis on seotud majanduslikult, keskkonnaalaselt ja sotsiaalselt kestlike kriitilise tähtsusega toorainete pakkumisega; palub liikmesriikidel investeerida rohkem kriitilise tähtsusega toorainete ringlussevõttu ja lisada kriitilise tähtsusega toorainete nõuded, tarneallikad ja kulud oma strateegilistesse taastekavadesse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab investeeringuid töötajate koolitamisse ja ümberõppesse, muu hulgas õiglase ülemineku mehhanismi kaudu, kuna kaevandusoskusi saab üle kanda metalli ja mineraalide kasutamisele, töötlemisele ja ringlussevõtule, eelistatavalt samades piirkondades; kutsub komisjoni üles tagama, et vastavate rahaliste vahenditega käsitletaks ka endistes kaevanduspiirkondades toimuva ülemineku sotsiaalset, tööhõive- ja keskkonnamõju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kriitilise tähtsusega toorainete probleemi lahendamiseks looma võimalikult kiiresti üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti, et strateegiliselt ja kestlikult kavandada meie nõudlust kaksiküleminekuga seoses, hõlmates nõudeid, tarneallikaid ja (sotsiaalseid, keskkonna- ja finants-) kulusid; rõhutab, et üleeuroopalist huvi pakkuv tähtis projekt peaks hõlmama kõiki asjakohaseid teemasid kriitilise tähtsuse ja sõltuvuse vähendamiseks, nagu ringlussevõtt, korduskasutamine, asendamine, materjalikasutuse vähendamine ja kaevandamine; toonitab, et need projektid peaksid avama kasutamata potentsiaali kriitilise tähtsusega toorainete poolest rikastes ELi riikides, kus on suured kasutamata allikad; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub komisjoni üles edendama väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) teadus- ja arendustegevust ning oskusi ja pädevusi seoses kriitilise tähtsusega toorainetega ELi kõrgtehnoloogiliste tehnoloogiate, nagu liitiumioonakude, kütuseelementide, tuuleturbiinide, elektriliste veomootorite, fotoelektrilise tehnoloogia, robootika, droonide, 3D-printimise ning paljude digitehnoloogiate ja meditsiiniseadmete kasvustrateegiana; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub komisjoni üles viima läbi põhjaliku, teadusliku ja tõenditel põhineva mõjuhindamise, et määrata kindlaks kaksiküleminekuks vajalike strateegiliselt oluliste kriitilise tähtsusega toorainete miinimumkogused; |
| --- | --- |

12.

| 13. | märgib, et ELi jaoks on usaldusväärsetel ja täielikult toimivatel väärtusahelatel, sealhulgas uuringutel ja ringlussevõtul, keskne roll ja need on eeltingimuseks Euroopa rohelise kokkuleppe, ELi tööstusstrateegia ja kaksikülemineku eesmärkide saavutamiseks ning tööstuse tulevase konkurentsivõime ja innovatsioonisuutlikkuse tagamiseks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on veendunud, et hädavajalik on rahastada kõigi kriitilise tähtsusega toorainetega seotud vastupanuvõimet käsitlevas komisjoni teatises loetletud kriitilise tähtsusega toorainete kestlikku tootmist, töötlemist ja ringlussevõttu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub komisjoni üles esitama teaduspõhiseid kestlikkuse kriteeriume, et määratleda, mis on taksonoomiamääruse kohaselt kestlik investeering kaevandussektorisse; rõhutab vajadust võimaldada ELi kaevandustööstusel panustada nii rohe- kui ka digiüleminekusse; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab, et EL toetaks ja rahastaks kriitilise tähtsusega toorainete tehnoloogilist arendamist, et parandada tõhusust, asendamist, ringlussevõtuprotsesse ja suletud materjalitsükleid; rõhutab eelkõige vajadust konkreetsete rahastamisvahendite ning sihtotstarbeliste teadusuuringute ja innovatsiooni vahendite järele ringlussevõtu protsesside jaoks ning väljendab heameelt ettepaneku üle edendada 2021. aastal programmi „Euroopa horisont“, Euroopa Regionaalarengu Fondi ning riiklike teadusuuringute ja innovatsiooni programmide raames kriitilise tähtsusega toorainetega seotud teadusuuringuid ja innovatsiooni jäätmekäitluse, kõrgtehnoloogiliste materjalide ja asendamise valdkonnas; rõhutab lisaks teadusuuringute ja innovatsiooni tähtsust rafineerimisprotsesside teostatavuse suurendamisel, eriti kaevandusjäätmete hoidlate ja väikesemahuliste kaevanduste puhul; kutsub komisjoni üles kehtestama toetuskavad, millega ergutatakse innovatsiooni uute kaevandustehnoloogiate valdkonnas ja uusi väikesemahulisi kaevandusprojekte; nõuab, et ELis arendataks uusi ja uuenduslikke tehnoloogiaid kriitilise tähtsusega toorainete kestliku kaevandamise valdkonnas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub komisjoni, Euroopa Investeerimispanka ja teisi ELi institutsioone üles andma koostöös rahvusvaheliste partneritega tehnilist ja strateegilist rahalist toetust pikaajalistele strateegilistele kriitilise tähtsusega toorainete investeerimisprojektidele, sealhulgas leidma uusi vahendeid riskide jagamiseks kaevandussektoris, ning edendama ja toetama investeeringuid kriitilise tähtsusega toorainete kestlikku hankimist ja töötlemist ning rafineerimiskohti käsitlevatesse teadusuuringutesse, et viia need vastavusse ELi normide ning kõrgete sotsiaalsete ja keskkonnastandarditega, tagades seeläbi võrdsed tingimused; |
| --- | --- |

17.

Strateegiline autonoomia ja vastupanuvõime

| 18. | väljendab heameelt Euroopa tooraineliidu (ERMA) loomise üle ning võttes arvesse ülemaailmset geopoliitilist olukorda ja võimalikke kaubanduspingeid rikaste ELi mittekuuluvate tootjariikidega, selle praeguse keskendumise üle kõige esmatähtsamatele kriitilise tähtsusega toorainetele, nimelt haruldastele muldmetallidele ja magnetitele, ning kvantitatiivsetele ELi-sisestele ja -välistele hanke-eesmärkidele, eesmärgiga toetada pikaajalisi tarnesuhteid paljude ELi väike- ja suurtootjate jaoks ning vähendada praegust sõltuvust vähestest ELi mittekuuluvatest riikidest; rõhutab ERMA rolli investeeringute registrina ja ergutab ERMAt jätkama eelhindamisi, et kaasata avaliku ja erasektori investeeringuid keskkonna seisukohast hinnatud ja kestlikesse kriitilise tähtsusega toorainete projektidesse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | peab oluliseks jätkata ERMA arendamist, peamiselt seoses materjalidega, mis on kaksikülemineku jaoks väga olulised, nagu energia salvestamiseks ja muundamiseks vajalikud kriitilise tähtsusega toorained; |
| --- | --- |

19.

| 20. | väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle käivitada tulevase elutähtsa tehnoloogia vaatluskeskuse kaudu järelevalvesüsteem praeguste sõltuvuste ja tulevaste tehnoloogiliste sõltuvuste riskide üle ning nõuab tihedat koostööd vaatluskeskuse ja nende vahel, kes jälgivad nõudlust kriitilise tähtsusega toorainete järele; |
| --- | --- |

20.

| 21. | peab kahetsusväärseks, et strateegiliste varude loomine ei ole veel tegevuskava osa, ning kutsub komisjoni üles keskenduma ka kriitilise tähtsusega toorainete varude tagamisele ELis, ergutades liikmesriike korraldama strateegiliste varude kogumist koordineeritud lähenemisviisi osana, kui analüüsides seda asjakohaseks peetakse; on veendunud, et strateegiliste varude loomine koos muude strateegiliste meetmetega aitab vähendada kriitilise tähtsusega toorainetega seotud sõltuvust; rõhutab, et kättesaadavuse suurendamine peaks käima käsikäes nõudluse vähenemisega, uurides kogu väärtusahelat – ülesehitust, toimimist ja olelusringi lõppu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on veendunud, et teadlikkus võimalikest nappuse probleemidest kriitilise tähtsusega toorainetega seoses on liiga madal ja seda tuleks parandada; kutsub komisjoni üles laiendama ERMAt, et suurendada koostööd tööstusettevõtjate vahel kogu väärtusahelas, liikmesriikide, piirkondade ja ELi mittekuuluvate riikide, ametiühingute, kodanikuühiskonna, teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonide, investorite ja valitsusväliste organisatsioonide vahel ELi majandussektorites, mida kriitilise tähtsusega toorainete pakkumise kitsaskohad kõige rohkem mõjutavad, kas ERMA pakutava raamistiku kaudu või sektoripõhiste tööstus- ja sidusrühmade liitude loomise kaudu; rõhutab kohalike projektide potentsiaali tööhõive seisukohast ja nõuab seetõttu ulatusliku sotsiaaldialoogi edendamist; rõhutab sellega seoses tungivat vajadust tihedama partnerluse järele kriitilise tähtsusega toorainetega valdkonna osaliste ja järgmise etapi kasutajate vahel, eelkõige muude tööstusliitude vahel, ning ühise teadlikkuse ja pühendumise järele tagada väärtusahelate jätkusuutlikkus ja ringlus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | on veendunud, et vaja on rohkem kooskõlastamist ja ühiseid pingutusi, et töötada välja vastupidavad tarneahelad, vastata praegusele ja tulevasele kriitilise tähtsusega toorainete nõudlusele ELi tööstuse vajaduste rahuldamiseks, vältida tarneahela häireid ja vähendada sõltuvust ning säilitada kõrged sotsiaalsed ja keskkonnastandardid; kutsub komisjoni üles tagama, et ELis viiakse ühtsel ja sidusal viisil läbi kriitilise tähtsusega toorainete impordi ja ekspordi ning ülemaailmse pakkumise ja nõudluse hindamine, varude loomise koordineerimine ja kriitilise tähtsusega toorainete hankimise järelevalve, näiteks kriitilise tähtsusega toorainete töörühma loomise kaudu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palub komisjonil mitmekesistada tarneahelaid nii esmaste kui ka teiseste allikate puhul ning nõuab tarneahelatega seotud teabe suuremat läbipaistvust; |
| --- | --- |

24.

| 25. | märgib, et suuremad pinged suurjõudude vahel on toonud ELi jaoks kaasa strateegilise haavatavuse, eelkõige oluliste ressursside, sealhulgas kriitilise tähtsusega toorainete ja töödeldud materjalidega varustatuse kindlustamisel; märgib lisaks, et kaupadest sõltuvuse jälgimine ja kriitilise tähtsusega toorainetele ligipääsu tagamine võivad tagada kestlike tarneahelate parema vastupidavusvõime; märgib, et üleminekul ringmajandusele tuleks eriti suurt tähelepanu pöörata peamistele tarneahelatele, kus ELi sõltuvus kriitilise tähtsusega toorainetest on eriti suur; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kordab toodete ja teenuste optimeeritud kasutuse ringmajanduse potentsiaali; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama uues kestlike toodete algatuses uusi kestlikke ja ringmajanduse ärimudeleid, sealhulgas toodet kui teenust, tingimusel et need säästavad ressursse, vähendavad keskkonnamõju ja tagavad tarbijakaitse; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama neid lähenemisviise õigusraamistike kehtestamise kaudu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | peab oluliseks toetada ringmajanduse lähenemisviisi kogu väärtusahelas, alates kavandamisest kuni materjalide taaskasutamiseni energia-, digi- ja liikuvusalase ülemineku põhitehnoloogiate puhul, nagu tuulepargid, päikeseenergiajaamad, akude tootmine, elektromobiilsus ja arukad võrgud; kutsub komisjoni üles seadma ringmajandusele üleminek prioriteediks, vähendades ELi impordisõltuvust, parandades ressursitõhusust, optimeerides ressursside tarbimist ning hoides ja korduskasutades väärtuslikke tooraineid ELis; tuletab meelde oma resolutsioonis uue ringmajanduse tegevuskava kohta esitatud nõudmist kaaluda põhjaliku mõjuhinnangu alusel ettepaneku esitamist, et kehtestada selge ja kergesti mõistetav ühtlustatud märgistus vastupidavuse kohta, mis võiks olla esitatud indeksi kujul, ning parandatavuse kohta, mis võiks olla esitatud ühtse parandamishinde kujul; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub komisjoni üles tugevdama koostööd ELi mittekuuluvate riikidega, eelkõige sarnaselt meelestatud partneritega, kriitilise tähtsusega toorainete kestliku hankimise valdkonnas ning oma Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) raames toimuvas tegevuses; |
| --- | --- |

28.

Materjaliringi sulgemine

| 29. | rõhutab vajadust luua kriitilise tähtsusega sekundaartoorainete hästi toimivad turud, et tagada pidevad kriitilise tähtsusega sekundaartooraine vood, tugevdada ELi tööstusökosüsteeme ja säilitada töökohti tootmissektoris; kutsub sellega seoses komisjoni üles uurima kriitilise tähtsusega sekundaartoorainete impordi ja ekspordi tasakaalu ELis ning kiiresti looma peamiste sekundaarsete materjalide, sealhulgas kriitilise tähtsusega toorainete turu vaatluskeskuse; rõhutab, et kriitilise tähtsusega toorainete käsitlemine kolmandates riikides peab vastama ELi standarditele; märgib, et puudub lahendus, mis sobiks igale juhtumile; rõhutab, et puhaste ja ohutute materjalitsüklite saavutamine on usaldusväärse teisese toorme turu loomise eeldus ELis; |
| --- | --- |

29.

| 30. | väljendab heameelt ettepaneku üle kaardistada kriitilise tähtsusega sekundaartoorainete võimalikud tarned ELi varudest, jäätmetest ja töötlemise kõrvalsaadustest; ergutab komisjoni seadma selle kaardistamise endale prioriteediks ja viima selle läbi kavandatust varem; ergutab lisaks komisjoni laiendama seda kaardistamist praegustele olemasolevatele tehnoloogiatele, mida kasutatakse kriitilise tähtsusega toorainete nõudluse vähendamiseks ja kriitilise tähtsusega toorainete korduskasutamise suurendamiseks tarneahelas; rõhutab vajadust ergutada kriitilise tähtsusega toorainete turu jaoks koostöövahendite kasutuselevõttu, näiteks ELi tooraineplatvorm, mis peaks hõlmama ka ringluses olevaid tootevooge ja nende suundumusi, et hinnata, milliseid teiseseid materjale saab ringlusse võtta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vallandama teisese töötlemise projektide potentsiaali konkreetsete stiimulite, sealhulgas kiirendatud litsentsimise kaudu, ning pakkuma stiimuleid kriitilise tähtsusega toorainete tagastamiseks, et tagada neile usaldusväärne, turvaline ja kestlik juurdepääs; |
| --- | --- |

31.

| 32. | märgib jäätmete ringlussevõtu olulisust, arvestades kriitilise tähtsusega toorainete suurt sisaldust elektri- ja elektroonikaseadmetes; märgib, et ringlussevõtu mahu suurenemine ei pruugi pikas perspektiivis olla piisav, et vähendada kaevandamist; märgib lisaks, et ringmajanduse suunas liikumisega saaks luua 700 000 töökohta (28), eelkõige lisatöökohti ringlussevõtutehastes ja remonditeenustes; märgib, et demonteerimine ja ringlussevõtt on suur võimalus tööstuse töökohtade tagasitoomiseks ELi; rõhutab lisaks, et ringlussevõtu arendamist saab kasutada tulevaste toorainevajaduste rahuldamiseks; |
| --- | --- |

32.

| 33. | märgib, et kogutud ringlussevõetavate liitium-ioonveoakude osakaal peaks 2030. aastate keskpaigaks märkimisväärselt suurenema, luues seega olulise teisese tarneallika; |
| --- | --- |

33.

| 34. | märgib, et selleks, et kriitilise tähtsusega toorainete tööstusliku ringlussevõtu protsessid oleksid edukad, on ikka veel vaja suuri era- ja avaliku sektori investeeringuid sorteerimis-, eeltöötlemis- ja taaskasutustaristusse, innovatsiooni, teadusuuringutesse ning tehnoloogiate laiendamisse ja oskustesse, mis pakuvad töövõimalusi, mis prognooside kohaselt järgmistel aastakümnetel oluliselt suurenevad; kutsub komisjoni üles pakkuma stiimuleid kaevandamisest, töötlemisest ja kaubanduslikest jäätmevoogudest pärinevate kriitilise tähtsusega toorainete ringlussevõtuks ja taaskasutamiseks, et tagada nende usaldusväärne, turvaline ja kestlik kättesaadavus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ergutab komisjoni esitama ettepanekut ringlussevõetud kriitilise tähtsusega tooraine miinimumsisalduse sihtarvude ja kriitilise tähtsusega tooraine ringlussevõtu konkreetsete eesmärkide kohta koos tugeva seireraamistikuga, võttes eeskujuks patareisid ja patareijäätmeid käsitleva määruse ettepaneku ning tuginedes põhjalikule, teaduslikule ja tõenditel põhinevale mõjuhinnangule, milles hinnatakse kaksiküleminekut hõlbustavate toodete jaoks vajalike kriitiliselt tähtsate toorainete miinimumkoguseid ja seda, kui suurt protsenti sellest nõudlusest saaks olemasolevate hinnangute kohaselt rahuldada ringlussevõtu kaudu, ning vajaliku tehnoloogia kättesaadavust; märgib, et esmaste toorainete vähendamise eesmärgid ei tohiks viia selleni, et tooraine üldine saagis langeb nendest miinimumkogustest allapoole; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tunnistab, et mahajäetud tööstusaladel (tööstusjäätmete prügilad ja kaevandusjäätmete tammid) leidub sageli äravisatud kriitilise tähtsusega tooraineid, haruldasi muldmetalle ning muid tehnoloogiatoodetes kasutatavaid mineraale ja metalle; ergutab seetõttu nendelt mahajäetud tööstusaladelt leitud väärtuslike materjalide dokumenteerimist, hindamist ja ekstraheerimist, kui see on võimalik ja teostatav; rõhutab vajadust täiustatud rafineerimistehnoloogiate järele asjakohastes teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni rahastamismehhanismides, et seda potentsiaali ära kasutada; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab, et on vaja tugevamat kontrolli ELi esmatähtsaid kriitilise tähtsusega tooraineid sisaldavate jäätmete ekspordi üle ning tuleb luua võrdsed tingimused vajalikele ohutu ja tõhusa taaskasutamise standarditele vastavatele ringlussevõtuga tegelevatele ettevõtjatele; kutsub komisjoni üles jäätmesaadetiste määruse läbivaatamisel hoidma ära kriitilise tähtsusega tooraineid sisaldavate jäätmete ebaseaduslikku eksporti; nõuab, et kehtestataks nõuded, mis lubavad kriitilise tähtsusega tooraineid sisaldavate jäätmete eksporti vaid juhul, kui on tagatud, et sihtriigis töödeldakse neid ELi sotsiaalsete ja keskkonnastandarditega samaväärsetel tingimustel; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama jõupingutusi olelusringi lõppu jõudnud kriitilise tähtsusega tooraineid sisaldavate toodete nõuetekohaseks kogumiseks ja ringlussevõtuks, selle asemel et ladustada neid kodumajapidamistes, visata prügilasse või põletada; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palub komisjonil lisaks ökodisaini nõuetele teha ettepanekud tootekujunduse meetmete kohta, mida kohandatakse eri tootekategooriatega, et hõlpsalt tuvastada ja eemaldada kriitilise tähtsusega tooraineid sisaldavaid osi või komponente, eriti tarbimisjärgsetest jäätmetest, et märkimisväärselt parandada ELis toodetud või müüdud kasutuselt kõrvaldatud toodete pikaealisust, vastupidavust, parandatavust, modulaarsust, korduskasutatavust ja ringlussevõetavust; rõhutab, et need meetmed peaksid looma ELi ettevõtjatele konkurentsieeliseid, ei tohiks tekitada neile ebaproportsionaalset finantskoormust ning peaksid käivitama innovatsiooni; |
| --- | --- |

39.

| 40. | on veendunud, et asendamine on kasulik, kui kriitilise tähtsusega toorainet saaks asendada mõne ohtralt leiduva materjaliga, kuid sellest on vähe kasu, kui asendaja ise ei ole kestlik või on kriitilise tähtsusega või võib asendamise tõttu selliseks muutuda; tunnistab toodete kvaliteedi ja majandusliku elujõulisuse säilitamise tähtsust; kutsub komisjoni üles ergutama ja suurendama teadusuuringuid ja innovatsiooni kriitilise tähtsusega toorainete asendajate kohta eri kasutuses; |
| --- | --- |

40.

Toorainete hankimine EList

| 41. | märgib, et kuigi nutikas tootedisain, materjalide korduskasutamine, ringlussevõetud materjalidega asendamine ning materjalide kasutamise ja tarbimisjalajälje vähendamise edendamine võib esmast nõudlust märkimisväärselt vähendada ning selle potentsiaali tuleks täielikult ära kasutada, on vaja vastutustundlikku ja kestlikku kriitilise tähtsusega toorainete hankimist koos eelneva mõjuhinnanguga, et leevendada võimalikku sotsiaalset ja keskkonnamõju, kui kriitilise tähtsusega toorainete hankimist ei ole võimalik nimetatud meetmetega majanduslikult elujõulisena hoida või kui see tooks kaasa madalama kvaliteediga tooted; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab, et toorainete esmase ja teisese hankimise suhtes kehtivad ELis rangeimad keskkonna- ja sotsiaalsed standardid kogu maailmas, mida tuleb nõuetekohaselt jõustada, see valdkond pakub tuhandeid kõrget kvalifikatsiooni nõudvaid töökohti ning on rohe- ja digipöörde vältimatu eeltingimus; kutsub seetõttu kõiki osalisi üles edendama vastutustundlikke ja kestlikke kriitilise tähtsusega toorainete hankimise projekte ELis, et toetada kohalikku tootmist ja suurendada teadlikkust väljastpoolt ELi imporditud kriitilise tähtsusega toorainete keskkonnajalajälje kohta; on seisukohal, et see peab toimuma avatud, läbipaistva ja teaduspõhise protsessi kaudu, kuhu on varakult kaasatud asjaomased sidusrühmad ja kohalikud kogukonnad; |
| --- | --- |

42.

| 43. | on kindlalt veendunud, et vastutustundlik hankimine ELis saab põhineda üksnes tõhusal sotsiaaldialoogil, millega edendatakse töötajate tervist ja ohutust, tagatakse inimväärsed töökohad ja töötingimused ning kaitstakse töötajate õigusi soolise võrdõiguslikkuse edendamise kaudu; kutsub liikmesriike üles tagama, et selle sektori töötajad oleksid kaitstud asjakohaste isikukaitsevahenditega; |
| --- | --- |

43.

| 44. | märgib, et võimalik on arendada vastutustundlikku ja kestlikku akude väärtusahelat, hankides kriitilise tähtsusega tooraineid, nt grafiiti, koobaltit ja liitiumi uutest rajatistest ELis; |
| --- | --- |

44.

| 45. | võtab teadmiseks komisjoni kava võtta ressursside uurimiseks, operatsioonideks ning sulgemisjärgseks keskkonnajuhtimiseks kasutusele Maa seire programmid ja kaugseire; juhib tähelepanu sellele, et kaugseire meetodit kasutades saab tõhustada töö käigus toimuvat regulatiivset järelevalvet; |
| --- | --- |

45.

| 46. | märgib, et paljude ELi tööstussektorite ja teenuste ümbersuunamine ringmajandusele nõuab erioskusi ja -pädevust, et tagada suur keskkonnatoime ja töötajate ohutus, ning rõhutab konkreetset rolli, mida selles asjus mängivad esmategutsejad, VKEd ja idufirmad; märgib lisaks, et kaevandussektor on üha rohkem automatiseeritud, samas kui ringlussevõtt ja ümbertöötlemine on ikka veel tööjõumahukamad; rõhutab, kui oluline on säilitada, arendada ja luua ELis asjakohaseid teadmisi ja oskusi kaevandus- ja töötlemistehnoloogiate ning ringlussevõtu ja muude asjakohaste tehnoloogiate valdkonnas nii seoses kriitilise tähtsusega toorainete kui ka nende töötlemise kõrvalsaadustega, kuna mõnda neist saab kasutada kõrgtehnoloogiliste keemiatoodete tootmiseks; märgib kahetsusega, et praegu ELis kaevandatud toorained tuleb sageli eksportida rafineerimiseks Aasiasse, sest ELis on asjakohane oskusteave ja tehnoloogia kadunud ning see kujutab endast veel üht sõltuvust; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kutsub komisjoni üles nõudma kriitilise tähtsusega tooraineid sisaldavate tööstuslike kõrvalvoogude tõhusat kasutamist; rõhutab, et eriti kaevandustööstuses on olemas suur potentsiaal haruldaste muldmetallide taaskasutamiseks ja eraldamiseks; |
| --- | --- |

47.

| 48. | märgib, et liikmesriikidel on oluline roll esmastest ja teisestest allikatest pärinevate kriitilise tähtsusega toorainete kestliku omamaise varustamise suurendamisel; kutsub liikmesriike üles parandama uuringu- ja hankeprojektide loamenetluste õigeaegsust, prognoositavust ja läbipaistvust ilma keskkonna- ja sotsiaalseid standardeid langetamata; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et kriitilise tähtsusega toorainete kestlik hankimine põhineb lähenemisviisil, millega tagatakse hoolikalt tasakaal, milles kajastub nii ELi suurenenud vajadus kestlikult hangitud kriitilise tähtsusega toorainete järele kui ka vajadus kaitsta loodust ja bioloogilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab, et parem ja paindlikum prognoositavus ja tõhusus ning selliste peamiste edendavate tegurite nagu konkurentsivõimelise taastuvenergia ja üleminekuperioodil vähese CO2 heitega energiavarustuse prioriseerimine aitavad kaasa vajalike investeeringute ligimeelitamisele; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ootab, et komisjon esitaks täiendavaid üksikasju kriitilise tähtsusega toorainete projektide käivitamise kohta alternatiivse ärimudelina ja piirkondliku tööhõive allikana söekaevanduspiirkondades ja muudes üleminekupiirkondades; |
| --- | --- |

51.

Mitmekesistamine

| 52. | nõuab tungivalt, et komisjon edendaks suhteid kõigi riikidega, kes juba tarnivad ELi kriitilise tähtsusega tooraineid, ning looks süstemaatiliselt ja strateegiliselt ning võimaluse korral koostöös meie liitlastega uusi kriitilise tähtsusega toorainete partnerlusi, võttes arvesse kolmandate riikide suveräänsust oma ressursside üle, tagamaks, et kriitilise tähtsusega toorained muutuksid arengumaade heaolu allikaks, edendaks VKEde osalemist ja muudaks selle oma välis- ja sisepoliitika horisontaalseks ülesandeks ning tutvustaks saavutatud tulemusi 2021. aastal; väljendab heameelt komisjoni kava üle luua tugevad ja toetavad rahvusvahelised partnerlused, edendades ülemaailmset toorainete tegevuskava, seades eesmärgiks ELi strateegilised partnerlused, mis tagavad nii varustuskindluse kui ka arengualased eelised; |
| --- | --- |

52.

| 53. | rõhutab, et kui Euroopa roheline kokkulepe lihtsalt suunab ELi kasvuhoonegaaside heite kaubanduspartneritele, ei ole sellel kliimamuutustele mingit mõju; nõuab seetõttu tungivalt, et EL nõuaks jõustatavaid mitmepoolseid kokkuleppeid globaalse soojenemise ohjeldamiseks ja oma keskkonnastandardite eksportimiseks, muu hulgas hankimise ja töötlemise valdkonnas; on seisukohal, et EL peab välja töötama uued kaubandus- ja investeerimislepingud, uued finants- ja tehnilise abi mudelid ning üldisemalt uue lähenemisviisi rahvusvahelisele diplomaatiale, mille eesmärk on tagada võrdsed tingimused; |
| --- | --- |

53.

| 54. | väljendab heameelt ELi võetud kohustuse üle tagada vastutustundlik ja kestlik toorainete hankimine ning ergutab komisjoni võtma lähtepunktiks vastutustundliku kaevandamise standardi, mille on välja töötanud vastutustundliku kaevandamise tagamise algatus, võttes arvesse VKEde vajadusi; rõhutab vajadust toetada seda kohustust konkreetse tehnilise toe, teadmussiirde, oskuste, institutsioonide ja õigusraamistike ülesehitamise ning partnerriikide institutsioonide ülesehitamise ja nendega peetava poliitilise dialoogiga; rõhutab vajadust homogeense poliitika järele, mis on seotud kriitilise tähtsusega toorainete hankimise eetiliste standarditega; rõhutab vajadust kaasata rohkem riiklikke ja erasektori osalejaid kestlike standardite toetamisse ja rakendamisse; |
| --- | --- |

54.

| 55. | väljendab heameelt komisjoni avaliku pühendumuse üle esitada seadusandlik ettepanek äriühingu hoolsuskohustuse ja vastutuse kohta 2021. aastal ning nõuab, et selles õigusaktis panustataks inimõiguste ning väärtusahelate sotsiaalsete ja keskkonnaalaste standardite rikkumistega tegelemisse; tuletab meelde oma resolutsiooni koos soovitustega komisjonile äriühingu hoolsuskohustuse ja vastutuse kohta; |
| --- | --- |

55.

| 56. | on veendunud, et rahvusvahelised lepingud peaksid näitama teed vastutustundlikuma ja kestlikuma hankimise suunas kogu maailmas; nõuab tõhustatud koostööd, et töötada välja rahvusvahelised lepingud kriitilise tähtsusega toorainete ekspordipiirangute paremaks jälgimiseks, nendest teatamiseks ja nende rakendamiseks, edendades toorainete vastutustundlikku hankimist ja suurendades ringlust selles sektoris; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kordab oma resolutsioonis uue ELi Aafrika-strateegia kohta esitatud nõudmist kasutada Aafrikas leiduvaid kriitilise tähtsusega tooraineid õiglaselt ja kestlikult; toetab komisjoni tema püüdlustes sõlmida Aafrika riikidega uusi kriitilise tähtsusega toorainete partnerlusi, mis tugevdavad väärtusahelat Aafrikas, et see oleks eetiliselt, keskkonnaalaselt ja tehnoloogiliselt kestlikum ning võimaldaks ELi toetusel suurendada suutlikkust; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kutsub komisjoni üles tugevdama asjaomastel rahvusvahelistel foorumitel standardimistegevust seoses kriitilise tähtsusega toorainetega seotud kvaliteetsete komponentidega, kuna see on oluline ELi ettevõtjate, eelkõige VKEde jaoks; |
| --- | --- |

58.

| 59. | nõuab fosfori kestliku majandamise jaoks kasulike kestlike põllumajandustavade ulatuslikumat kasutuselevõttu; tõstab esile selliste tavade sünergilist toimet seoses kliimajalajälje ja bioloogilise mitmekesisuse jalajälje vähendamisega; |
| --- | --- |

59.

| 60. | palub komisjonil teha ettepanek tõhusate kogu ELi hõlmavate kogumissüsteemide nõuete kohta, et suurendada kriitilise tähtsusega tooraineid sisaldavate jäätmetoodete kogumismäära; kutsub komisjoni üles hindama laiendatud tootjavastutuse muude võimaluste kõrval ka tagatisrahasüsteemide kehtestamist ELi jäätmealastes õigusaktides, eelkõige elektroonikaromude direktiivis, võttes arvesse eri toodete omadusi, tagades samal ajal süsteemide omavahelise ühilduvuse liikmesriikides, et motiveerida tarbijaid viima oma kasutuselt kõrvaldatud elektri- ja elektroonikaseadmeid, eriti väikeseid esemeid, spetsiaalsetesse kogumis- ja ringlussevõtukohtadesse, tuginedes paljudes liikmesriikides klaasi ja plasti tagatisrahasüsteemidest saadud positiivsetele kogemustele; |
| --- | --- |

60.

| 61. | avaldab kahetsust, et ringlussevõtu madal tase mõne kasutuse korral (29) ning alumiiniumijäätmete ja vanametalli eksport (30) on viinud madalama kasutamisjärgse ringlussevõtu sisendmäärani, kui muidu oleks võimalik olnud saavutada; rõhutab, et EL peaks püüdma kehtestada meetmed, et saavutada alumiiniumi kasutamisjärgse ringlussevõtu sisendmäär 100 %; |
| --- | --- |

61.

| 62. | palub komisjonil seada esikohale kriitilisega tähtsusega tooraine kaevandamine olemasolevatest kodumaistest kaevandustest, sh kaevanduste rikastamisjäätmed, kivijäätmed, prügilad ja tõhusam jäätmesõelumine, eelistades uut kaevandamist, kui see on kestlik, st kui keskkonnamõju, sealhulgas energia- ja kemikaalikasutus, on väiksemad; rõhutab, et selline kaevandamine ja sellele järgnev taastamine tuleb teostada kasutades parimat võimalikku tehnikat, tagades parimad ökoloogilised näitajad ja majandusliku elujõulisuse; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kutsub komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu kaevandamisprojektide kaevandamisjärgsele etapile ja kriitilise tähtsusega toorainete olelusringi lõpuetapile vastavalt jäätmete raamdirektiivis kehtestatud jäätmehierarhiale ja eriti seal, kus kriitilise tähtsusega toorained on samuti ohtlikud ained; |
| --- | --- |

63.

| 64. | on veendunud, et kaevandamisload ja kontsessioonid peaksid sisaldama nõudeid kõikide majanduslikult ja tehniliselt taaskasutatavate kriitilise tähtsusega toorainete ohutuks, tõhusaks ja kestlikuks taastamiseks ja töötlemiseks; nõuab, et komisjon täidaks viivitamatult parlamendi resolutsioonis kaevandamisjäätmete direktiivi rakendamise kohta esitatud nõudmised; kordab, et direktiivi artikli 18 kohaselt praegu aruandlussüsteemina kasutatav küsimustik ei ole ettenähtud otstarbeks sobiv, ja palub komisjonil luua ühtlustatud, digiteeritud ja läbipaistev ELi registreerimissüsteem, mis põhineb kaevandamisjäätmete ühtlustatud määratlustel ja töötlemiskriteeriumidel ning sisaldab kõiki asjakohaseid keskkonnamõju andmeid, sealhulgas jäätmehoidlate sisalduse kontsentratsiooni; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kutsub komisjoni üles karmistama täitmise tagamist ja tagama ELi kehtivate keskkonnaalaste õigusaktide täielik rakendamine ning tegema vajaduse korral ettepanekuid õigusaktide muutmiseks; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ergutab põhjalikult hindama kaevandussektori kaasamist tööstusheidete direktiivi kohaldamisalasse, pidades silmas kaevandustegevuse suurt keskkonnamõju, kaevandamisprojektide keskmiselt suurt ulatust, ELi kaevanduskohtades kohaldatavaid saastekäitlusstandardite erinevusi ja kriitilise tähtsusega toorainete kaevandustegevuse võimalikku laiendamist ELis; soovitab määratleda kaevanduste taastamise jaoks parimat võimalikku tehnikat, mis on eelkõige seotud pinnase ja veega; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ergutab komisjoni läbi vaatama keskkonnamõju hindamise direktiivi, et tagada mis tahes suurusjärgus kaevandamisprojektide keskkonnamõju hindamine ja et selle hindamise teostaks sõltumatu kolmas isik; |
| --- | --- |

67.

| 68. | on seisukohal, et kaevandussektori heitkogused ja kriitilise tähtsusega tooraine import peaksid olema hõlmatud tulevase mehhanismiga, millega korrigeeritakse imporditavate kaupadega seotud süsinikdioksiidiheite maksustamist; |
| --- | --- |

68.

| 69. | võtab teadmiseks kaitsealadel, s.o Natura 2000 aladel kaevandamisega seotud probleemid ja riskid ning on veendunud, et nendel aladel kaevandamist tuleks rangelt piirata; rõhutab, et kaitsealadel kaevandamise suhtes kohaldatakse linnudirektiivis ja elupaikade direktiivis sätestatud tingimusi, ning rõhutab, et iga uue kaevandus- või kaevandamisprojekti keskkonnamõju minimeerimiseks tuleb läbi viia põhjalik keskkonnamõju hindamine; kutsub liikmesriike ja kaevandustööstust üles võtma kooskõlas põhimõttega „saastaja maksab“ asjakohaseid kaitsemeetmeid, et säilitada ja taastada soodne kaitsestaatus elupaikadele ja liikidele, mille kaitseks ala on määratud; juhib sellega seoses tähelepanu komisjoni suunisdokumendile muude kui energiat andvate maavarade kaevandamine kohta seoses Natura 2000 (31) alaga ning tema vastavatele juhtumiuuringutele ja parimatele tavadele; |
| --- | --- |

69.

| 70. | tuletab meelde komisjoni kohustust tagada, et rahvusvahelises merepõhjas olevaid meremineraale ei saa kaevandada ega kasutada enne, kui süvamerekaevandamise mõju merekeskkonnale, bioloogilisele mitmekesisusele ja inimtegevusele on piisavalt uuritud, ohtudest on aru saadud ja on tõestatud, et tehnoloogiad ja tegevuspõhimõtted ei kahjusta tõsiselt keskkonda, kooskõlas ettevaatuspõhimõttega, ning nõuab, et Euroopa Parlament ja nõukogu võtaksid endale sama kohustuse; ergutab komisjoni muutma see kohustus konkreetseteks meetmeteks, et kaitsta selliseid ülihaavatavaid ökosüsteeme; |
| --- | --- |

70.

| 71. | kutsub komisjoni üles kaaluma seadusandlikke võimalusi kooskõlas Espoo ja Århusi konventsioonidega, tagamaks, et kohalikud omavalitsused võtaksid vastu ja tagaksid kohalike kogukondade õiguse tõhusale ja kaasavale osalemisele uute kaevandamisuuringute ja -projektide loamenetlustes kaevandamisprojektide kõikides etappides ja olemasolevate kaevanduste laiendamistaotluste esitamisel, ning tagama, et kohalikel kogukondadel on õigus kasutada tõhusaid õiguskaitsemehhanisme, mida juhivad sõltumatud kohtud ja järelevalveasutused ilma igasuguse huvide konfliktita; |
| --- | --- |

71.

| 72. | väljendab heameelt selle üle, et komisjoni teatises kaubanduspoliitika läbivaatamise kohta pööratakse tähelepanu kriitilise tähtsusega toorainetele; nõuab jõulist kaubanduspoliitikat, milles keskendutakse tarneahelate mitmekesistamisele ja vastupidavusvõimele ning seatakse prioriteediks üleilmsete ja ELi mehhanismide parandamine, et luua ELi tööstuse jaoks soodne kaubanduskeskkond; |
| --- | --- |

72.

| 73. | rõhutab, et ELi tööstus seisab silmitsi ägeda rahvusvahelise konkurentsiga toorainetele juurdepääsu osas ning on haavatav kolmandate riikide ekspordipiirangute suhtes; tunnistab, et üleilmne nõudluse tõus viib tõenäoliselt hindade tõusuni, ja ergutab komisjoni selle asjaolu kohta analüüsi esitama; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kutsub komisjoni üles mitmekesistama nii palju kui võimalik kriitilise tähtsusega toorainete tarneallikaid, suurendama ressursitõhusust ja vähendama praegust sõltuvust vähestest ELi mittekuuluvatest riikidest, toetades investeeringuid, mis kaasavad ELi ja üleilmseid partnereid ning VKEsid osana pikaajalisest rahvusvahelisest hankestrateegiast; rõhutab, et selle eesmärgi saavutamiseks tuleks tugevdada olemasolevaid partnerlusi ja kaubanduslepinguid ning luua uusi strateegilisi kokkuleppeid või ELi ühisettevõtteid ressursirikaste ja muude sarnaselt meelestatud tarnivate riikidega kooskõlas selgelt määratletud prioriteetidega; tervitab seoses sellega Kanada, Austraalia ja Tšiiliga käimasolevat dialoogi, mille eesmärk on tugevdada kaubandussuhteid kriitilise tähtsusega toorainete valdkonnas; kutsub komisjoni üles järgmisel kriitilise tähtsusega materjalide teemalisel ELi, USA ja Jaapani vahelisel konverentsil koostööd veelgi tugevdama; rõhutab vajadust tihedama koostöö järele peamiste rahvusvaheliste tarnijatega Lääne-Balkanil, Ida-Euroopas, Ladina-Ameerikas ja Aafrikas, samuti Hiinaga ja teiste maailma lõunapoolsete arenguriikidega; |
| --- | --- |

74.

| 75. | rõhutab, et tulevased ELi vabakaubandus- ja partnerluslepingud võivad tagada lisaks suuremale varustuskindlusele ka usaldusväärse poliitilise ja majandusliku raamistiku ning et neisse tuleks lisada konkreetsed sätted kriitilise tähtsusega toorainete kohta, nagu komisjon strateegias „Kaubandus kõigile“ välja kuulutas, et edendada koostööd, tagada rahvusvaheliste kohustuste täitmine, kõrvaldada ekspordipiirangud ja neid vältida ning järgida kehtivaid eeskirju, mis käsitlevad enne ja pärast ettevõtte asutamist tehtavaid välismaiseid otseinvesteeringuid; kutsub komisjoni üles veelgi tõhustama vabakaubanduslepingute, sealhulgas kaubandust ja kestlikku arengut käsitlevate peatükkide järelevalvet ja jõustamist, tagamaks, et kohustused ja sätted kriitilise tähtsusega toorainete vastutustundliku hankimise kohta on kindlaks määratud ja kaubanduspartnerid neid täidavad ning et arvesse võetakse kaevandustegevusest mõjutatud kogukondade võimalikke muresid; rõhutab, et see peaks kuuluma kaubandusvaldkonna juhtiva järelevalveametniku esmatähtsate ülesannete hulka; |
| --- | --- |

75.

| 76. | kutsub komisjoni üles algatama WTOs arutelu kohaliku sisendi kasutamise nõudest tulenevate piirangute kohta ringmajanduse laiendamisele, looma tugevama partnerluse maailma eri piirkondadega, eelkõige Aafrikaga, ning tagama, et vabakaubanduslepingud kajastavad ringmajanduse täiustatud eesmärke; |
| --- | --- |

76.

| 77. | nõuab päritolureeglite rangemat kasutamist, et kaitsta toorainetootmist ja vältida reeglitest kõrvalehoidmist piirkondades, kus ettevõtjatele kohaldatakse leebemaid kestlikkuse ja tööstussubsiidiumide nõudeid; rõhutab, et igasugune ELi turul tegutsevate ettevõtete uus hankimistegevus peab olema kooskõlas konfliktimineraalide määrusega, muud kui finantsaruandlust käsitlevas direktiivis kirjeldatud eeskirjadega vastutustundliku hankimise kohta ja tooraine vastutustundliku hankimise alaste rahvusvaheliste standarditega; nõuab selliste kriitilise tähtsusega toorainete impordi keelamist, mis on seotud inim- ja töötajate õiguste rikkumistega, nagu sunniviisiline töö või lapstööjõu kasutamine; |
| --- | --- |

77.

| 78. | rõhutab, et täielikult toimiv reeglitel põhinev mitmepoolne kaubandussüsteem on oluline kriitilise tähtsusega toorainete avatud ja kestlike kaubavoogude tagamiseks; väljendab muret kriitilise tähtsusega toorainete ekspordipiirangute kasutamise pärast mõnede WTO liikmete, sealhulgas Hiina poolt ning nõuab tungivalt, et kõik liikmed hoiduksid sellise poliitika järgimisest; kutsub komisjoni seetõttu üles kasutama rahvusvahelisi foorumeid, et piirata selliseid kriitilise tähtsusega toorainete moonutavaid ekspordipiiranguid; kordab sellega seoses oma üleskutset, et komisjon kahekordistaks jõupingutusi WTO ambitsioonikaks reformimiseks, et võidelda rahvusvahelise kaubanduse moonutuste ja ebaausate kaubandustavade vastu, tagada stabiilne ja prognoositav rahvusvaheline kaubanduskeskkond ning tagada kõikjal maailmas aus ja tõhus konkurents; |
| --- | --- |

78.

| 79. | väljendab heameelt Jaapani, USA ja komisjoni kaubandusministrite kolmepoolse kohtumise ühisavalduse üle ning toetab tööstussubsiidiumide väljapakutud määratlust; väljendab heameelt tõsiasja üle, et määratlus ulatub kaugemale WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingus ja ELi subsiidiumivastases määruses sätestatust ning annab subsiidiumile laiema tähenduse; on veendunud, et sellised meetmed on hädavajalikud rahvusvahelisel tasandil kriitilise tähtsusega toorainete vallas võrdsete tingimuste loomiseks, sest tööstussubsiidiumid, eelkõige Hiinas, kujutavad endast tõsist ohtu ELi tööstusele ja töötajatele, sest need moonutavad rahvusvahelist konkurentsi; |
| --- | --- |

79.

| 80. | väljendab heameelt ELi ja USA ühise algatuse üle terase ja alumiiniumi üleilmse liigse tootmisvõimsusega tegelemiseks ning nõuab laiaulatuslike ja viivitamatute meetmete võtmist, et võtta vastutusele riigid, nagu Hiina, mis toetavad kaubandust moonutavat poliitikat; tuletab komisjonile siiski meelde, et praegu kehtivad USA paragrahvi 232 kohased tariifid täies ulatuses ning et see küsimus tuleb kiiremas korras lahendada; |
| --- | --- |

80.

| 81. | nõustub komisjoni hinnanguga, et ELi kriitilise tähtsusega toorainete impordimaksete üleviimisel muudest rahvusvahelistest vääringutest eurole oleks mõned eelised, nagu hinnavolatiilsuse vähendamine ning aitamine vähendada ELi importijate ja ELi mittekuuluvate riikide eksportijate sõltuvust USA dollarites rahastamist pakkuvatest turgudest; |
| --- | --- |

81.

o

o o

| 82. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

82.

---

(1)  ELT L 198, 22.6.2020, lk 13.

(2)  ELT L 190, 12.7.2006, lk 1.

(3)  ELT L 130, 19.5.2017, lk 1.

(4)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 55.

(5)  ELT L 197, 24.7.2012, lk 38.

(6)  ELT L 312, 22.11.2008, lk 3.

(7)  ELT L 102, 11.4.2006, lk 15.

(8)  ELT L 334, 17.12.2010, lk 17.

(9)  ELT L 124, 25.4.2014, lk 1.

(10)  ELT L 20, 26.1.2010, lk 7.

(11)  EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.

(12)  ELT L 330, 15.11.2014, lk 1.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0073.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0359.

(15)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0321.

(16)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0040.

(17)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0054.

(18)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0005.

(19)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0108.

(20)  ELT C 298, 23.8.2018, lk 132.

(21)  Maailmapanga aruanne „Minerals for Climate Action: The Mineral Intensity of the Clean Energy Transition“; Euroopa Komisjoni tuleviku-uuring; OECD aruanne „Global Material Resources Outlook to 2060: Economic Drivers and Environmental Consequences“.

(22)  Komisjoni tuleviku-uuring.

(23)  Baldé, C.P., Forti V., Gray, V., Kuehr, R., Stegmann, P. The Global E-waste Monitor – 2017, ÜRO ülikool, Rahvusvaheline Telekommunikatsiooni Liit ja ühendus International Solid Waste Association, Bonn/Genf/Viin, 2017.

(24)  Komisjoni teatis „Kriitilise tähtsusega toorainetega seotud vastupanuvõime: teekond suurema julgeoleku ja kestlikkuse poole“.

(25)  Komisjoni teatis „Kriitilise tähtsusega toorainetega seotud vastupanuvõime: teekond suurema julgeoleku ja kestlikkuse poole“.

(26)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. märtsi 2021. aasta arvamus.

(27)  Komisjoni 2020. aasta teatis „Kriitilise tähtsusega toorainetega seotud vastupanuvõime: teekond suurema julgeoleku ja kestlikkuse poole“.

(28)  Komisjoni teatis „Kriitilise tähtsusega toorainetega seotud vastupanuvõime: teekond suurema julgeoleku ja kestlikkuse poole“.

(29)  Kui transpordis ja hoonetes kasutatud alumiiniumi kasutamisjärgse ringlussevõtu sisendmäär oli Euroopas üle 90 %, siis 2013. aastal võeti ringlusse ainult 60 % pakendites kasutatud alumiiniumist.

(30)  Euroopa Komisjoni uuringus ELi kriitilise tähtsusega toorainete loetelu kohta märgitakse, et kui EL oleks 2015. aastal töödelnud eksporditavaid alumiiniumijäätmete ja vanametalli voogusid liidusiseselt, oleks kasutamisjärgse ringlussevõtu sisendmäär kasvanud 16 %-ni (Passarini jt, 2018).

(31)  Keskkonna peadirektoraat, „Guidance document on non-energy mineral extraction and Natura 2000: a summary“ (Kokkuvõttev juhenddokument muude kui energiat andvate maavarade kaevandamise ja Natura 2000 kohta), Euroopa Komisjon, Brüssel, 2019.

---

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/37 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/37

---

P9_TA(2021)0469

Finantsmääruse läbivaatamine mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 jõustumist silmas pidades

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2021. aasta resolutsioon finantsmääruse läbivaatamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 jõustumist silmas pidades (2021/2162(INI))

(2022/C 224/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (1) (edaspidi „finantsmäärus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (1) (edaspidi „finantsmäärus“),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/335/EL, Euratom (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/335/EL, Euratom (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta määrust (EL) 2020/2094, millega luuakse Euroopa Liidu taasterahastu COVID-19 kriisi järgse taastumise toetuseks (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta määrust (EL) 2020/2094, millega luuakse Euroopa Liidu taasterahastu COVID-19 kriisi järgse taastumise toetuseks (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks (5) (edaspidi „tingimuslikkuse korra määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks (5) (edaspidi „tingimuslikkuse korra määrus“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrust (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrust (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (6),

| — | võttes arvesse institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsiooni finantsmääruse sihtotstarbelise välistulu ning laenuvõtmise ja -andmise sätete ümberhindamise kohta (8) (edaspidi „ühisdeklaratsioon“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsiooni finantsmääruse sihtotstarbelise välistulu ning laenuvõtmise ja -andmise sätete ümberhindamise kohta (8) (edaspidi „ühisdeklaratsioon“,

| — | võttes arvesse finantsmääruse sihipärase läbivaatamise tegevuskava, mille komisjon avaldas 19. märtsil 2021, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse finantsmääruse sihipärase läbivaatamise tegevuskava, mille komisjon avaldas 19. märtsil 2021,

| — | võttes arvesse oma 17. detsembri 2020. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027), institutsioonidevahelise kokkuleppe, Euroopa Liidu taasterahastu ja õigusriigi toimimist käsitleva määruse kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. detsembri 2020. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027), institutsioonidevahelise kokkuleppe, Euroopa Liidu taasterahastu ja õigusriigi toimimist käsitleva määruse kohta (9),

| — | võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni määruse (EL, Euratom) 2020/2092 kohaldamise ja õigusriigi tingimuslikkuse korra kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni määruse (EL, Euratom) 2020/2092 kohaldamise ja õigusriigi tingimuslikkuse korra kohta (10),

| — | võttes arvesse oma 10. juuni 2021. aasta resolutsiooni õigusriigi olukorra kohta Euroopa Liidus ja tingimuslikkuse korra määruse (EL, Euratom) 2020/2092 kohaldamise kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. juuni 2021. aasta resolutsiooni õigusriigi olukorra kohta Euroopa Liidus ja tingimuslikkuse korra määruse (EL, Euratom) 2020/2092 kohaldamise kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 27. mai 2021. aasta resolutsiooni ettepanekut finantsmääruse ja komisjoni poliitikaalaste teenuste avaliku hanke lepingute sõlmimise suuniste läbivaatamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. mai 2021. aasta resolutsiooni ettepanekut finantsmääruse ja komisjoni poliitikaalaste teenuste avaliku hanke lepingute sõlmimise suuniste läbivaatamise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 9. aprilli 2021. aasta teatist „Suunis huvide konflikti vältimiseks ja käsitlemiseks finantsmääruse raames“ (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. aprilli 2021. aasta teatist „Suunis huvide konflikti vältimiseks ja käsitlemiseks finantsmääruse raames“ (12),

| — | võttes arvesse kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 , mis võeti vastu septembris 2015 ja kehtib alates 1. jaanuarist 2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 , mis võeti vastu septembris 2015 ja kehtib alates 1. jaanuarist 2016,

| — | võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks“ (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks“ (COM(2020)0103),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. mai 2021. aasta teatist „2020. aasta uue tööstusstrateegia ajakohastamine: ehitame üles tugevama ühtse turu, et Euroopa saaks taastuda“ (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. mai 2021. aasta teatist „2020. aasta uue tööstusstrateegia ajakohastamine: ehitame üles tugevama ühtse turu, et Euroopa saaks taastuda“ (COM(2021)0350),

| — | võttes arvesse komisjoni 29. aprilli 2021. aasta teatist „Parem õigusloome: ühendatud jõududega parema õigusloome poole“ (COM(2021)0219), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. aprilli 2021. aasta teatist „Parem õigusloome: ühendatud jõududega parema õigusloome poole“ (COM(2021)0219),

| — | võttes arvesse parlamendi eelarvekontrollikomisjoni tellitud ja parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi eelarvepoliitika osakonna poolt 2021. aasta mais koostatud uuringut ühise põllumajanduspoliitika ja ühtekuuluvusfondide 50 suurima toetusesaaja kohta igas ELi liikmesriigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendi eelarvekontrollikomisjoni tellitud ja parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi eelarvepoliitika osakonna poolt 2021. aasta mais koostatud uuringut ühise põllumajanduspoliitika ja ühtekuuluvusfondide 50 suurima toetusesaaja kohta igas ELi liikmesriigis,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 58 kohaseid eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni ühisarutelusid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 58 kohaseid eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni ühisarutelusid,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0295/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0295/2021),

| A. | arvestades, et pärast mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 jõustumist avaldas komisjon tegevuskava ja algatas avaliku konsultatsiooni, et viia finantsmäärus vajaduse korral kooskõlla reeglitega, milles seadusandja leppis mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 paketis kokku, ning teha ettepanekuid piiratud ja sihipäraste täiustuste kohta, mida tuleb teha muutunud olukorra, näiteks COVID-19 kriisi ja suurenevate digiteerimisvõimaluste tõttu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et pärast mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 jõustumist avaldas komisjon tegevuskava ja algatas avaliku konsultatsiooni, et viia finantsmäärus vajaduse korral kooskõlla reeglitega, milles seadusandja leppis mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 paketis kokku, ning teha ettepanekuid piiratud ja sihipäraste täiustuste kohta, mida tuleb teha muutunud olukorra, näiteks COVID-19 kriisi ja suurenevate digiteerimisvõimaluste tõttu;

| B. | arvestades, et seoses taasterahastuga „NextGenerationEU“ (NGEU) leppisid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon ühisdeklaratsioonis kokku, et finantsmääruse järgmise läbivaatamise raames hinnatakse ja vajaduse korral muudetakse sihtotstarbelist välistulu käsitlevaid sätteid, eelkõige nagu on osutatud finantsmääruse artikli 21 lõikes 5, ja laenutehingute aruandlust käsitlevaid sätteid; arvestades, et kolm institutsiooni tunnistasid, et sihtotstarbelise tulu suhtes kohaldatakse kehtivaid reegleid auditite ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse kohta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et seoses taasterahastuga „NextGenerationEU“ (NGEU) leppisid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon ühisdeklaratsioonis kokku, et finantsmääruse järgmise läbivaatamise raames hinnatakse ja vajaduse korral muudetakse sihtotstarbelist välistulu käsitlevaid sätteid, eelkõige nagu on osutatud finantsmääruse artikli 21 lõikes 5, ja laenutehingute aruandlust käsitlevaid sätteid; arvestades, et kolm institutsiooni tunnistasid, et sihtotstarbelise tulu suhtes kohaldatakse kehtivaid reegleid auditite ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse kohta;

| C. | arvestades, et 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku kasutusmäär oli liiga madal ja seda tuleb parandada, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) seisukohast, täiustades ja tugevdades otsustusprotsessi ja vahendite eraldamist ning ELi eelarve koostamist, täitmist ja kontrollimist reguleerivaid põhimõtteid ja menetlusi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku kasutusmäär oli liiga madal ja seda tuleb parandada, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) seisukohast, täiustades ja tugevdades otsustusprotsessi ja vahendite eraldamist ning ELi eelarve koostamist, täitmist ja kontrollimist reguleerivaid põhimõtteid ja menetlusi;

| D. | arvestades, et finantsmääruse läbivaatamisel tuleks võtta arvesse liidu julgeolekuhuve, sealhulgas peamisi taristu- ja telekommunikatsiooniprojekte, keskendudes ELi rahastamise taotlemiseks ja saamiseks vajalikele rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et finantsmääruse läbivaatamisel tuleks võtta arvesse liidu julgeolekuhuve, sealhulgas peamisi taristu- ja telekommunikatsiooniprojekte, keskendudes ELi rahastamise taotlemiseks ja saamiseks vajalikele rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele;

| E. | arvestades, et õigusriigi austamine on usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete järgimise oluline eeltingimus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et õigusriigi austamine on usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete järgimise oluline eeltingimus;

| F. | arvestades, et mõjuhinnangut ei tehtud isegi siis, kui see oleks, nagu Euroopa Kontrollikoda on meelde tuletanud, andnud selget teavet ELi vahendite kodanikele kättesaadavuse kohta, pidades silmas finantsmääruse läbivaatamist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mõjuhinnangut ei tehtud isegi siis, kui see oleks, nagu Euroopa Kontrollikoda on meelde tuletanud, andnud selget teavet ELi vahendite kodanikele kättesaadavuse kohta, pidades silmas finantsmääruse läbivaatamist;

| 1. | märgib, et finantsmääruse läbivaatamine on vajalik mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 paketi, sealhulgas taasterahastu „NextGenerationEU“ jõustumise tõttu, millega mitte ei ole ainult ajakohastatud õigusnorme, vaid tehtud eelarvesüsteemis märkimisväärseid uuendusi, ning see on vajalik ka institutsioonidevahelise kokkuleppe nõuetekohase rakendamise tagamiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on veendunud, et läbivaatamise eesmärk peaks olema ELi eelarve suhtes kohaldatavaid reegleid kooskõlas selle viimaste suundumuste ja eelarvepõhimõtete ning liidu väärtuste austamisega ajakohastada, suurendada parlamentaarset järelevalvet, demokraatlikku vastutust, läbipaistvust, kodanikuaktiivsust ning suutlikkust reageerida kiiresti ja tulemuslikult kodanike vajadustele, eriti kriisi ajal; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on seisukohal, et kuigi eelarve suhtes kohaldatavaid reegleid ei ole vaja praegu täielikult muuta, tuleb finantsmääruses teha kindlaid parandusi ja teatavaid sätteid lihtsustada, eelkõige nii, et suureneks läbipaistvus, aruandekohustus ja demokraatlik kontroll ning paraneks ELi eelarve täitmine; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on veendunud, et ELi finantsreeglite läbivaatamise peamised eesmärgid peaksid hõlmama liidu finantshuvide kaitse tugevdamist, õigusriigi tingimuste järgimise tagamist, riigihanke-eeskirjade karmistamist, et vältida võimalikke huvide konflikte ja suurendada läbipaistvust, toetusesaajate halduskoormuse vähendamist, kulutuste tõhususe suurendamist, et saavutada suurem Euroopa lisaväärtus, ning kodanike, VKEde ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste juurdepääsu suurendamist ELi rahastamisele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on veendunud, et põhimõtteliselt tuleks kogu ELi eelarvele tagada sama kaitsetase, olenemata sellest, kas eelarvet täidetakse otse, kaudselt või jagatud eelarve täitmise raames; |
| --- | --- |

5.

Demokraatlik vastutus uuendusliku eelarve eest

| 6. | märgib, et viimase kümne aasta jooksul on lisandunud väga palju rahastamisvahendeid, mida eelarvesse ei kanta, ning taasterahastuga „NextGenerationEU“ on selles tavas jõutud uuele tasandile, sest ELi eelarve mahtu on sihtotstarbelise välistulu abil tohutult – kuigi ajutiselt – suurendatud, et liit saaks toime tulla ühe suurima väljakutsega oma olemasolu jooksul, ning sellega, et laenu on võetud nii laenuandmiseks kui ka ELi kulude otseseks katmiseks, on tekitatud kohustused, mille täitmine kestab kuni 2058. aastani; hoiatab, et see kõik seab ohtu kesksed eelarvepõhimõtted, nagu ühtsus ja eelarve õigsus, tasakaal ja kõikehaaravus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib, et EL reageeris COVID-19 kriisile kiiresti ja otsustavalt, et toetada kriisist mõjutatud liikmesriike ja piirata pandeemia sotsiaal-majanduslikke tagajärgi; märgib, et kriisiohjamine nõuab kiiret tegutsemist; tuletab siiski meelde, et see ei tohi kunagi olla ettekääne Euroopa Parlamendist möödahiilimiseks ja demokraatliku aruandekohustuse õõnestamiseks; märgib murega, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 122 kasutatakse üha rohkem selleks, et luua uusi mehhanisme ja organeid, millel on mõju ELi eelarvele ja mille kohaselt on Euroopa Parlamendi roll piiratud üksnes õigusega saada teavet; rõhutab, et Euroopa Parlamendil peab olema selliste algatuste eelarvekontrollis asjakohane roll; rõhutab lisaks, kui oluline on tagada parlamendile sisuline roll kõikide riiklikel rakenduskavadel põhinevate ELi programmide otsustusprotsessis ja kontrollimisel; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toonitab, et kogurahvatulul põhinevate riikide osamaksete koordineeritud kogumine sihtotstarbelise välistuluna ja väljaspool eelarvemenetlust ei ole omane mitte ainult NGEU-le, vaid see on valitud lahenduseks Türgi pagulasrahastu, COVID-19 vaktsiinilepingute ning võib-olla tulevikus ka tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutuse jaoks; tuletab meelde, et kapitaliturgudelt laenamine on olnud liidu eelarvetehingute pikaajaline tunnusjoon ning nii komisjon kui ka parlament nõudsid selle lisamist eelarvesse 1970ndatel ja 1980ndatel, ammu enne Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi, tööhõive toetamise erakorralise rahastu või NGEU loomist; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on mures selle pärast, et taaste- ja vastupidavusrahastu raames kättesaadavaks tehtud enneolematult suured summad, mille kohta liikmesriigid peavad komisjonile aru andma üksnes üldiselt vahe-eesmärkide saavutamisel tehtud edusammudest, muudavad Euroopa Kontrollikoja jaoks väga keeruliseks kinnituse andmise kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on mures, et eelarvevälised mehhanismid ja eelkõige sihtotstarbelise välistulu kasutamine kujutavad endast tõsist väljakutset parlamendi suutlikkusele täita oma otsustus-, kontrolli- ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise ülesandeid ning üldisemalt üldsuse ning avaliku ja erasektori institutsioonide suutlikkusele mõista liidu eelarvet ja nõuda komisjonilt aru; tuletab meelde ühisdeklaratsiooni ja kinnitab veel kord oma ootust, et ELi finantsreegleid ajakohastataks seoses eelarvepädevate institutsioonide rolli ja eelarve struktuuriga seoses nende mehhanismidega, et lähendada neid aluslepingutes sätestatud põhimõtetele ja kohustustele; on seisukohal, et see demokraatliku aruandekohustuse ja järelevalve põhimõte otsuste tegemisel peab kajastuma finantsmääruses; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on veendunud, et kuna Euroopa Parlament on üks kahest eelarvepädevast institutsioonist, peab tal olema võimalik vajaduse korral kontrollida ja heaks kiita seda, kuidas komisjon kasutab ja haldab sihtotstarbelist välistulu ning oma laenutehinguid; soovitab finantsmääruse asjaomased artiklid, sealhulgas artiklid 7, 46 ja 56, läbi vaadata ja neid täiendada, selgitamaks, et laenutehingutega seotud sihtotstarbeline välistulu ning varad ja kohustused on lisatud ELi eelarvesse nii, et neid kontrollib ja nende kohta annab aru Euroopa Kontrollikoda, ning et eelarvepädevaid institutsioone ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni oleks võimalik väidetavast väärkasutusest, korruptsioonist, pettusest või õigusriigi põhimõtte rikkumisest nõuetekohaselt teavitada, sealhulgas juhul, kui liikmesriikidel puuduvad piisavad pettustevastased süsteemid, eelkõige (kuid mitte ainult) eelarveväliste vahenditega seoses; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on veendunud, et finantsmääruse praeguse artikli 21 kohane sihtotstarbeline välistulu ning eelarvevälistest tehingutest, sealhulgas kapitaliturgudelt laenamisest tulenevad varad ja kohustused tuleks kanda asjaomastele eelarveridadele, mis on klassifitseeritud vastavalt eelarve liigendusele ja konsolideeritud liidu eelarve II ja III osas; on seisukohal, et need peaksid moodustama ELi eelarve lahutamatu osa ja eelarvepädevad institutsioonid peaksid need vastu võtma samamoodi nagu ülejäänud eelarve; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab, et vaadataks läbi komisjoni võlahaldusstrateegia aruandlusnõuded, sealhulgas maksetähtaeg ja -graafik ning uute omavahendite roll võla tagasimaksmisel, et kohandada neid liidu eelarve laenutehingute suurema keerukuse ja riskiga; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub komisjoni üles veelgi lihtsustama raamatupidamise aastaaruandeid ja muid finantsaruandlusega seotud kohustusi, mida kohaldatakse liidu üldeelarve suhtes seoses finantsmäärusega, et ergutada VKEsid osalema mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 paketis sisalduvates asjakohastes programmides, sealhulgas NGEUs; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on veendunud, et võttes arvesse sellega kaasnevat mõju eelarvele, tuleb finantsmäärusega kehtestada detsentraliseeritud asutuste asukohta käsitlevate otsuste tegemise kord; rõhutab, et selline menetlus peaks põhinema objektiivsetel kriteeriumidel, kaitsma parlamendi õigusi kaasseadusandjana ja vältima meelevaldseid otsustamisviise, nagu liisuheitmine; |
| --- | --- |

15.

Õigusriik

| 16. | rõhutab selget seost õigusriigi austamise ja liidu eelarve, sh NGEU tõhusa täitmise vahel kooskõlas finantsmääruses sätestatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega (säästlikkus, tõhusus ja tulemuslikkus); toonitab, et usaldusväärne finantsjuhtimine põhineb pettusejuhtumite, sealhulgas maksupettuse, maksudest kõrvalehoidumise, korruptsiooni ja huvide konfliktide tulemuslikul käsitlemisel ning riigiasutuste otsuste kohtulikul läbivaatamisel sõltumatute kohtute poolt; rõhutab, et säästlikkuse ja tõhususe seisukohast rikuvad pettused ja korruptiivsed tavad juba oma olemuselt usaldusväärset finantsjuhtimist, nagu on määratletud finantsmääruse artikli 33 lõikes 1, kuna sellised tavad on otseselt vastuolus parima kvantiteedi ja kvaliteedi tagamisega parima hinna eest ning vahendite kasutamise ja eesmärkide saavutamise vahel optimaalse seose saavutamisega; tuletab meelde, et tingimuslikkuse korra määruse vastuvõtmisel leppisid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kokku, et finantsmääruse järgmisel läbivaatamisel kaalutakse, kas sellesse saaks lisada tingimuslikkuse korra määruse sisu; kutsub seetõttu komisjoni üles seda ettepanekut esitama; kutsub komisjoni üles uurima võimalusi veelgi parandada kõigi selliste ELi vahendite kokkusobivust, mille eesmärk on tagada usaldusväärne finantsjuhtimine ja liidu finantshuvide kaitse, sealhulgas komisjoni iga-aastane õigusriigi olukorda käsitlev aruanne; on veendunud, et komisjon peaks pöörama erilist tähelepanu ennetavatele eelmeetmetele, tagamaks, et liikmesriigid kohaldavad finantsmääruse artikli 63 lõiget 2; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on veendunud, et komisjon peaks liidu finantshuvide kaitsmiseks tagama, et liidu eelarvet kasutatakse projektidele ja organisatsioonidele, mis austavad Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud liidu väärtusi; kutsub sel eesmärgil komisjoni üles töötama välja täpsed näitajad, mis lisatakse finantsmäärusesse ja mida tuleks kohaldada riskipõhise lähenemisviisi kaudu ning kasutada sihipärasteks eel- ja järelkontrollideks, et teha kindlaks võimalik mittevastavus liidu väärtustele ELi vahendite kasutamisel; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tunneb heameelt komisjoni suuniste üle huvide konfliktide vältimise ja haldamise kohta finantsmääruse raames, mille eesmärk on suurendada teadlikkust ning edendada huvide konflikti käsitlevate reeglite ühetaolist tõlgendamist ja kohaldamist; peab siiski kahetsusväärseks, et mõnes liikmesriigis esineb jätkuvalt huvide konflikti probleeme kõrgeimal tasandil; palub komisjonil hinnata, kas finantsmääruse asjakohased sätted on piisavalt tõhusad, et vältida ja käsitleda huvide konflikte ELi eelarve täitmisel ja kontrollimisel; |
| --- | --- |

18.

Digivahendid

| 19. | rõhutab, et ELi finantshuvide kaitsmiseks ning eelkõige pettuste, korruptsiooni ja huvide konfliktide avastamiseks on oluline teada, kuidas ELi rahalisi vahendeid kulutatakse ja kes neist tõeliselt kasu saab; märgib, et eelarvekontrollikomisjoni tellitud uuring ELi vahendite 50 suurima saaja kohta näitas, et andmed ettevõtjate ja nende tegelike tulusaajate tuvastamiseks ei ole kergesti või üldse kättesaadavad; on seisukohal, et teabe kohustuslik tsentraliseerimine ühtsesse koostalitlusvõimelisse aruandlus- ja järelevalvesüsteemi ning kasutajasõbralikku ja avalikku ELi andmebaasi, mis sisaldab teavet otseste ja lõplike kasusaajate kohta ning masinloetavas vormingus juurdepääsetavaid andmeid, aitaks kõrvaldada uuringus esile tõstetud killustatuse ja läbipaistvuse puudumise ning suurendaks avalikku kontrolli ja usaldust ELi avaliku sektori kulutuste vastu; märgib, et see koos huvide konflikti tervikliku määratlusega ELi tasandil suurendab ELi finantshuvide tõhusat kaitset; rõhutab, et Pandora dokumente silmas pidades tuleb kiiresti luua läbipaistvus tegelike tulusaajate kohta; toonitab Euroopa Prokuratuuri rolli ja tema ning ELi institutsioonide, liikmesriikide ja Euroopa Pettustevastase Ameti vahelise koostöö tähtsust; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et finantsmäärus peaks sisaldama sätteid, millega nõutakse vastutajatelt ettevõtjate ja tegelikult kasu saavate omanike kohta ühtsete andmete kogumist ja säilitamist, et ettevõtjad ja omanikud saaks kindlaks teha kõigis ELi programmides, olenemata sellest, kes neid programme rakendab, ja eelarve täitmise viisist (otsene, kaudne või jagatud eelarve täitmine); kutsub komisjoni üles võtma meetmeid tagamaks, et seda tehakse digitaalse, koostalitlusvõimelise ja standarditud teabe kogumise kaudu liidu rahaliste vahendite saajate kohta, sealhulgas nende kohta, kes saavad liidu rahalistest vahenditest otsest või kaudset kasu, ja nende tegelike tulusaajate kohta; on seisukohal, et need nõuded peaksid kajastama kõiki asjakohaseid teabeelemente, et suurendada komisjoni võimet ja suutlikkust pettusi avastada; rõhutab vajadust kõrvaldada kõik tehnilised ja õiguslikud tõkked, mis takistavad äriühingu struktuuri ja tegelikult kasu saavate omanike kohta andmete kogumist; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et üldpõhimõttena tuleks andmed teha avalikuks, järgides samas andmekaitsenõudeid ja Euroopa Liidu Kohtu senist kohtupraktikat; tunnistab, et Euroopa Andmekaitseinspektor ei leia, et sellise koostalitlusvõime loomisega kaasneks üldisi andmekaitseprobleeme, kuid rõhutab vajadust selge õigusliku aluse järele; on seisukohal, et auditeerimis- ja kontrolliotstarbel kogutav kohustuslik teave peab sisaldama vähemalt juriidilise isiku registreerimisnumbrit, füüsilise isiku riigisisest registreerimisnumbrit, konkreetse ELi rahastamisprogrammi koodi või kordumatut identifitseerimistunnust, toetusesaaja liiki, alltöövõtjaid, tegelikult kasu saavaid omanikke, seda, kas toetusesaaja saab ka riigiabi, ja kontaktandmeid; rõhutab, et andmebaas ei peaks olema üksnes isereguleeruv, vaid et andmekogumid peaks looma komisjon või väline asutus, et tagada sidusad ja kvaliteetsed andmed; nõuab, et teave ELi vahendite saajate kohta jääks üldsusele kättesaadavaks vähemalt viieks aastaks; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et süsteemis peab olema võimalik ühe ja sama otsese või lõpliku kasusaaja või tegelikult kasu saava omaniku eri summasid kokku liita ning süsteemi peab olema võimalik kasutada kõigis ELi ametlikes keeltes; on seisukohal, et süsteemides, mida võib kasutada kogu üldsus, peaks olema võimalik teha veebivahendi abil nii üksikotsinguid kui ka laadida süsteemseks analüüsiks alla korraga palju masinloetaval kujul koostalitlevaid andmeid; rõhutab, et kui kogu hankemenetluses kasutatakse standardiseeritud avaandmeid, mis hõlmavad lepingu sõlminud ettevõtjate lõplikke kasusaajaid, on kodanikuühiskonnal ja valitsusvälistel osalejatel olemas vajalikud andmed, mille abil jälgida, kas riigihanketurul toimuv on aus, õiglane ja tõhus; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon tagaksid olemasolevate ELi ja liikmesriikide andmebaaside ja andmekaevevahendite suurema koostalitlusvõime, et hõlbustada riskianalüüsi ja pettuste avastamist; |
| --- | --- |

22.

| 23. | märgib, et jagatud eelarve täitmisel kasutatakse programmi ARACHNE; rõhutab, et ARACHNE lisab korraldusasutuste esitatud andmetele avalikult kättesaadava teabe, et teha kindlaks, milliste projektide, toetusesaajate, lepingute ja töövõtjate puhul võib esineda pettusi ja tekkida huvide konflikte; on seisukohal, et finantsmääruse artiklit 63 tuleks muuta, et kehtestada kohustus kasutada olenemata eelarve täitmise viisist riskihindamiseks igal juhul ARACHNEt, mille komisjon on andnud kasutada liikmesriikidele ja volitatud üksustele, kes peaksid olema kohustatud esitama programmi teavet; on seisukohal, et finantsmääruses tuleks sätestada, milliseid näitajaid võib ARACHNEs ettevõtjate riskihindamiseks kasutada; rõhutab, et sellised põhinäitajad tuleb viia kooskõlla varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemis (EDES) rakendatavate kõrvalejätmisalustega ning Euroopa Prokuratuuris ja Euroopa Pettustevastase Ametis pooleli olevate uurimistega, et kõrvale jäetud ettevõtjad oleksid näha ka ARACHNEs; nõuab, et ARACHNE ja muu tarkvara koostalitleksid võimalikult palju, et teabeühikuid ei oleks vaja enam nii palju kordi eri IT-süsteemidesse sisestada ja sellega kaasnev halduskoormus oleks väiksem; on seisukohal, et ARACHNE tuleks muu hulgas riskinäitajate standardimise, näiteks visualiseerimise abil lihtsamaks ja kasutusmugavamaks muuta; rõhutab, et väga tähtis on ARACHNE täielik omamine ja selle kasutusõigused, ning kutsub komisjoni üles kaaluma, kas ARACHNEt võiks hakata haldama institutsioonisiseselt, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tuletab meelde, et 2018. aastal loodi kõrgetasemeline eksperdirühm, kelle ülesanne on hinnata andmebaasis olevaid juhtumeid, mis esitatakse varajaseks avastamiseks või kõrvalejätmiseks; nõuab, et kuna EDESi toimkonnal on süsteemiga kogemusi, võetaks toimekonna arvamust finantsmääruse läbivaatamisel arvesse ja see edastataks Euroopa Parlamendile komisjoniga samal ajal; märgib, et EDESit kasutatakse praegu ainult eelarve otsesel ja kaudsel täitmisel; on seisukohal, et ettevõtjaid, keda peetakse eelarve otsesel ja kaudsel täitmisel ELi finantshuvide seisukohast ohtlikuks, tuleks ohtlikuks pidada ka koostöös liikmesriikidega toimuval eelarve täitmisel ja vastupidi; nõuab seetõttu, et EDESi kasutamine muudetaks koostöös liikmesriikidega toimuval eelarve täitmisel kohustuslikuks; märgib ühtlasi, et selles süsteemis ei tehta suuremate ettevõtjate tütarettevõtjate vahel vahet; palub komisjonil seda vahet teha ja täpsustada varajase avastamise ja kõrvalejätmise reeglites, milline hargmaise ettevõtja või mitmest äriühingust koosneva kontserni üksus varajase avastamise või kõrvalejätmise eesmärgil registreeritakse; nõuab, et kehtestataks kohustus EDESit ajakohastada, kui rakendamises osalejad on avastanud pettuse või teinud kindlaks muud asjakohased faktid; on veendunud, et kõrvale jäetud juriidilistel isikutel ega füüsilistel isikutel (tegelikult kasu saavad omanikud) ei tohiks ajal, mil nad on menetlusest kõrvale jäetud, enam olla õigust olla lõplik vahendite saaja ega toetusesaaja, kellele võib ELi eelarvest makseid teha; kutsub komisjoni üles julgustama liikmesriike tagama, et need üksused ja füüsilised isikud jäetakse ajal, mil nad on menetlusest kõrval jäetud, kõikidest riigieelarvest makstavatest summadest ilma; peab kahetsusväärseks, et andmebaasis on võrdlemisi vähe ettevõtjaid; peab seda märgiks, et EDESit ei ole rakendatud korrektselt; rõhutab, et EDESi toimkond tegeles 2020. aastal 20 juhtumiga ning 28 juhtumit on ootel; rõhutab, et kui toimkonna kohustusi suurendatakse, tuleb sellele eraldada piisavad vahendid; kutsub komisjoni ühtlasi üles vaatama kriteeriumid läbi, et vähendada EDESi keerukust ja muuta see praktikas paremini kohaldatavaks; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et kuigi ELi rahasummade korrektse kasutamise tagamiseks on väga tähtis teada, kes summadest lõplikult kasu saavad, on oluline ka see, et ELi summadega seotud digitaalsed hankeplatvormid oleksid juurdepääsetavad ja lihtsad; tuletab meelde, et komisjon on VKEde piisava osaluse tagamiseks hakanud rakendama põhimõtteid „algusest peale digitaalne“ ja „kõigepealt mõtle väikestele“; innustab sellega seoses komisjoni võtma neid põhimõtteid arvesse ka siis, kui finantsmäärus 2021.–2027. aasta finantsraamistiku paketi rakendamisel läbi vaadatakse; |
| --- | --- |

25.

Sootundlik eelarvestamine

| 26. | peab kahetsusväärseks, et eelmise mitmeaastase finantsraamistiku ELi programmidest rakendati sooga seotud näitajaid ainult 21,7 % puhul; nõuab, et eelarve koostamisel ja täitmisel võetaks soolist aspekti rohkem arvesse, sealhulgas spetsiaalsete stiimulite kaudu; nõuab, et kõigi ELi meetmete ja programmide kohta kogutaks süstemaatilisi ja põhjalikke sooliselt eristatud andmeid, et hinnata meetmete ja programmide mõju soolisele võrdõiguslikkusele; loodab, et komisjon töötab kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppega välja metoodika, mille alusel on võimalik 2021.–2027. aasta finantsraamistiku programmide tasandil asjaomaste kulude suurust mõõta; kutsub komisjoni üles lisama soolise aspekti arvestamise ja sootundliku eelarvestamise finantsmääruse asjakohastesse sätetesse; |
| --- | --- |

26.

Kliimamuutuste ja elurikkuse arvessevõtmine

| 27. | kordab, et nagu institutsioonidevahelises kokkuleppes on sätestatud, on liit kohustatud kulutama 2021.–2027. aasta finantsraamistiku ja taasterahastu „NextGenerationEU“ summadest vähemalt 30 % kliimaprobleemide lahendamiseks; loodab, et komisjon töötab kliimakulutuste ja nende tulemuslikkuse jälgimiseks välja kindla ja selge metoodika ning kohaldab seda järjepidevalt kõigis poliitikavaldkondades; rõhutab, et seda metoodikat tuleb eelarve täitmise reeglites arvesse võtta, et nii kliimamuutuste leevendamise kui ka nendega kohanemise valdkonnas kliimamuutustega võitlemiseks kasutatavaid summasid saaks tulemuslikult ja tõhusalt jälgida; kutsub komisjoni üles lisama finantsmääruse asjakohastesse sätetesse kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppega kliimaküsimuste arvessevõtmist ja kliimakulutuste jälgimist käsitlevad nõuded, tagamaks, et liidu eelarves on kliimaküsimusi arvesse võetud; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tuletab meelde, et kulutusi, millega aidatakse elurikkuse vähenemist peatada ja ümber pöörata, tuleb jälgida väga täpselt ning see peaks põhinema komisjoni poolt koostöös parlamendi ja nõukoguga kehtestataval tõhusal, läbipaistval ja terviklikul metoodikal; rõhutab, et seda metoodikat tuleb arvesse võtta ka finantsmääruses sätestatud eelarve täitmise reeglites; |
| --- | --- |

28.

| 29. | on veendunud, et finantsmäärus peaks kooskõlas taaste- ja vastupidavusrahastu kohta avaldatud suunistega kajastama olulise kahju ärahoidmise põhimõtte rakendamist; |
| --- | --- |

29.

Euroopa sotsiaalõiguste sammas

| 30. | on veendunud, et finantsmäärus peaks võimaldama Euroopa sotsiaalõiguste sammast korrektselt rakendada; on seisukohal, et enne kui ELi eelarvest tehakse väljamakseid, tuleks veenduda, et toetusesaajad järgivad töötajate töötingimuste ning tööohutuse ja -tervishoiu põhistandardeid; |
| --- | --- |

30.

Assigneeringute vabastamine kulukohustustest

| 31. | on seisukohal, et assigneeringuid, mis projektide täieliku või osalise rakendamata jätmise tõttu vastavalt finantsmääruse artikli 15 lõikele 3 kulukohustustest vabastatakse, peaks lisaks teadus- ja uuendustegevusele saama uuesti kasutusele võtta ka kõigis muudes valdkondades; on veendunud, et kulukohustustest vabastatud assigneeringud tuleks vabastamisaastale järgneval aastal teha täisummas kättesaadavaks; |
| --- | --- |

31.

ELi usaldusfondid

| 32. | rõhutab, et finantsmääruse läbivaatamisel tuleks tagada, et Euroopa Parlamendil oleks usaldusfondide loomisel, järelevalves ja kontrollimisel, sealhulgas asutamislepingu koostamisel, liidu rahalise toetuse kasutuselevõtmisel ning fondi rakendamisel, jätkamisel ja võimalikul likvideerimisel asjakohane roll; kordab, et parlament peaks olema kaasatud vähemalt vaatlejana ja tal peaks olema õigus jälgida iga usaldusfondi juhtorganite tegevust; rõhutab, et selleks, et Euroopa Parlament saaks tulemuslikult demokraatlikku järelevalvet ja kontrolli teha, on iga usaldusfondi rakendamise kohta vaja üksikasjalikku ja õigeaegset kvantitatiivset ja kvalitatiivset teavet; tuletab meelde, et kui usaldusfonde kasutatakse väga palju, kaldutakse ELi eelarve ühtsuse põhimõttest kõrvale; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kutsub komisjoni üles tagama, et liidu usaldusfondide puhul oleks selgelt näha, et need on liidu omad, ning palub komisjonil suurendada teadlikkust usaldusfondide tulemustest ja saavutustest sellega, et sätted, mis puudutavad kodanikega tõhusat teabevahetust ja teabevahetustegevuse suuremat seotust, nagu see on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide puhul, muudetaks mõjusamaks; |
| --- | --- |

33.

Riigihanked

| 34. | märgib, et komisjoni riigihangete käsiraamatut ajakohastati viimati 2020. aasta jaanuaris, kuid seda ei ole avalikustatud ega Euroopa Parlamendiga jagatud, et ta saaks arvamust avaldada; nõuab, et Euroopa Parlamendiga konsulteeritaks edaspidi iga kord, kui käsiraamatut läbi vaadatakse, ja et teda teavitataks selle kohaldamisest; |
| --- | --- |

34.

| 35. | märgib, et ametialaste huvide konflikti praegune määratlus hõlmab ainult huvide konflikti, mis kahjustab ettevõtja suutlikkust lepingut täita; palub komisjonil kehtestada selgem määratlus ja tagada, et tema riigihankereeglite rakenduseeskirja kohaselt ei oleks lubatud sõlmida poliitikavaldkonna teenuste hanke lepinguid ettevõtjatega, kes on emaettevõtte või sellise kontserni majandusliku kontrolli all, kellel on osalusi tegevuses, mis ei ole ELi keskkonna-, sotsiaal- ega rohelise kokkuleppe eesmärkidega kooskõlas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | palub komisjonil finantsmääruse artikli 167 lõike 1 punkti c muuta, et lisada mõiste „ametialane huvide konflikt“, et ELi institutsioonid saaksid võtta leevendusmeetmeid pakkujate puhul, kellel on seoses poliitikavaldkonna teenuse lepinguga finantshuvi, võttes arvesse Euroopa Ombudsmani otsust ühisuurimise 853/2020/KR kohta, milles menetleti komisjoni otsust sõlmida ettevõtjaga BlackRock Investment Management leping, et koostada uuring selle kohta, kuidas lisada ELi pangandusreeglitesse keskkonna-, sotsiaalsed ja juhtimiseesmärgid; kordab, et komisjoni teenuste riigihankelepingute üldtingimused sisaldavad ametialaste huvide konflikti kohta standardseid sätteid ja nõuet, mille kohaselt peavad töövõtjad ennetavalt avalikustama asjaolud, mille puhul võib olla tegemist huvide konfliktiga; kutsub komisjoni üles finantsmäärust ajakohastama ja tugevdama, et käsitleda selles ametialaste huvide konflikti ning et pakkumuste esitajad annaksid konfliktidest vabatahtlikult teada veel täpsemini ja ammendavamalt, ning näiteks töötama välja piisavad sanktsioonid, mida rakendatakse, kui teavet vabatahtlikult ei esitata, ja muu hulgas kehtestama ränga rikkumise korral hangetel osalemiseks ajutise keelu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | on seisukohal, et kõik riigihangetega tegelevad ELi institutsioonid peaksid avaldama oma veebisaidil hangete, kulude ja järelevalve kohta selged reeglid ning avaldama kõik sõlmitud lepingud võimalikult läbipaistvalt; võtab teadmiseks komisjoni esitatud suunised selle kohta, kuidas kasutada riigihankeraamistikku COVID-19 kriisiga seotud hädaolukorras; innustab komisjoni koguma hankijate kogemusi seoses riigihankeraamistikuga ja neid hindama (eelkõige raamistiku mõju VKEdele) ning finantsmääruses arvesse võtma ning määrama selleks kindlaks kriteeriumid, mille alusel teha kindlaks erakorralised/ebatavalised asjaolud, mille puhul saab riigihankereeglite rakendamisel kohaldada ajutist/piiratud/vajalikku paindlikkust; |
| --- | --- |

37.

| 38. | märgib, et finantsmääruse läbivaatamisel tuleks võtta arvesse ELi autonoomseid strateegilisi huve, sealhulgas ausat konkurentsi, ning vajadust soodustada ELi töökohtade loomist paljudes sektorites, mis on liidu tulevaste poliitiliste eesmärkide saavutamiseks kõige tähtsamad, kuid samal ajal tuleb ausaks konkurentsiks tagada võrdsed võimalused; kutsub komisjoni üles tagama, et kehtestatavad hindamiskriteeriumid oleksid ammendavad ning et neis võetaks eelkõige arvesse projektide liidu lisaväärtust ja majanduslikult soodsaima pakkumuse põhimõtet; nõuab, et riigihankereeglitesse lisataks kaitsemeetmed, mille alusel hinnata lepingu sõlmimise otsuse tegemisel ettevõtjate tegevust, mis on liidu sotsiaalsete ja keskkonnaeesmärkidega vastuolus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | märgib, et ettepanekus, mille komisjon on teinud siseturgu moonutavate välisriigi subsiidiumide määruse kohta, käsitletakse välisriigi subsiidiumide võimalikku moonutavat mõju ühtsel turul ning see on ELi ajakohastatud tööstusstrateegia elluviimiseks esmatähtis; kutsub komisjoni üles võtma tööstusstrateegiat finantsmääruse läbivaatamisel arvesse, et tagada ühtsel turul õiglased ja konkurentsivõimelised tingimused; |
| --- | --- |

39.

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

| 40. | märgib, et Euroopa Parlamendi liikmed on katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete ettepanekute esitamisest väga huvitatud ning komisjon peab ettepanekuid hoolikalt valima, sest projektide ja meetmete jaoks kasutada olevad rahasummad on piiratud; on seisukohal, et kättesaadavate rahaliste vahendite ja ettepanekute heakskiitmise seisukohast oleks hea, kui katseprojektide, ettevalmistavate meetmete (esimene aasta) ja ettevalmistavate meetmete (teine ja kolmas aasta) kolme rahastamispaketi vahel summade ümberpaigutamine oleks paindlikum; |
| --- | --- |

40.

Audit, kontroll ja eelarve täitmisele heakskiidu andmine

| 41. | märgib, et 2021.–2027. aasta finantsraamistikuga vastu võetud uues eelarveliigenduses on programmid ja eelarvepeatükid täpsemini vastavuses ning seetõttu on komisjonil programmi tegevussuuna piires iseseisvalt ümberpaigutuste tegemiseks suurem õigus; on veendunud, et ümberpaigutuste üle tuleks tagada eelarvepädevate institutsioonide asjakohane kontroll; |
| --- | --- |

41.

| 42. | heidab ette, et koostöös liikmesriikidega toimuval eelarve täitmisel on auditi- ja kontrollimenetlused ning võimalikud ärakuulamismenetlused valdkondlike õigusaktide kohaselt liiga pikad; rõhutab, et pikad menetlused suurendavad konfidentsiaalsete dokumentide lekkimise ohtu; peab vastuvõetamatuks, et komisjon nõuab, et auditi- ja ärakuulamismenetluses kohaldataks parlamendi suhtes konfidentsiaalsusnõudeid isegi siis, kui tegemist on avaliku elu tegelaste tõttu tekkinud õigustatud avaliku huviga; loodab, et komisjonil on võimalik koostöös liikmesriikidega toimuval eelarve täitmisel auditi- ja kontrollimenetlusi kooskõlas tingimuslikkuse määruse alusel kohaldatava ajakavaga tugevdada ja lühendada; |
| --- | --- |

42.

| 43. | tuletab meelde, et kolm institutsiooni tunnistavad, et kehtivaid auditireegleid ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust kohaldatakse ka sihtotstarbelise tulu suhtes, ning nõuab, et seda võetaks finantsmääruses korrektselt arvesse; |
| --- | --- |

43.

| 44. | peab kahetsusväärseks, et auditi- ja ärakuulamismenetlused ning finantskorrektsiooni kohaldamise menetlused kestavad praegu mitu aastat; nõuab tungivalt, et komisjon vaataks auditi- ja finantskorrektsiooni menetluse reeglid läbi, et järeldustele saaks jõuda kiiremini ja alusetult väljamakstud ELi vahendid saaks kiiremini tagasi nõuda; |
| --- | --- |

44.

| 45. | märgib, et finantsmääruse artikli 59 kohaselt antakse „teistele liidu institutsioonidele“ nende eelarvejagude täitmiseks vajalikud volitused; väljendab heameelt selle üle, et „volituste andmisega“ rõhutatakse, et teised institutsioonid on oma rahaliste vahendite haldamisel iseseisvad; märgib aga, et komisjon on korduvalt ja pidevalt väljendanud arvamust, et tal ei ole õigust teiste institutsioonide tegevust kontrollida; soovitab selle probleemi lahendamiseks finantsmääruse artiklit 260 muuta ja sätestada sõnaselgelt, et parlament vastutab selle eest, et kontrollib eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus, kuidas teised institutsioonid on eelarvet täitnud; |
| --- | --- |

45.

| 46. | on seisukohal, et finantsmääruse artikli 2 punkti 67 tuleb muuta, et lisada liidu institutsioonide hulka Euroopa Prokuratuur; |
| --- | --- |

46.

| 47. | märgib, et finantsmääruse artikli 262 kohaselt peavad finantsmääruse artiklites 70 ja 71 osutatud liidu institutsioonid ja asutused andma aru eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuse alusel võetud meetmetest; on seisukohal, et selle nõude täimiseks oleks soovitav seada mõistlik tähtaeg, milleks tuleb võetud meetmetest teatada; palub, et komisjon sätestaks finantsmääruse artiklis 262 tähtajana selle aasta 30. septembri, mis järgneb aastale, mille eelarve täitmisele heakskiidu andmist menetletakse; |
| --- | --- |

47.

| 48. | märgib, et komisjon hindab kooskõlas valdkondlike reeglitega korrapäraselt liikmesriikide ametiasutuste juhtimis- ja kontrollisüsteeme; on seisukohal, et ühes liikmesriigis leitud puudused ei kehti automaatselt ka teiste liikmesriikide kohta ning õiguslike nõuete ja rakendussuuniste kohandamiseks võetavad parandusmeetmed peaksid olema proportsionaalsed ja kohandatud liikmesriigile, mida leiud puudutavad; |
| --- | --- |

48.

| 49. | on seisukohal, et ELi hinnangute koostamisel tuleb rangelt järgida ELi standardeid; on seisukohal, et kui liikmesriigis kehtivad rangemad standardid, ei tohi nende kohaldamisega toetusesaajat ebasoodsamasse olukorda seada; on seisukohal, et selle põhimõtte arvessevõtmiseks tuleks muuta finantsmääruse artiklit 126, mis käsitleb tuginemist kellegi teise tehtud hindamisele; |
| --- | --- |

49.

| 50. | innustab komisjoni ja liikmesriike lihtsustatud kuluvõimalusi täies ulatuses ära kasutama; on seisukohal, et kontrollimisel tuleks keskenduda lihtsustatud kuluvõimaluste arvutuste eelkontrollile, kuid arvutussüsteemi parandamiseks tuleks kasutada järelkontrolli, välja arvatud pettusekahtluse korral; |
| --- | --- |

50.

| 51. | on veendunud, et finantsmääruse artikli 93 kohane töötaja tegevuse või tegevusetusega seotud kohustus on liiga üldine ja põhitähelepanu tuleks pöörata hoopis raskele hooletusele; |
| --- | --- |

51.

Põllumajandus

| 52. | on seisukohal, et ka edaspidi peaks olema võimalik teha erandit reeglist, mille kohaselt tuleb Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi kulud tagasimaksete alusel, mille komisjon on teinud liikmesriikidele kõnealuse aasta 31. detsembriks, eelarveaasta raamatupidamisaruandesse kanda; kutsub komisjoni üles kaaluma finantsmääruse kohandamist selliselt, et Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi suhtes kohaldatavaid finantsreegleid kohaldataks ka pärast vajalike muudatuste tegemist, isegi kui fondi suhtes kõiki ühissätete määruse (13) sätteid enam ei kohaldata; |
| --- | --- |

52.

o

o o

| 53. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

(2)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11.

(3)  ELT L 424, 15.12.2020, lk 1.

(4)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 23.

(5)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 1.

(6)  ELT L 57, 18.2.2021, lk 17.

(7)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

(8)  ELT C 444 I, 22.12.2020, lk 6.

(9)  ELT C 445, 29.10.2021, lk 15.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0103.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0287.

(12)  ELT C 121, 9.4.2021, lk 1.

(13)  ELT L 231, 30.6.2021, lk 159.

---

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/47 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/47

---

P9_TA(2021)0470

Euroopa ravimistrateegia

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2021. aasta resolutsioon Euroopa ravimistrateegia kohta (2021/2013(INI))

(2022/C 224/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 168, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 168,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikleid 101 ja 102 konkurentsieeskirjade kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikleid 101 ja 102 konkurentsieeskirjade kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 6 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „põhiõiguste harta“) artiklit 35 kõigi Euroopa kodanike õiguse kohta ennetavale tervishoiule, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 6 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „põhiõiguste harta“) artiklit 35 kõigi Euroopa kodanike õiguse kohta ennetavale tervishoiule,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 2. märtsi 2017. aasta resolutsiooni ELi võimaluste kohta parandada ravimite kättesaadavust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 2. märtsi 2017. aasta resolutsiooni ELi võimaluste kohta parandada ravimite kättesaadavust (1),

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2018. aasta resolutsiooni antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks ette nähtud Euroopa terviseühtsuse tegevuskava kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2018. aasta resolutsiooni antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks ette nähtud Euroopa terviseühtsuse tegevuskava kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 10. juuli 2020. aasta resolutsiooni ELi rahvatervise strateegia kohta pärast COVID-19 kriisi (4), milles nõutakse ELi tegevuskava koostamist haruldaste ja tähelepanuta jäetud haiguste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. juuli 2020. aasta resolutsiooni ELi rahvatervise strateegia kohta pärast COVID-19 kriisi (4), milles nõutakse ELi tegevuskava koostamist haruldaste ja tähelepanuta jäetud haiguste kohta,

| — | võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni ravimite nappuse ja tekkiva probleemi lahendamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni ravimite nappuse ja tekkiva probleemi lahendamise kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni strateegilise lähenemise kohta keskkonda sattunud ravimitele (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni strateegilise lähenemise kohta keskkonda sattunud ravimitele (6),

| — | võttes arvesse Doha deklaratsiooni intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu ja rahvatervise kohta ning Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) peanõukogu 30. augusti 2003. aasta otsust Doha deklaratsiooni punkti 6 rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Doha deklaratsiooni intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu ja rahvatervise kohta ning Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) peanõukogu 30. augusti 2003. aasta otsust Doha deklaratsiooni punkti 6 rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse 72. maailma terviseassamblee 2019. aasta mai resolutsiooni ravimite, vaktsiinide ja muude tervishoiutoodete turgude läbipaistvuse parandamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 72. maailma terviseassamblee 2019. aasta mai resolutsiooni ravimite, vaktsiinide ja muude tervishoiutoodete turgude läbipaistvuse parandamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1999. aasta määrust (EÜ) nr 141/2000 harva kasutatavate ravimite kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1999. aasta määrust (EÜ) nr 141/2000 harva kasutatavate ravimite kohta (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1901/2006 pediaatrias kasutatavate ravimite kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1901/2006 pediaatrias kasutatavate ravimite kohta (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta direktiivi 2010/63/EL teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta direktiivi 2010/63/EL teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 536/2014, milles käsitletakse inimtervishoius kasutatavate ravimite kliinilisi uuringuid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/20/EÜ (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 536/2014, milles käsitletakse inimtervishoius kasutatavate ravimite kliinilisi uuringuid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/20/EÜ (12),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrust (EL) 2019/933, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 469/2009 ravimite täiendava kaitse tunnistuse kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määrust (EL) 2019/933, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 469/2009 ravimite täiendava kaitse tunnistuse kohta (13),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrust (EL) 2021/522, millega luuakse liidu tervisevaldkonna tegevusprogramm ajavahemikuks 2021–2027 (programm „EL tervise heaks“) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 282/2014 (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrust (EL) 2021/522, millega luuakse liidu tervisevaldkonna tegevusprogramm ajavahemikuks 2021–2027 (programm „EL tervise heaks“) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 282/2014 (14),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrust (EU) 2021/695, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ ning kehtestatakse selle osalemis- ja levitamisreeglid (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrust (EU) 2021/695, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ ning kehtestatakse selle osalemis- ja levitamisreeglid (15),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „Euroopa uus tööstusstrateegia“ (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „Euroopa uus tööstusstrateegia“ (COM(2020)0102),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. novembri 2020. aasta teatist „Euroopa terviseliidu loomine: ELi vastupanuvõime suurendamine piiriüleste terviseohtude suhtes“ (COM(2020)0724) ja lisatud seadusandlikke ettepanekuid (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. novembri 2020. aasta teatist „Euroopa terviseliidu loomine: ELi vastupanuvõime suurendamine piiriüleste terviseohtude suhtes“ (COM(2020)0724) ja lisatud seadusandlikke ettepanekuid (16),

| — | võttes arvesse komisjoni 25. novembri 2020. aasta teatist „Euroopa ravimistrateegia“ (COM(2020)0761), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. novembri 2020. aasta teatist „Euroopa ravimistrateegia“ (COM(2020)0761),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. juuni 2020. aasta teatist „ELi strateegia COVID-19 vaktsiinide kohta“ (COM(2020)0245), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. juuni 2020. aasta teatist „ELi strateegia COVID-19 vaktsiinide kohta“ (COM(2020)0245),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. veebruari 2021. aasta teatist „Euroopa vähktõvevastase võitluse kava“ (COM(2021)0044), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. veebruari 2021. aasta teatist „Euroopa vähktõvevastase võitluse kava“ (COM(2021)0044),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. veebruari 2021. aasta tuuma- ja kiirgustehnoloogia ioniseeriva kiirguse meditsiiniliste rakenduste strateegilist tegevuskava, millega toetatakse Euroopa vähktõvevastase võitluse kava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. veebruari 2021. aasta tuuma- ja kiirgustehnoloogia ioniseeriva kiirguse meditsiiniliste rakenduste strateegilist tegevuskava, millega toetatakse Euroopa vähktõvevastase võitluse kava,

| — | võttes arvesse komisjoni 5. mai 2021. aasta teatist „2020. aasta uue tööstusstrateegia ajakohastamine: ehitame üles tugevama ühtse turu, et Euroopa saaks taastuda“ (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. mai 2021. aasta teatist „2020. aasta uue tööstusstrateegia ajakohastamine: ehitame üles tugevama ühtse turu, et Euroopa saaks taastuda“ (COM(2021)0350),

| — | võttes arvesse komisjoni 15. juuni 2021. aasta teatist COVID-19 pandeemiast saadud varajaste õppetundide kohta (COM(2021)0380), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. juuni 2021. aasta teatist COVID-19 pandeemiast saadud varajaste õppetundide kohta (COM(2021)0380),

| — | võttes arvesse komisjoni 16. septembri 2021. aasta teatist „ELi tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutus (HERA) – järgmine samm Euroopa terviseliidu väljakujundamise suunas“ (COM(2021)0576), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. septembri 2021. aasta teatist „ELi tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutus (HERA) – järgmine samm Euroopa terviseliidu väljakujundamise suunas“ (COM(2021)0576),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. jaanuari 2018. aasta ettepanekut võtta vastu määrus tervisetehnoloogia hindamise kohta (COM(2018)0051) ja Euroopa tervisetehnoloogia hindamise võrgustiku (EUnetHTA) ühismeetmete raames tehtud tööd, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. jaanuari 2018. aasta ettepanekut võtta vastu määrus tervisetehnoloogia hindamise kohta (COM(2018)0051) ja Euroopa tervisetehnoloogia hindamise võrgustiku (EUnetHTA) ühismeetmete raames tehtud tööd,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1901/2006 (pediaatrias kasutatavate ravimite kohta) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 141/2000 (harva kasutatavate ravimite kohta) ühist hindamist (SWD(2020)0163), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1901/2006 (pediaatrias kasutatavate ravimite kohta) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 141/2000 (harva kasutatavate ravimite kohta) ühist hindamist (SWD(2020)0163),

| — | võttes arvesse nõukogu 1. detsembri 2014. aasta järeldusi, mis käsitlevad innovatsiooni patsientide heaks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 1. detsembri 2014. aasta järeldusi, mis käsitlevad innovatsiooni patsientide heaks,

| — | võttes arvesse nõukogu 17. juuni 2016. aasta järeldusi, mis käsitlevad tasakaalu tugevdamist ELi ja selle liikmesriikide farmaatsiasüsteemides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. juuni 2016. aasta järeldusi, mis käsitlevad tasakaalu tugevdamist ELi ja selle liikmesriikide farmaatsiasüsteemides,

| — | võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 2020. aasta järeldusi COVID-19 pandeemiast saadud õppetundide kohta tervishoiu valdkonnas (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 2020. aasta järeldusi COVID-19 pandeemiast saadud õppetundide kohta tervishoiu valdkonnas (17),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A9-0317/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A9-0317/2021),

| A. | arvestades, et tervis on eurooplaste heaolu saavutamiseks ülioluline ja võrdne juurdepääs tervishoiuteenustele on ELi ja liikmesriikide tervishoiupoliitika nurgakivi; arvestades, et põhiõiguste hartas tunnustatakse kodanike põhiõigust tervishoiule, kõrgele elukvaliteedile ja ravile; arvestades, et riiklikud tervishoiusüsteemid on otsustava tähtsusega, et tagada võrdne juurdepääs tervishoiuteenustele ning ohututele, tõhusatele ja taskukohastele ravimitele; arvestades, et patsientidele ravimite kättesaadavuse tagamine on üks ELi ja Maailma Terviseorganisatsiooni keskseid eesmärke ning kestliku arengu 3. eesmärk; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et tervis on eurooplaste heaolu saavutamiseks ülioluline ja võrdne juurdepääs tervishoiuteenustele on ELi ja liikmesriikide tervishoiupoliitika nurgakivi; arvestades, et põhiõiguste hartas tunnustatakse kodanike põhiõigust tervishoiule, kõrgele elukvaliteedile ja ravile; arvestades, et riiklikud tervishoiusüsteemid on otsustava tähtsusega, et tagada võrdne juurdepääs tervishoiuteenustele ning ohututele, tõhusatele ja taskukohastele ravimitele; arvestades, et patsientidele ravimite kättesaadavuse tagamine on üks ELi ja Maailma Terviseorganisatsiooni keskseid eesmärke ning kestliku arengu 3. eesmärk;

| B. | arvestades, et ühes Euroopa sotsiaalõiguste samba 20 põhimõttest, mida toetab Porto deklaratsioon, sätestatakse, et igaühele tuleb võimaldada õigeaegne juurdepääs kvaliteetsetele ja taskukohastele ennetavatele ja raviteenustele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ühes Euroopa sotsiaalõiguste samba 20 põhimõttest, mida toetab Porto deklaratsioon, sätestatakse, et igaühele tuleb võimaldada õigeaegne juurdepääs kvaliteetsetele ja taskukohastele ennetavatele ja raviteenustele;

| C. | arvestades, et patsiendid peaksid olema kõikide tervisepoliitika meetmete keskmes ja kaasatud kogu ravimite reguleerimisprotsessi; arvestades, et nii liikmesriikides kui ka liikmesriikide vahel esineb kättesaadavuse osas ebavõrdsust ning erilist tähelepanu tuleks pöörata haavatavas olukorras inimestele, kellel on spetsiifilised terviseriskid, sealhulgas naised ja eeskätt rasedad, samuti lapsed, eakad, puuetega inimesed, krooniliste haiguste ja kaasnevate haigustega patsiendid, intensiivraviosakonnas viibivad patsiendid ja pikaajalise ravikuuriga isikud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et patsiendid peaksid olema kõikide tervisepoliitika meetmete keskmes ja kaasatud kogu ravimite reguleerimisprotsessi; arvestades, et nii liikmesriikides kui ka liikmesriikide vahel esineb kättesaadavuse osas ebavõrdsust ning erilist tähelepanu tuleks pöörata haavatavas olukorras inimestele, kellel on spetsiifilised terviseriskid, sealhulgas naised ja eeskätt rasedad, samuti lapsed, eakad, puuetega inimesed, krooniliste haiguste ja kaasnevate haigustega patsiendid, intensiivraviosakonnas viibivad patsiendid ja pikaajalise ravikuuriga isikud;

| D. | arvestades, et krooniliste haigustega kaasnev suurenev koormus ja vananeva elanikkonna tervishoiuvajadused koos kõrgete ja kasvavate ravimihindadega ning tervishoiuteenuste ühiskondliku maksumuse suurenemine põhjustavad piiranguid eelarvele ja taskukohasusele ning kujutavad tõsist ohtu Euroopa tervishoiusüsteemide kestlikkusele; arvestades, et kvaliteetsete tervishoiuteenuste osutamiseks on oluline võtta krooniliste ja muude pikaajaliste haiguste puhul kasutusele integreeritud hooldusmudelid, mille aluseks on inimesekeskne ja multidistsiplinaarne lähenemisviis tervishoiule; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et krooniliste haigustega kaasnev suurenev koormus ja vananeva elanikkonna tervishoiuvajadused koos kõrgete ja kasvavate ravimihindadega ning tervishoiuteenuste ühiskondliku maksumuse suurenemine põhjustavad piiranguid eelarvele ja taskukohasusele ning kujutavad tõsist ohtu Euroopa tervishoiusüsteemide kestlikkusele; arvestades, et kvaliteetsete tervishoiuteenuste osutamiseks on oluline võtta krooniliste ja muude pikaajaliste haiguste puhul kasutusele integreeritud hooldusmudelid, mille aluseks on inimesekeskne ja multidistsiplinaarne lähenemisviis tervishoiule;

| E. | arvestades, et konkurentsivõimeline, usaldusväärne, uuenduslik ja vastupanuvõimeline Euroopa teaduspõhine ravimitööstus vastab paremini patsientide vajadustele ja strateegilistele huvidele seoses rahvatervise, majanduskasvu, töökohtade loomise, kaubanduse ning teaduse ja tehnoloogia arenguga; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et konkurentsivõimeline, usaldusväärne, uuenduslik ja vastupanuvõimeline Euroopa teaduspõhine ravimitööstus vastab paremini patsientide vajadustele ja strateegilistele huvidele seoses rahvatervise, majanduskasvu, töökohtade loomise, kaubanduse ning teaduse ja tehnoloogia arenguga;

| F. | arvestades, et uus Euroopa ravimistrateegia tuleks heaks kiita kui uus võimalus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et uus Euroopa ravimistrateegia tuleks heaks kiita kui uus võimalus;

| G. | arvestades, et ELi ravimitootjad andsid 2019. aastal teadusinvesteeringutesse märkimisväärse panuse, mis ulatus üle 37 miljardi euro; arvestades, et sektor pakub 800 000 otsest töökohta ja 109,4 miljardi euro suurust kaubandusbilansi ülejääki; arvestades, et sektor loob kaudselt – tootmisahela eelmistel ja järgmistel etappidel – umbes kolm korda rohkem töökohti kui otseselt; avaldab kahetsust, et puuduvad koondandmed ELi ravimisektori rahastamise kogusumma kohta avaliku sektori vahenditest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi ravimitootjad andsid 2019. aastal teadusinvesteeringutesse märkimisväärse panuse, mis ulatus üle 37 miljardi euro; arvestades, et sektor pakub 800 000 otsest töökohta ja 109,4 miljardi euro suurust kaubandusbilansi ülejääki; arvestades, et sektor loob kaudselt – tootmisahela eelmistel ja järgmistel etappidel – umbes kolm korda rohkem töökohti kui otseselt; avaldab kahetsust, et puuduvad koondandmed ELi ravimisektori rahastamise kogusumma kohta avaliku sektori vahenditest;

| H. | arvestades, et tervishoiusüsteemid, riikide õigusaktid, ELi õigusaktide rakendamine, hinnakujundus ja lubade andmise protsessid on eri liikmesriikides erinevad; arvestades, et need erinevused tulenevad liikmesriikide pädevusest tervishoiu valdkonnas; arvestades, et erinevused võivad põhjustada killustatust ja ettearvamatuid olukordi väljaspool oma riiki tegutsevatele farmaatsiasektori osalejatele; arvestades, et on oluline tunnistada, et komisjon ja liikmesriigid peavad tegema koostööd, et kehtestada konkreetsete tähtaegadega ja vajaliku pikaajalise rahastamisega kaugeleulatuvad rakenduskavad, et rakendada konkreetseid meetmeid, mis tulenevad Euroopa ravimistrateegiast; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tervishoiusüsteemid, riikide õigusaktid, ELi õigusaktide rakendamine, hinnakujundus ja lubade andmise protsessid on eri liikmesriikides erinevad; arvestades, et need erinevused tulenevad liikmesriikide pädevusest tervishoiu valdkonnas; arvestades, et erinevused võivad põhjustada killustatust ja ettearvamatuid olukordi väljaspool oma riiki tegutsevatele farmaatsiasektori osalejatele; arvestades, et on oluline tunnistada, et komisjon ja liikmesriigid peavad tegema koostööd, et kehtestada konkreetsete tähtaegadega ja vajaliku pikaajalise rahastamisega kaugeleulatuvad rakenduskavad, et rakendada konkreetseid meetmeid, mis tulenevad Euroopa ravimistrateegiast;

| I. | arvestades, et ravimite üldine tarbimine kasvab jätkuvalt nii maailmas kui ka ELis; arvestades, et mitmeid ravimeid määratakse, väljastatakse, müüakse või kasutatakse jätkuvalt asjakohatult; arvestades, et selline ravimite väärkasutamine tähendab väärtuslike ressursside raiskamist ning võib põhjustada ohtu tervisele ja keskkonnale; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ravimite üldine tarbimine kasvab jätkuvalt nii maailmas kui ka ELis; arvestades, et mitmeid ravimeid määratakse, väljastatakse, müüakse või kasutatakse jätkuvalt asjakohatult; arvestades, et selline ravimite väärkasutamine tähendab väärtuslike ressursside raiskamist ning võib põhjustada ohtu tervisele ja keskkonnale;

| J. | arvestades, et 40 % ELis turustatavatest valmisravimitest on pärit ELi mittekuuluvatest riikidest ning 60 % kuni 80 % ravimite toimeainetest toodetakse Hiinas ja Indias; arvestades, et ravimite, vaktsiinide ja meditsiiniseadmete oluliste komponentide tootmise osalisel mujale viimisel on otsesed tagajärjed patsientide ravi järelevalvele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 40 % ELis turustatavatest valmisravimitest on pärit ELi mittekuuluvatest riikidest ning 60 % kuni 80 % ravimite toimeainetest toodetakse Hiinas ja Indias; arvestades, et ravimite, vaktsiinide ja meditsiiniseadmete oluliste komponentide tootmise osalisel mujale viimisel on otsesed tagajärjed patsientide ravi järelevalvele;

| K. | arvestades, et tootmise üleviimine kolmandatesse riikidesse on tavaliselt ajendatud püüdest vähendada tootmiskulusid; arvestades, et see kokkuhoid on peamiselt tingitud leebematest keskkonna-, ohutus- ja tööõigusnormidest; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tootmise üleviimine kolmandatesse riikidesse on tavaliselt ajendatud püüdest vähendada tootmiskulusid; arvestades, et see kokkuhoid on peamiselt tingitud leebematest keskkonna-, ohutus- ja tööõigusnormidest;

| L. | arvestades, et strateegias tunnistatakse geneeriliste ja sarnaste bioloogiliste ravimite põhirolli patsientide võrdse juurdepääsu ja tervishoiusüsteemide kestlikkuse märkimisväärsel suurendamisel ning nende turule sisenemist pärast ainuõiguse kehtivuse lõppemist ei tohiks edasi lükata; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et strateegias tunnistatakse geneeriliste ja sarnaste bioloogiliste ravimite põhirolli patsientide võrdse juurdepääsu ja tervishoiusüsteemide kestlikkuse märkimisväärsel suurendamisel ning nende turule sisenemist pärast ainuõiguse kehtivuse lõppemist ei tohiks edasi lükata;

| M. | arvestades, et sarnased bioloogilised ravimid loovad lisaks ravimite kättesaadavusele muidki võimalusi, näiteks kasu jagamine tervishoiusüsteemis, ning võimaldavad seega patsientidel saada paremaid tervishoiu- ja muid teenuseid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et sarnased bioloogilised ravimid loovad lisaks ravimite kättesaadavusele muidki võimalusi, näiteks kasu jagamine tervishoiusüsteemis, ning võimaldavad seega patsientidel saada paremaid tervishoiu- ja muid teenuseid;

| N. | arvestades, et paljud ravimitööstuse uuendused ei paku tegelikult patsientidele murrangulisi lahendusi, vaid kas samaväärseid, muud toimeainet sisaldavaid ravimeid, mida kasutatakse samadel ravieesmärkidel, kuid olulise kasuta, või pakuvad vaid väiksemaid täiendusi oluliselt kõrgema hinna eest; arvestades, et patsientidele oleks kasulik, kui Euroopa ravimitööstuse raamistikuga stimuleeritaks paremini tõelisi murrangulisi uuendusi; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et paljud ravimitööstuse uuendused ei paku tegelikult patsientidele murrangulisi lahendusi, vaid kas samaväärseid, muud toimeainet sisaldavaid ravimeid, mida kasutatakse samadel ravieesmärkidel, kuid olulise kasuta, või pakuvad vaid väiksemaid täiendusi oluliselt kõrgema hinna eest; arvestades, et patsientidele oleks kasulik, kui Euroopa ravimitööstuse raamistikuga stimuleeritaks paremini tõelisi murrangulisi uuendusi;

| O. | arvestades, et on veenvaid tõendeid selle kohta, et ravimid satuvad keskkonda, eelkõige pinnasesse ja vette; arvestades, et nende esinemine keskkonnas võib avaldada kahjulikku mõju metsloomadele, sealhulgas kaladele, lindudele ja putukatele, ning sellest tulenevalt mõjutada laiemalt üksikute ökosüsteemide stabiilsust; arvestades, et neid ravimeid leidub väiksemas kontsentratsioonis ka joogivees; arvestades, et Euroopa roheline kokkulepe peab soodustama elujõulise, dünaamilise, kestliku ja puhta ravimitööstuse arengut ELis; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et on veenvaid tõendeid selle kohta, et ravimid satuvad keskkonda, eelkõige pinnasesse ja vette; arvestades, et nende esinemine keskkonnas võib avaldada kahjulikku mõju metsloomadele, sealhulgas kaladele, lindudele ja putukatele, ning sellest tulenevalt mõjutada laiemalt üksikute ökosüsteemide stabiilsust; arvestades, et neid ravimeid leidub väiksemas kontsentratsioonis ka joogivees; arvestades, et Euroopa roheline kokkulepe peab soodustama elujõulise, dünaamilise, kestliku ja puhta ravimitööstuse arengut ELis;

| P. | arvestades, et vaja on võtta meetmeid ravimite kogu elutsükli jooksul, et vähendada ressursikasutust, heitkoguseid ning ravimijäätmete ja -jääkide taset keskkonnas; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et vaja on võtta meetmeid ravimite kogu elutsükli jooksul, et vähendada ressursikasutust, heitkoguseid ning ravimijäätmete ja -jääkide taset keskkonnas;

| Q. | arvestades, et COVID-19 on mõjutanud inimeste füüsilist ja vaimset tervist ning majandust; arvestades, et see on toonud välja nii ELi tugevad kui ka nõrgad küljed; arvestades, et selleks, et muuta meie riikide tervishoiusüsteemid piiriüleste ohtude suhtes vastupidavamaks, on vaja Euroopa integratsiooni tugevdada, samuti epidemioloogiliste ja tervishoiualaste andmete ulatuslikumat jagamist ELi tasandil; arvestades, et Euroopa terviseliit peaks kaasa aitama ja edendama tihedamat koostööd, kooskõlastamist ja teadmiste jagamist tervishoiu valdkonnas liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmade vahel ning suurendama ELi suutlikkust võidelda piiriüleste terviseohtude vastu; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et COVID-19 on mõjutanud inimeste füüsilist ja vaimset tervist ning majandust; arvestades, et see on toonud välja nii ELi tugevad kui ka nõrgad küljed; arvestades, et selleks, et muuta meie riikide tervishoiusüsteemid piiriüleste ohtude suhtes vastupidavamaks, on vaja Euroopa integratsiooni tugevdada, samuti epidemioloogiliste ja tervishoiualaste andmete ulatuslikumat jagamist ELi tasandil; arvestades, et Euroopa terviseliit peaks kaasa aitama ja edendama tihedamat koostööd, kooskõlastamist ja teadmiste jagamist tervishoiu valdkonnas liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmade vahel ning suurendama ELi suutlikkust võidelda piiriüleste terviseohtude vastu;

| R. | arvestades, et COVID-19 pandeemia põhjustatud häired ülemaailmses tarneahelas on esile tõstnud ELi tervishoiusektori sõltuvuse kolmandatest riikidest; arvestades, et raviminappuse algpõhjuste mõistmine on äärmiselt oluline, et luua asjakohane Euroopa vastus ja lahendada see pikaajaline probleem; arvestades, et ELi avatud strateegiline autonoomia ja tarnekindlus tuleks tagada esmatähtsate ravimite tarneahelate kaudu, sealhulgas Euroopa tootmiskohtade mitmekesistamise kaudu, samuti kohaldades riigihanke-eeskirju, milles ei peeta hinda ainsaks kriteeriumiks; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et COVID-19 pandeemia põhjustatud häired ülemaailmses tarneahelas on esile tõstnud ELi tervishoiusektori sõltuvuse kolmandatest riikidest; arvestades, et raviminappuse algpõhjuste mõistmine on äärmiselt oluline, et luua asjakohane Euroopa vastus ja lahendada see pikaajaline probleem; arvestades, et ELi avatud strateegiline autonoomia ja tarnekindlus tuleks tagada esmatähtsate ravimite tarneahelate kaudu, sealhulgas Euroopa tootmiskohtade mitmekesistamise kaudu, samuti kohaldades riigihanke-eeskirju, milles ei peeta hinda ainsaks kriteeriumiks;

| S. | arvestades, et COVID-19 pandeemia ajal kahjustasid siseriiklikul tasandil kooskõlastamata meetmed, nagu kogumine ja äärmuslik varumine, õiglast tarnet kõigil turgudel; arvestades, et sellest kogemusest tuleks õppida, et vältida selle kordumist tulevastes kriisiolukordades; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et COVID-19 pandeemia ajal kahjustasid siseriiklikul tasandil kooskõlastamata meetmed, nagu kogumine ja äärmuslik varumine, õiglast tarnet kõigil turgudel; arvestades, et sellest kogemusest tuleks õppida, et vältida selle kordumist tulevastes kriisiolukordades;

| T. | arvestades, et COVID-19 pandeemiaga seotud kogemus näitas ka Euroopa farmaatsiatööstuse ja ravimitootjate vastupanuvõimet ja seda, et neil on koostatud hädaolukorra lahendamise plaanid, millega piirata kriitilise tähtsusega toodete tarnehäireid; arvestades, et see oli võimalik ka tänu valitsuste / reguleerivate asutuste ja osalejate vahelisele kahepoolsele dialoogile ja kahesuunalisele suhtlusele, nõudluse nähtavusele ning tihedale koostööle, mis peaks säilima ja korrapäraselt jätkuma; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et COVID-19 pandeemiaga seotud kogemus näitas ka Euroopa farmaatsiatööstuse ja ravimitootjate vastupanuvõimet ja seda, et neil on koostatud hädaolukorra lahendamise plaanid, millega piirata kriitilise tähtsusega toodete tarnehäireid; arvestades, et see oli võimalik ka tänu valitsuste / reguleerivate asutuste ja osalejate vahelisele kahepoolsele dialoogile ja kahesuunalisele suhtlusele, nõudluse nähtavusele ning tihedale koostööle, mis peaks säilima ja korrapäraselt jätkuma;

| U. | arvestades, et selleks, et ravimistrateegia oleks täielikult tõhus, peab see hõlmama COVID-19 kriisist saadud õppetunde ja selles tuleb arvesse võtta patendikaitseta ravimitööstuse vastupidavust COVID-19 pandeemia ajal, et tugineda olemasolevale Euroopa tootmisvõimsusele; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et selleks, et ravimistrateegia oleks täielikult tõhus, peab see hõlmama COVID-19 kriisist saadud õppetunde ja selles tuleb arvesse võtta patendikaitseta ravimitööstuse vastupidavust COVID-19 pandeemia ajal, et tugineda olemasolevale Euroopa tootmisvõimsusele;

| V. | arvestades, et pandeemia on toonud esile mitmeid juba olemasolevaid probleeme ravimite ülemaailmses tootmises ja tarnimises, näiteks vähim arenenud ja keskmise sissetulekuga riikide vähene suutlikkus toota vaktsiine, esmatähtsate ravimite puudus ja ebaühtlaselt toimiv tarneahel; arvestades, et ELi vaktsiinistrateegia on osutunud edukaks kõigi ELi kodanike vaktsiinidega varustamisel; arvestades, et EL on olnud ülemaailmsete vaktsiinide tarnimise esirinnas, jätkates vaktsiinide eksporti ning luues ja rahastades COVAXi; rõhutab, et madala ja keskmise sissetulekuga riikide täielikuks vaktsineerimiseks tuleb teha rohkem; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et pandeemia on toonud esile mitmeid juba olemasolevaid probleeme ravimite ülemaailmses tootmises ja tarnimises, näiteks vähim arenenud ja keskmise sissetulekuga riikide vähene suutlikkus toota vaktsiine, esmatähtsate ravimite puudus ja ebaühtlaselt toimiv tarneahel; arvestades, et ELi vaktsiinistrateegia on osutunud edukaks kõigi ELi kodanike vaktsiinidega varustamisel; arvestades, et EL on olnud ülemaailmsete vaktsiinide tarnimise esirinnas, jätkates vaktsiinide eksporti ning luues ja rahastades COVAXi; rõhutab, et madala ja keskmise sissetulekuga riikide täielikuks vaktsineerimiseks tuleb teha rohkem;

| W. | arvestades, et uuenduslikud teadus- ja arendusprojektid, nagu VACCELERATE, on tõestanud oma väärtust pandeemia ajal ja need tuleks muuta pikaajaliselt kestlikeks; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et uuenduslikud teadus- ja arendusprojektid, nagu VACCELERATE, on tõestanud oma väärtust pandeemia ajal ja need tuleks muuta pikaajaliselt kestlikeks;

| X. | arvestades, et geeni- ja rakuteraapialahendused, personaliseeritud ravimid, nanotehnoloogia, järgmise põlvkonna vaktsiinid, e-tervis ja algatus „1+ miljon genoomi“ võivad tuua kõigi haiguste ennetamise, diagnoosimise ja ravi ning asjaomaste patsientide hoolduse seisukohast suurt kasu, tingimusel et need on tõhusad, ohutud, taskukohased ja kättesaadavad kõigile patsientidele, kes neid vajavad; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et geeni- ja rakuteraapialahendused, personaliseeritud ravimid, nanotehnoloogia, järgmise põlvkonna vaktsiinid, e-tervis ja algatus „1+ miljon genoomi“ võivad tuua kõigi haiguste ennetamise, diagnoosimise ja ravi ning asjaomaste patsientide hoolduse seisukohast suurt kasu, tingimusel et need on tõhusad, ohutud, taskukohased ja kättesaadavad kõigile patsientidele, kes neid vajavad;

| Y. | arvestades, et ravimistrateegia hõlmab vastavalt terviseühtsuse põhimõttele ravimite ja meditsiiniseadmete kogu olelusringi, sealhulgas lähtematerjalide kogumist ja tootmist, teadusuuringuid, testimist, tootmist, müügiloa andmist, turustamiseelset ja -järgset ravimiohutuse järelevalvet, tarbimist ja kõrvaldamist, ning aitab kaasa Euroopa rohelise kokkuleppe, Euroopa vähktõvevastase võitluse kava, digipöörde, ringmajanduse ja tööstusstrateegia ning kliimaneutraalsuse eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et ravimistrateegia hõlmab vastavalt terviseühtsuse põhimõttele ravimite ja meditsiiniseadmete kogu olelusringi, sealhulgas lähtematerjalide kogumist ja tootmist, teadusuuringuid, testimist, tootmist, müügiloa andmist, turustamiseelset ja -järgset ravimiohutuse järelevalvet, tarbimist ja kõrvaldamist, ning aitab kaasa Euroopa rohelise kokkuleppe, Euroopa vähktõvevastase võitluse kava, digipöörde, ringmajanduse ja tööstusstrateegia ning kliimaneutraalsuse eesmärkide saavutamisele;

| Z. | arvestades, et liidu juhtpositsiooni kindlustamiseks ravimite väljatöötamisel peab strateegias keskenduma Euroopa ravimitealaste teadusuuringute uuendusliku potentsiaali tugevdamisele, patsientide vajaduste rahuldamisele ning ELi tööstusstrateegia, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) strateegia ja Euroopa terviseandmete ruumi vahelise seose tunnustamisele ja tugevdamisele; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et liidu juhtpositsiooni kindlustamiseks ravimite väljatöötamisel peab strateegias keskenduma Euroopa ravimitealaste teadusuuringute uuendusliku potentsiaali tugevdamisele, patsientide vajaduste rahuldamisele ning ELi tööstusstrateegia, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) strateegia ja Euroopa terviseandmete ruumi vahelise seose tunnustamisele ja tugevdamisele;

Patsientide kogu tervisepoliitika keskmesse asetamine

| 1. | tuletab meelde, et tervishoid on inimõiguste ülddeklaratsioonis sätestatud inimõigus; avaldab kahetsust, et kvaliteetsete tervishoiuteenuste, sealhulgas ravimite kättesaadavus on liikmesriigiti ja ka liikmesriikide eri piirkondade vahel väga erinev; kutsub üles võtma riiklikke ja ELi meetmeid, sealhulgas vajaduse korral seadusandlikke meetmeid, et vähendada kõnealust ebavõrdsust ja tagada patsientide õigus üldisele, taskukohasele, tõhusale, ohutule ja õigeaegsele juurdepääsule esmatähtsatele ja uuenduslikele ravimitele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | juhib tähelepanu sellele, et arvestades, et liit vastutab ravimialaste õigusaktide eest ning täiendab rahvatervise poliitikat, peaks ta püüdma kooskõlastada riiklikke meetmeid, et tagada kõigile ELi kodanikele ja elanikele juurdepääs taskukohastele ja kvaliteetsetele tervishoiuteenustele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et liidu jaoks on geostrateegiliselt hädavajalik taastada oma sõltumatus tervishoiu valdkonnas, samuti on vaja mitmekesist tarneahelat, et tagada ravimite, meditsiinivahendite ja -seadmete, toimeainete, diagnostikavahendite ja vaktsiinide kiire, taskukohane ja tõhus tarnimine ning ennetada nende puudust, seades seega esikohale patsientide huvid ja ohutuse; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et COVID-19 on toonud kaasa enneolematuid probleeme tervishoiusüsteemidele ja nende kestlikkusele, kuid sellel on olnud ka drastiline mõju patsientidele, sealhulgas kroonilisi haigusi põdevatele inimestele, ja nende võimalusele saada ravi ja hooldust; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hindama ja käsitlema pandeemia üldist mõju patsientidele ja tervishoiusüsteemide vastupanuvõimele ning tegema koostööd, et tagada, et ükski patsient ei jääks kõrvale ja ravi järjepidevus oleks tagatud ka hädaolukordades; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et riiklikud investeeringud teadusuuringutesse peaksid olema suunatud rahvatervise tugevdamisele ja rahuldamata meditsiiniliste vajaduste rahuldamisele, eriti valdkondades, mida erasektor ei hõlma, ning need tuleks kindlaks määrata koos reguleerivate asutuste, akadeemiliste ringkondade, tervishoiutöötajate, patsientide ja maksumaksjate kaasamisega teadus- ja arendustegevuse varajases etapis, et tagada teadusuuringute prioriteetide kooskõla ühiskonna vajadustega; juhib tähelepanu sellele, et patsientide sisuline kaasamine ja dialoog ravimite ja muude ravimeetodite kogu olelusringi jooksul on hädavajalik tingimus, et saavutada kõrgetasemeline innovatsioon ja ravimistrateegia üldine edu, mis eeldab ka tarbijate ja patsientide esindajatega piisavat konsulteerimist kogu strateegia rakendamise ajal; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub komisjoni üles alustama Euroopa Ravimiameti (EMA) koordineerimisel täitmata ravivajaduse määratlemise protsessi, et kehtestada üldtunnustatud määratlus, mis aitaks paremini suunata uurimisvajadusi ja vältida täitmata ravivajaduse erinevate määratluste kasutamist, mis varases etapis viivad ravimite turustamisel ülemäära kõrgete hindadeni; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub komisjoni üles kasutama ja kooskõlastama ravimi-, tööstus- ja digitaalstrateegiaid, ELi uuendatud kaubanduspoliitikat ja muud asjakohast poliitikat, et edendada Euroopa konkurentsivõimet ja tagada, et EL oleks konkurentsi pakkuvate piirkondadega võrreldes konkurentsivõimeline; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et avaliku ja erasektori investeeringud uuendusliku diagnostikaga seotud teadus- ja arendustegevusse ning ohutute, taskukohaste, tõhusate ja kvaliteetsete ravimite ja ravimeetodite kättesaadavus on hädavajalikud, et teha edusamme haiguste ennetamisel, diagnoosimisel ja ravis ning patsientide elukvaliteedi parandamisel; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuletab meelde, et riiklikud ja erainvesteeringud tuleks viia vastavusse vajalike regulatiivsete ja seadusandlike meetmetega, et vastata patsientide ravi- ja diagnostikavajadustele, sealhulgas harvikhaiguste ja krooniliste haiguste, täiskasvanute ja laste harva esinevate vähktõvevormide ning neurodegeneratiivsete haiguste puhul, ning võidelda antimikroobikumiresistentsuse vastu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kiidab heaks komisjoni kavatsuse hinnata praegust stiimulite raamistikku ja see läbi vaadata; kutsub komisjoni üles stimuleerima konkurentsi, kohandades oma õigusraamistikku ja ergutades investeeringuid harva kasutatavatesse patentimata ravimitesse ja pediaatrilistesse ravimitesse, sealhulgas onkoloogia, laste vähktõvede ja neuroloogiliste haiguste puhul; |
| --- | --- |

10.

Ravimid ja antimikroobikumiresistentsus

| 11. | rõhutab antimikroobikumiresistentsuse tõsist ja pidevalt suurenevat ohtu rahvatervisele, keskkonnale, toiduainete tootmisele ja majanduskasvule; peab väärtuslikeks vaktsineerimise abil nakkuste ennetamisele suunatud rahvatervise kampaaniaid; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on seisukohal, et antimikroobikumiresistentsus kujutab endast tõsist ohtu rahvatervisele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rahastama projekte, mille eesmärk on parandada diagnostikat ja töötada välja uusi antibiootikume, samuti töötama välja antibiootikumide ettevaatliku kasutamise protokolli ja teadlikkuse suurendamise kampaania tervishoiutöötajatele, et soodustada patsientide tegelikel vajadustel põhinevat sihipärasemat ravi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub innovatiivsete ravimite algatust ja Euroopa Investeerimispanka üles täitma aktiivsemat rolli innovatiivsete algatuste rahastamisel antimikroobikumiresistentsuse valdkonnas; rõhutab antimikroobikumiresistentsuse ja tervishoiuteenustega seotud nakkuste ühise tegevuskava rakendamise tähtsust; märgib vajadust hõlbustada juurdepääsu uutele antibiootikumidele, säilitades samal ajal juurdepääsu ka vanadele antibiootikumidele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | peab äärmiselt vajalikuks võtta kasutusele ELi ühine antimikroobikume käsitlev ravijuhend, kehtestades ELi tasandil jälgitavad eesmärgid antimikroobikumide kasutamise vähendamiseks, ning koordineerida antimikroobikumiresistentsust käsitlevaid teavituskampaaniaid ELi tasandil ühtse plaani järgi, et suurendada teadlikkust antimikroobikumiresistentsusest, resistentsetest variantidest ja nende tagajärgedest; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et antimikroobikumide kasutamise vähendamist ja optimeerimist ning uute ravimite, sealhulgas antimikroobikumide toimeainete väljatöötamist peaks suunama terviseühtsuse põhimõte; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hindama olemasolevat antimikroobikumiresistentsust käsitlevat õigusraamistikku ja vajaduse korral esitama ettepaneku selle läbivaatamiseks; |
| --- | --- |

15.

Teadusuuringud ravimite valdkonnas

| 16. | kutsub komisjoni üles hindama ja vajadusel läbi vaatama stiimulite süsteemi, et edendada rahuldamata diagnostiliste ja ravialaste vajaduste jaoks uute ravimitega seotud teadus- ja arendustegevust, seades prioriteediks üldsuse huvid ja patsientide ohutuse, kui hinnatakse ravimitööstuse poolt edendatavaid projekte, mille eesmärk on võidelda vähktõve, sealhulgas laste vähktõve vastu, eelkõige stimuleerida lastele suunatud vähivastaste, haruldaste haiguste, neurodegeneratiivsete ja vaimuhaiguste ning antimikroobikumiresistentsuse ravimite esmakordset väljatöötamist eesmärgiga leida rohkem ravivõimalusi ning rahuldada patsientide ja tervishoiusüsteemide vajadusi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub komisjoni üles edendama ELi raamistiku loomist, et suunata ja korrapäraselt hinnata riiklike kavade rakendamist nende haigustega võitlemiseks, ning kutsub liikmesriike üles toetama teadus- ja arendustegevust, mis keskendub rahuldamata meditsiinilistele vajadustele; rõhutab, et üksnes teadusuuringute stiimulitel põhineva süsteemiga ei saavutata harvikhaiguste vastu võitlemisel vajalikke eesmärke; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub komisjoni üles rahastama riiklikke teadusuuringuid, et uurida selliste uue kasutusotstarbega, ettenähtust erineva kasutusega ja patendikaitseta toodete kasutamist, mida saab patsientidel ohutult ja tõhusalt kasutada; rõhutab, et riiklikult rahastatud teadusuuringute tulemusel saadud ravimid peavad olema kogu liidus võrdselt kättesaadavad õiglase ja taskukohase hinnaga ning vajaduse korral võib ravimi müügiloa hoidja kaaluda nende toodete vabatahtlikku lihtlitsentsimist; rõhutab, et ELi rahastamist tuleks suunata projektidesse, kus teadusuuringuid on kõige rohkem vaja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab pideva innovatsiooni, sealhulgas patentimata ravimite kui segmendi tähtsust patsientide rahuldamata vajaduste täitmisel; kutsub komisjoni üles töötama välja otstarbekohase õigusraamistiku, mis võimaldaks välja töötada lisaväärtusega ravimeid, ning tunnustama asjakohaseid stiimuleid, kasutades seda taskukohase innovatsiooni kategooria väärtust tervishoiusüsteemide jaoks; |
| --- | --- |

19.

| 20. | väljendab heameelt algatuse üle käivitada katseprojekt, mille eesmärk on katsetada patendikaitseta ravimite uusi näidustusi käsitlevaid raameeskirju ja võimaliku reguleeriva tegevuse alust; rõhutab sellega seoses tööstusharu ja akadeemiliste ringkondade panust ning nende kaasamise vajalikkust ja tähtsust; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub komisjoni üles liikmesriikidega dialoogi pidades välja töötama ravimialaste õigusaktide ja hüvitamissüsteemi raamistikku, mis soodustaks patsientide jaoks sisulist innovatsiooni ja stimuleeriks vähem samaväärseid ravimeid, millel ei ole lisaväärtust, või väga kalleid ravimeid, mis annavad patsientidele vaid vähesel määral eeliseid; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub komisjoni üles vaatama läbi määruse (EÜ) nr 141/2000 harva kasutatavate ravimite kohta ja määruse (EÜ) nr 1901/2006 pediaatrias kasutatavate ravimite kohta; kutsub üles hindama rahastamise ning avaliku ja erasektori partnerlusprojektide tõhusust, eelkõige seoses kohalike tervishoiuasutuste, ülikoolide ja tööstusharu vaheliste suhete parandamisega; tunnistab, et nende määrustega hõlmatud patsientide vajaduste rahuldamiseks on vaja täiendavaid parandusi, ning kutsub komisjoni üles võimaldama meetmeid, mis on suunatud olulistele alateenindatud valdkondadele, et ühtlustada, lihtsustada ja kohandada regulatiivseid menetlusi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab tõsiasja, et teaduslikult tunnustatud ja tervishoiuasutuste poolt heaks kiidetud integratiivne meditsiin võib tuua patsientidele kasu seoses mitmete haiguste, näiteks vähktõve paralleelsete mõjude ja nende raviga; rõhutab, et oluline on arendada terviklikku, integreeritavat ja patsiendikeskset lähenemisviisi ning julgustada vajaduse korral nende ravimeetodite täiendavat kasutamist tervishoiutöötajate järelevalve all; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub komisjoni üles toetama täiendavaid teadusuuringuid alaesindatud elanikkonnarühmades, nagu eakad, lapsed, naised ja patsiendid, kellel on kaasuvad haigused, sealhulgas rasvumine kui esmane haigestumus ja ka kui krooniline haigus, mis on soodumuseks teistele mittenakkuslikele haigustele; rõhutab vajadust võtta sugu arvesse teadusuuringutes, diagnoosimisel ja ravimisel ning ravimite ja ravimeetodite mõjus, kuna naised on kogu elu jooksul biomeditsiini- ja tervishoiualastes teadusuuringutes ja andmetes endiselt alaesindatud; rõhutab, et seetõttu on tõendusmaterjali naiste ja ka eakate inimeste puhul vähem, mis viib selleni, et paljusid haigusi, näiteks südame-veresoonkonna haigusi, diagnoositakse naiste puhul liiga vähe; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub komisjoni üles tuginema Euroopa vähktõvevastase võitlemise kavale ja tagama, et Euroopast saaks ülemaailmne teadus- ja arendustegevuse tippkeskus esilekerkivates innovatiivsetes ravimivaldkondades; rõhutab, et tipptehnoloogiad, nagu nanomeditsiin, võivad pakkuda lahendusi praegustele ravialastele probleemidele sellistes valdkondades nagu vähktõbi ja südame-veresoonkonna haigused; rõhutab, et need innovatiivsed ravimivaldkonnad peaksid olema autoriseeritud nanomeditsiini tsentraliseeritud heakskiidumenetluse kaudu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kutsub komisjoni üles tagama, et ELi biomeditsiinilise teadus- ja arendustegevuse rahastamine sõltuks investeeringute täielikust läbipaistvusest ja jälgitavusest, tarnete tagamisest kõigis liikmesriikides ning patsientide jaoks parima tulemuse saavutamise hõlbustamisest, sealhulgas toodetud ravimite kättesaadavuse ja taskukohasuse osas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et uurimistöös, tootmises ja ravimite kasutamises tuleb lähtuda eetikapõhimõtetest, millega tagatakse inimeste elu, väärikuse ja terviklikkuse austamine; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub komisjoni üles edendama teadusuuringute arendamist valuravi ravimite valdkonnas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | väljendab heameelt komisjoni 5. veebruaril 2021. aastal avaldatud tuuma- ja kiirgustehnoloogia ioniseeriva kiirguse meditsiiniliste rakenduste strateegilise tegevuskava üle; nõuab, et komisjon looks ravimeid käsitlevate õigusaktide läbivaatamise raames reguleeriva raamistiku, mis on kohandatud radioloogia- ja nukleaartehnoloogiate kasutamisele mitte üksnes diagnostika, vaid ka ravi eesmärgil; |
| --- | --- |

29.

| 30. | nõuab, et ravimitööstuses käivitataks üleeuroopalist huvi pakkuv tähtis projekt, mille tarvis tuleb esmalt kindlaks määrata sihtmärgina käsitletavad haigused või tehnoloogiad; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tuletab meelde, et ravimitealaste teadusuuringute projektide rahastamiseks on võimalik kasutada paljusid Euroopa programme, näiteks „Euroopa horisont“, „InvestEU“, „EL tervise heaks“, ühtekuuluvuspoliitika vahendeid, tehisintellekti kasutamisele keskenduvate projektide puhul ka programmi „Digitaalne Euroopa“; |
| --- | --- |

31.

| 32. | nõuab, et ELi ravimistrateegias pöörataks põhjalikumat ja suuremat tähelepanu soospetsiifilise meditsiini kõikidele aspektidele; rõhutab vajadust, et ravimialastes teadusuuringutes kajastuks ühiskonna mitmekesisus ja soospetsiifilised probleemid füsioloogias, et toetada soospetsiifilise meditsiini teadus- ja arendustegevust ning tagada, et neid küsimusi võetakse müügiloa andmisel arvesse; |
| --- | --- |

32.

Ravimite hinnakujundus ja kulud

| 33. | kutsub komisjoni üles edendama dialoogi liikmesriikide ja kõigi asjaomaste sidusrühmadega, et edendada „Valmistatud Euroopas“ ravimeid, tugevdades tootmise ja tarnimise vastupidavust, hinnates riikide hinnakujunduse täiendavaid kriteeriume, ilma et see tooks kaasa lisakulusid patsientidele ja kahjustaks tervishoiusüsteemi kestlikkust; rõhutab, et need kriteeriumid peaksid hõlmama kõrgeid keskkonnastandardeid tootmises, tugevat tarneahela juhtimist ning investeeringuid innovatsiooni ja teadusuuringutesse; |
| --- | --- |

33.

| 34. | soovitab ühtlasi komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et hinnakujundus kajastaks ka seda, kas innovatsiooni, tootmise ja teadusuuringute toetamiseks on kasutatud mõnda liiki riiklikku rahastamist, milline on ravimi ravialase kasu väärtus, kas tegemist on geneerilise või sarnase bioloogilise ravimiga ning millised on elanikkonna esmased ja laiemad vajadused; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab, et selline dialoog peaks veelgi enam soodustama koostööd hinnakujundusläbirääkimistel ja vajaduse korral ühishankeid; tuletab meelde, et riiklik hinnakujundus peaks põhinema selliste tegurite läbipaistvusel nagu avaliku ja erasektori teadusuuringud, arenduskulud ja terapeutiline lisaväärtus; kutsub komisjoni üles edendama liikmesriikide vahelist teabevahetust ravimite netohindade kohta hinnakujunduse ja hüvitamise küsimuste eest vastutavate riiklike asutuste vabatahtliku andmebaasi koostöö kaudu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kutsub komisjoni üles uurima võimalust luua teatavatel tingimustel liikmesriikide kaasrahastatav ELi fond, et pidada läbirääkimisi ja osta harva kasutatavaid ravimeid ja muid uusi, personaliseeritud ravimeid, et tagada eri liikmesriikide patsientidele võrdne juurdepääs tõhusatele ravimitele ja ravimeetoditele ning vältida seda, et üksikud tervishoiuüksused peaksid harvikhaiguste ravimisel kandma liigseid kulusid; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub komisjoni üles tegema koostööd liikmesriikidega, et võtta meetmeid läbipaistvuse suurendamiseks ravimite uurimise, väljatöötamise ja tootmise valdkonnas; kutsub üles suurendama hindade läbipaistvust ja kutsub liikmesriike üles jätkama oma parimate hinnakujundustavade vabatahtlikku jagamist; rõhutab, et hinnakujundus peaks jääma liikmesriikide pädevusse, võttes arvesse erinevusi ELis; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub komisjoni üles korrapäraselt hindama ja läbi vaatama stiimulite süsteemi, suurendama hindade läbipaistvust ning tooma välja ravimite taskukohasust ja patsientide ligipääsu piiravad tegurid; kutsub komisjoni üles tegelema raviminappuse algpõhjustega ja pakkuma välja kestlikke lahendusi, millega edendada ka patenditud ja patendikaitseta toodete konkurentsi ning geneeriliste ja sarnaste bioloogiliste ravimite õigeaegset turulepääsu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab, et oluline on leida õige tasakaal ühelt poolt stiimulite pakkumise vahel ravimite väljatöötamiseks, eriti kui puuduvad ravialternatiivid, ja teiselt poolt avalike huvide kaitsmise vahel, vältides konkurentsimoonutusi ja soovimatut mõju ning tagades ravimite taskukohasuse ja kättesaadavuse; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub lisaks komisjoni, eriti selle konkurentsi peadirektoraati ja riiklikke pädevaid asutusi üles olema tähelepanelik konkurentsivastase käitumise suhtes ja uurima konkurentsi kahjustavaid tavasid ravimitööstuses; |
| --- | --- |

40.

| 41. | nõuab teadus- ja arendustegevuseks mõeldud vahendite kasutamise maksimaalset läbipaistvust, samuti avalikku hõlpsat juurdepääsu patentide/litsentside tingimustele, teabele kliiniliste uuringute kohta ning avaliku ja erasektori panusele; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab vajadust tagada ELis võrdne juurdepääs taskukohastele ravimitele; toetab kollektiivseid läbirääkimisi ravimitööstusega ravimihindade üle nagu Beneluxa algatuse ja Valetta deklaratsiooni puhul; on seisukohal, et ravimitööstus peaks riiklikult rahastatud teadusuuringute raames kinni pidama ravimite taskukohase hinna tingimusest; |
| --- | --- |

42.

Geneeriliste ja sarnaste bioloogiliste ravimite roll

| 43. | juhib tähelepanu sellele, et geneerilised ja sarnased bioloogilised ravimid parandavad patsientide juurdepääsu tõhusatele ja ohututele ravivõimalustele, suurendavad konkurentsi, pakuvad kättesaadavat ja taskukohast ravi ja aitavad oluliselt kaasa tervishoiusüsteemide eelarve kestlikkusele, hoides kulusid kokku ning säilitades samas tervishoiu kõrge kvaliteedi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rõhutab geneeriliste, sarnaste bioloogiliste ja lisaväärtusega ravimite tähtsust patsientide võrdse juurdepääsu järjepidevaks suurendamiseks ja tervishoiusüsteemide kestlikuks muutmiseks Euroopa Liidus, kus juurdepääs on endiselt ebaühtlane; kutsub komisjoni üles tagama intellektuaalomandi ainuõiguste kehtivuse lõppedes kiiremas korras ausat konkurentsi, tagades sarnaste bioloogiliste ravimite kättesaadavuse alates esimesest päevast ja kõrvaldades kõik konkurentsile juurdepääsu takistused, näiteks patentide seoste kaudu, keelustades ravimite kättesaadavust põhjendamatult viivitavad intellektuaalomandi patendikaitse pideva pikendamise tavad ja võimaldades ühtset üleilmset arengut; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kutsub komisjoni üles võtma meetmeid, mis toetaksid nende ravimite suuremat esindatust turul, ja ühtlustama ELi tasandil Bolari sätte tõlgendamist seoses võimalike eranditega ühtset patendikaitse süsteemi käsitlevast õigusraamistikust geneeriliste ravimite tootjate korral; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kutsub komisjoni üles võtma meetmeid, mis edendavad geneeriliste ja sarnaste bioloogiliste ravimite uurimist, arendamist ja tootmist ELis, ning esitama ettepaneku sarnaste bioloogiliste ravimite asendatavust käsitlevate ELi protokollide kohta, nagu on määratlenud Euroopa Ravimiamet, võttes arvesse patsiendi individuaalseid vajadusi ja arstide vabadust määrata igale patsiendile parim ravi, hoides samas alati patsienti informeerituna ja kõigi otsuste tegemise keskmes; |
| --- | --- |

46.

| 47. | julgustab liikmesriike hindama meetmeid, et edendada sarnaste bioloogiliste ravimite kasutamisest tuleneva rahalise kokkuhoiu kasutamist riiklikus tervishoiusüsteemis ning investeerida see läbipaistvalt ja reaalselt tagasi tervishoiuteenuste kvaliteedi parandamiseks; kutsub komisjoni üles julgustama liikmesriike toetama läbipaistvaid tavasid seoses sarnaste bioloogiliste ravimite kasutamisest tuleneva kulude kokkuhoiuga; kutsub komisjoni üles hõlbustama selliseid kokkuleppeid nagu kasumi jaotamise kavad; |
| --- | --- |

47.

| 48. | rõhutab, et komisjon peab jätkuvalt takistama konkurentsi kahjustavaid tavasid, et tagada konkurentsivõimeline geneeriliste ja sarnaste bioloogiliste ravimite turg; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rõhutab, et oluline on parandada sarnaseid bioloogilisi ravimeid käsitlevat haridust; kutsub komisjoni üles edendama asjakohast koolitus- ja teavitustegevust tervishoiutöötajate hulgas, luues selleks spetsiaalse üleeuroopalise veebipõhise ressursikeskuse; |
| --- | --- |

49.

Ravimite hilinenud turuletulek

| 50. | tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjon käivitab katseprojekti, et mõista paremini ravimite turuletuleku viivituste algpõhjuseid; kutsub komisjoni üles uurima suuri erinevusi ravimite heakskiitmise ja patsientidele kättesaadavaks muutmise vaheliste päevade keskmises arvus ELis ning tegema ettepanekuid uute võimaluste kohta, kuidas parandada regulatiivset protsessi ja selle rakendamist ning rakendada uuenduslikke lahendusi, et vähendada ravimite turulepääsu viivitusi; |
| --- | --- |

50.

| 51. | rõhutab, et teadusliku tõendusmaterjali hindamise regulatiivmenetluste ja lähenemisviiside läbivaatamine peab toimuma ettevaatlikult, et võtta asjakohaselt arvesse patsientide kasu ja ohutusaspekte; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rõhutab vajadust lühendada ravimitele heakskiidu andmiseks kuluvat aega, kehtestades vajaduse korral turulepääsu tähtajad ja viies selle kooskõlla Euroopa Ravimiameti otsuse tegemise ajaga, et tagada kõigi jaoks ELis ravimite kiire ja võrdne kättesaadavus ning vältida diskrimineerimist ELi kodanike vahel; tuletab meelde, et ravimi müügiloa hoidjad ja turustajad võiksid samuti täita põhirolli ravimite kättesaadavuse tagamisel kogu ELis, vältides toodete turult kõrvaldamist ja turule jõudmise viivitusi, mis on tingitud üksnes ärilistest teguritest; |
| --- | --- |

52.

Avaliku ja erasektori partnerlus ja innovatsioon

| 53. | rõhutab kasu, mida pakuvad avaliku ja erasektori partnerluse hanked riiklikele tervishoiusüsteemidele uuenduslike ravimite uurimise ja tootmise ning ravimitele uue kasutusotstarbe andmisega seotud uuringute rahastamisel, ning seda, et akadeemiliste ringkondade ja ravimitööstuse koostöö on oluline teadmiste ja teabe vahetamiseks kõigi patsientide hüvanguks kogu liidus; |
| --- | --- |

53.

| 54. | rõhutab, et selline koostöö peab tagama selle, et teadusuuringute prioriteedid lähtuvad patsientide ja rahvatervise vajadustest ning et riiklikud vahendid investeeritakse läbipaistvalt, tagades nende partnerluste ja riiklike vahendite tulemusel saadud toodete kättesaadavuse ja taskukohasuse; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kutsub komisjoni üles tagama, et uuendusliku tervishoiu Euroopa partnerlus lähtuks avaliku huvi kaalutlustest; kutsub komisjoni üles võtma vastu selliseid tingimusi käsitleva üldise poliitika programmi „Euroopa horisont“ raames ja seda rakendama; |
| --- | --- |

55.

ELi tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutus (HERA)

| 56. | väljendab heameelt 17. veebruaril 2021. aastal loodud algatuse „HERA Incubator“ üle, milles keskendutakse viiruse COVID-19 variantide vastasele võitlusele; |
| --- | --- |

56.

| 57. | võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku luua HERA; on seisukohal, et asutus peaks tuvastama terviseohud, algatama ja toetama innovatsiooni arendamist, koostama ELi tasandil nimekirja suure ravitähtsusega ravimitest, hõlbustama nende tootmist ELis ning edendama selliste ravimite ühist ostmist ja strateegiliste varude loomist; |
| --- | --- |

57.

| 58. | nõuab piisavate ressursside ja volituste autonoomia andmist, et käsitleda kõiki piiriüleseid terviseohte, millega EL võib keskpikas perspektiivis ja pärast COVID-19 pandeemiat silmitsi seista, sealhulgas ressursse uute viiruslike ja bakteriaalsete patogeenide vastaste ravimite väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kutsub komisjoni üles tagama, et HERA tegutseks avalikes huvides ning aitaks tõhusalt kaasa ohutute ja tõhusate meditsiiniliste vastumeetmete väljatöötamisele, kättesaadavusele ja taskukohasusele; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kordab oma seisukohta, et komisjon peaks kaaluma USA biomeditsiini kõrgetasemelise teadus- ja arendustegevuse ameti Euroopa versiooni loomist; kiidab heaks asjaolu, et komisjon on teinud ettepaneku Euroopa HERA kohta, kuid väljendab pettumust, et Euroopa Parlamenti ei ole kaasatud tema kui kaasseadusandja rollis; |
| --- | --- |

60.

Hanketavad

| 61. | rõhutab komisjoni ja liikmesriikide sõlmitud uute ühiste ELi avaliku hanke lepingute olulisust, eelkõige, kuid mitte ainult, hädavajalike ravimite ja täitmata ravivajaduste seisukohast, et parandada nende taskukohasust ja kättesaadavust ELi tasandil; nõuab selliste tavade uurimist valdkondades, nagu harvikhaigused ja vähktõbi, kasutades selleks selgelt kindlaks märatud vahe-eesmärke, seatud sihte ja kohustusi, milles kõik osapooled on kokku leppinud; rõhutab vajadust tagada nende algatuste kõrge läbipaistvuse tase ja rakendada COVID-19 ravimite ühishankest saadud õppetunde; rõhutab, et ühishanked ei tohi avaldada ebasoodsat mõju tarnevoogudele, suurendades puudujäägi riski ELis; |
| --- | --- |

61.

| 62. | rõhutab, et ühishanked peaksid põhinema jagatud vastutusel ja õiglasel lähenemisviisil kõigi asjaosaliste õiguste ja kohustuste suhtes. rõhutab, et tuleks võtta kindlad kohustused ja neid täita – tootjatel tagada kokku lepitud mahus toodang ja asutustel osta kokku lepitud koguses tooteid; |
| --- | --- |

62.

| 63. | lisaks rõhutab, et ühishanke kasutamise korral tuleks lepingu sõlmimise protsessis arvesse võtta selliseid kvalitatiivseid kriteeriume nagu tootja suutlikkus tagada varustuskindlus tervisekriisi ajal; |
| --- | --- |

63.

| 64. | rõhutab, et ühistel riigihangetel peaks olema selgelt kindlaks määratud kohaldamisala, arvestades näiteks uute innovaatiliste antibiootikumide, vaktsiinide, ravimite ning harvikhaiguste ravimite potentsiaali, võttes samas arvesse vajadust tasakaalustatuma avaliku ja erasektori investeeringute järele, tootjate selget vastutust ja liikmesriikide piisavat paindlikkust vastavalt riiklikele eripäradele, järgides samal ajal võetud kohustusi; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kiidab heaks strateegias sisalduva viite tõsiasjale, et riigihangete valdkonnas võetavad meetmed võivad edendada konkurentsi ja parandada ravimite kättesaadavust; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks direktiivi 2014/24/EL (18) kontekstis kiiresti liikmesriikidele suunised, eelkõige selle kohta, kuidas majanduslikult soodsaima pakkumuse kriteeriume kõige paremini rakendada, võttes arvesse ka muud kui ainult madalaima hinna kriteeriumit; rõhutab, et varustuskindlus on oluline tegur ja seda tuleb kasutada kvalitatiivse kriteeriumina apteekide riigihankelepingute sõlmimisel ja ravimite tarnimise pakkumismenetluses; rõhutab, et olulised on ravimite mitmekesistatud tarned ja kestlikud hanketavad; teeb ettepaneku säilitada olulise kriteeriumina ka investeeringud toimeainete ja ravimite valmistamisse ELis, samuti tootmiskohtade arv ja asukoht, tarnekindlus, kasumi reinvesteerimine teadus- ja arendustegevusse ning sotsiaalsete, keskkonna-, eetiliste ja kvaliteedistandardite kohaldamine; |
| --- | --- |

65.

| 66. | on seisukohal, et kriisi ajal võiks vajadusel ja taotluse korral osa liidu ühishangetest solidaarsuse vaimus eeljaotada madala ja keskmise sissetulekuga kolmandatele riikidele; |
| --- | --- |

66.

| 67. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma selliste hankemenetluste kehtestamist, mille kohaselt võib lepinguid sõlmida mitme eduka pakkujaga, sealhulgas ühispakkujatega; |
| --- | --- |

67.

Ravimite kättesaadavus ELis

| 68. | on mures, et ravimite kättesaadavus ja taskukohasus on endiselt probleemiks riiklikele tervishoiusüsteemidele ning et innovatiivsed ravimid on kallid või et teatud liikmesriikides ei ole neid ärilistel põhjustel isegi turule toodud; |
| --- | --- |

68.

| 69. | kutsub komisjoni üles uurima poliitikavõimalusi, mis aitaksid tagada, et tsentraalses korras müügiloa saanud ravimeid turustatakse kõikides liikmesriikides, mitte ainult neis, mis on kaubanduslikult huvipakkuvad; rõhutab vajadust tagada, et mis tahes stiimulid ELi tasandil tooksid kaasa ravimite, eriti uuenduslike ravimite õiglase ja taskukohase hinnakujunduse kõikides liikmesriikides; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kiidab heaks komisjoni kavatsuse vaadata läbi ravimialased õigusaktid, et edendada tugevat ja ausat konkurentsi, toetada liikmesriike ravimite riiklike hinnakujundussüsteemide stabiliseerimisel ja tasakaalustamisel, edendada ravimite õiglasi riiklikke hinnakujundussüsteeme ning tagada ravimite ja meditsiinitoodete võrdne kättesaadavus kõikides liikmesriikides; rõhutab, et otsused ravimite hinnakujunduse ja ravimite maksumuse hüvitamise kohta kuuluvad liikmesriikide pädevusse; |
| --- | --- |

70.

| 71. | rõhutab, et ravimite turult kõrvaldamisel võivad olla tõsised tagajärjed ravimite kättesaadavusele ja seega takistada patsientide juurdepääsu õigeaegsele, õiglasele ja kvaliteetsele ravile; rõhutab, et esmatähtsate ravimite turult kõrvaldamine peaks toimuma olukorras, kus patsientidele on kättesaadav asendus- ja samaväärne ravi, ning selle suhtes peaks kehtima laiendatud varajase teatamise kohustus ravimimüüjatele ja turustajatele, et tagada, et liikmesriikide ametiasutused suudavad ravimimüüjate ja turustajate olukorda patsientide huvides hallata; |
| --- | --- |

71.

| 72. | kutsub komisjoni üles kaaluma uusi protsesse uue kasutusotstarbega ravimite edendamiseks; kutsub komisjoni üles hõlbustama laialdasemat ravimite ettenähtust erinevat kasutust, sealhulgas odavamaid ravimeid ja haruldaste vähivormide puhul kasutatavaid ravimeid, kui on olemas kindlad teaduslikud tõendid nende tõhususe ja ohutuse kohta patsientide jaoks; rõhutab lisaks võimalust luua uus raamistik, mis toetaks uute heakskiidetud näidustustega ravimite turustamist ja kasutamist, et muuta ravimile uue kasutusotstarbe andmine ELis atraktiivsemaks; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kutsub komisjoni üles töötama välja Euroopa tervishoiustrateegiaid ühise ravimikorvi alusel vähktõve, infektsioonide ja harvikhaiguste raviks ning muudes valdkondades, mida nappus eriti mõjutab; kutsub komisjoni üles kaaluma võimalust kehtestada ühised hinnakriteeriumid, et muuta sellised ravimid taskukohaseks; usub, et kiirema juurdepääsu hõlbustamine, ilma et see kahjustaks ohutust, oleks eriti kasulik raskete krooniliste haigustega patsientidele; soovitab seetõttu, et patsientidel tuleks lubada osaleda riskide ja kasulikkuse hindamises ja otsuste tegemisel, alates varajasest juurdepääsust uutele ja innovatiivsetele ravimitele ja ravile; |
| --- | --- |

73.

| 74. | julgustab haiguspõhiste kogukondade kaasamist Euroopa Ravimiameti teadusliku nõustamise protsessidesse haruldaste vähivormide ja haiguste puhul, et nad saaksid anda reguleerivatele asutustele edasi oma teadmisi asjaomase haiguse kohta ning võtta arvesse selle haruldust ja täitmata vajadusi; |
| --- | --- |

74.

Rahvatervise vajadustele vastamiseks läbipaistva, konkurentsivõimelise ja innovatiivse ELi ravimitööstuse toetamine

| 75. | on seisukohal, et konkurentsivõimeline, iseseisev ja kestlik ELi ravimitööstus on liidu jaoks strateegilise tähtsusega, kuna see soodustab innovatsiooni, teadusuuringuid ja kvaliteetset tööhõivet ning vastab paremini patsientide vajadustele; juhib tähelepanu sellele, et tööstus vajab stabiilset ja prognoositavat regulatiivset keskkonda, mis piirab halduskoormust ja tagab ennetusmeetmete põhimõtte ning ohutute, tõhusate ja kvaliteetsete ravimite kättesaadavuse ELi turul; rõhutab, et müügilubade süsteem peaks tuginema kehtivale õigusraamistikule ning vältima dubleerimist ja täiendavat halduskoormust; |
| --- | --- |

75.

| 76. | tunneb heameelt selle üle, et ravimistrateegias keskendutakse tugevalt vajadusele optimeerida ja ajakohastada kehtivat õigusraamistikku, näiteks läbi variatsioone käsitlevate õigusaktide läbivaatamise, digitaliseeritumate ja tõhusamate regulatiivsete protsesside, elektroonilise ravimiteabe rakendamise, ühtlustatud toimeaine hindamise ning paremate heade tootmisprotsesside / tootmise parema juhtimise ja ressursside, ning kiidab heaks mitmed algatused, mis on lisatud ravimistrateegiasse; nõuab tungivalt, et komisjon teeks selle tegevuskavaga kiireid edusamme, kasutades parimal võimalikul viisil ära ELi tasandil olemasolevaid digitaalseid vahendeid (telemaatika); |
| --- | --- |

76.

| 77. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid vajaduse korral kasutusele rahalised stiimulid, et säilitada ja laiendada ELi ravimitööstuse baasi alates ravimite toimeainete tootmisest kuni ravimite tootmise, pakendamise ja turustamiseni; rõhutab selle sektori strateegilist tähtsust ja seda, kui oluline on investeerida Euroopa ettevõtetesse, et mitmekesistada ressursse ja soodustada uuenduslike tootmistehnoloogiate arendamist, mis on võimelised parandama kõigi tootmisliinide reageerimisvõimet; tuletab meelde, et igasugune riiklik rahastamine peaks hõlbustama patsientide jaoks parimate tulemuste saavutamist, sealhulgas toodetud ravimite kättesaadavust, järgides läbipaistvust, jälgitavust ja tarnekohustuse tingimusi; |
| --- | --- |

77.

| 78. | tuletab meelde komisjoni 5. mai 2021. aasta teatist „2020. aasta uue tööstusstrateegia ajakohastamine: ehitame üles tugevama ühtse turu, et Euroopa saaks taastuda“, milles analüüsitakse ELi strateegilist sõltuvust, sealhulgas ravimite toimeainete ja muude tervishoiutoodete tootmist, mis võib viia ELi haavatavuseni ja mõjutada ELi põhihuve, ning viidatakse nende probleemide lahendamisega seoses ravimistrateegiale; |
| --- | --- |

78.

| 79. | tuletab meelde kriitilist vajadust ülemaailmse tervishoiu ja ülemaailmsete tarneahelate järele, et arendada kohalikku tootmis- ja turustamissuutlikkust ELis ja arengumaades, eelkõige farmaatsiaalase uurimis-, arendus- ja tootmistegevuse valdkonnas ning alati kooskõlas sotsiaalsete standardite ja tööstuse hoolsuskohustusega; kutsub komisjoni üles kasutama tööstus-, intellektuaalomandi- ja ravimistrateegiaid, et aidata kaasa püsiva lõhe ületamisele teadusuuringutes ja ravimite tootmises, võttes appi tootearenduspartnerlused ning avatud teadusuuringute- ja tootmiskeskuste loomise; |
| --- | --- |

79.

| 80. | on seisukohal, et ravimitehased on osa Euroopa elutähtsast tervishoiutaristust; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles jälgima sektorisse tehtavaid välismaiseid otseinvesteeringuid; teeb ettepaneku kohaldada tervishoiutaristu suhtes elutähtsate infrastruktuuride kaitse Euroopa programmi; |
| --- | --- |

80.

| 81. | juhib tähelepanu sellele, et uute heade tootmistavade sertifikaate käsitlevate vastastikuse tunnustamise lepingute väljatöötamine ja olemasolevate (eelkõige kontrollide ja partiikatsete valdkonnas) kohaldamisala laiendamine suuremale arvule riikidele, kus on kõrged tootmisstandardid, võiks lihtsustada kolmandate riikide tootmiskohtade kaasamist tootmise tarneahelasse, loobumata samas Euroopa standarditest, ning see võimaldaks kriisi ajal suuremat tootmisvõimsust; |
| --- | --- |

81.

| 82. | nõuab tungivalt, et komisjon teeks ettepaneku lisada rahvusvahelise tasandi heade tootmistavade suunistesse keskkonnastandardid, eelkõige jäätmete ja reovee käitlemise kohta; |
| --- | --- |

82.

| 83. | rõhutab vajadust töötajate täiend- ja ümberõppe ning ameti vahetamise järele tervishoiuvaldkonna karjääri jaoks, et olla paremini valmis võimalikeks häda- ja kriisiolukordadeks; nõuab, et kaalutaks terve väärtusahela ulatuses kõigi töötajate täiendus- ja ümberõpet, samuti teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika valdkonna spetsialistide koolitamisvõimaluste suurendamist; |
| --- | --- |

83.

| 84. | toob esile farmaatsiatoodete viimase arengu haigus- ja patsiendispetsiifiliste ravimite suunas, mis hõlmab täpseid tootmisetappe ja vajadust võtta arvesse suurt tundlikkust keskkonna- ja transporditingimuste suhtes ning keerukat tarneahela logistikat; kutsub komisjoni üles viima maksimumini ELi fondide ning teiste ELi vahendite ja poliitikavaldkondade vaheline koostoime, et toetada tugevate tootmisprotsesside ja jaotusvõrkude kujundamist ja toimimist, tagades erksa, paindliku ja reprodutseeritava tootmise; |
| --- | --- |

84.

| 85. | kutsub komisjoni üles laiendama EMA rolli ravimeid ja meditsiiniseadmeid kombineerivate toodete hindamisel, et lihtsustada killustatud järelevalveraamistikku; on veendunud, et suurem reguleerimisvõime ja tõhusus on võimalik saavutada, kui EMA võetakse seoses müügilubadega vastu rohkem eksperditeadmistel põhinev teaduslik hinnang; |
| --- | --- |

85.

| 86. | usub, et Euroopa atraktiivse tööstusliku ökosüsteemi edendamine ja arendamine ravimisektori jaoks on üks põhitingimusi, et jätkuvalt soodustada tootmisüksuste tagasitoomist ELi; usub lisaks, et see võib aidata muuta Euroopa tervishoiusüsteemid sõltumatumaks kolmandatest riikidest ja vastupidavamaks häirete suhtes, kuna tarnekatkestused seavad patsiendid ohtu, kui neil ei ole võimalik saada soovitatud alternatiivset ravi; |
| --- | --- |

86.

| 87. | kutsub komisjoni üles lisama ELi tulu ja elutingimusi käsitlevasse ühenduse statistikasse (EU-SILC) inimeste enda teatatud andmed ravimite kättesaadavuse puudumise kohta, kuna siiani ei ole ühenduse statistikas (EU-SILC) ravimite kättesaadavust käsitletud; |
| --- | --- |

87.

| 88. | toetab olemasolevate raamistike kohandamist tehisintellekti tehnoloogiate vastuvõetavuse kohta otsuste tegemisel ja vastuvõtmisel, et pakkuda teed, mille kaudu saab tehisintellekti arendada, vastu võtta ja rakendada tervishoiusüsteemides kaasamise, suutlikkuse suurendamise ja usalduse kaudu; kordab, et nagu kõigi tehisintellektil põhinevate tehnoloogiate puhul peab alati olema tagatud inimjärelevalve; usub, et õigusaktid ei tohiks jääda maha innovatsioonist; kutsub komisjoni üles nägema ette teatava regulatiivse paindlikkuse, et oleks võimalik reageerida kiiremini ja tulemuslikumalt uutele vajadustele ja toodetele, järgides samas ohutus- ja eetikakriteeriume; |
| --- | --- |

88.

| 89. | kutsub komisjoni üles hõlbustama hindamisprotsesse, mis võimaldavad varajast ja korduvat dialoogi andmete ja tõendite kohta nende genereerimise ajal; kutsub Euroopa Ravimiametit ja riikide ravimiameteid üles seadma prioriteediks selliste randomeeritud kontrollitud kliiniliste uuringute andmete esitamist, milles võrreldakse uuritavaid ravimeid Euroopa Ravimiameti määratluse kohaselt standardraviga; |
| --- | --- |

89.

| 90. | märgib, et ELi ravimialast regulatiivset keskkonda käsitlevatel otsustel on mõju ka väljaspool ELi piire, kuna mitmed kolmandad riigid tunnustavad ELi nõudeid ja tuginevad neile, eriti kui tegemist on ekspordi hõlbustamise ja kolmandates riikides testimise nõudest loobumisega, kui ravimid tulevad EList; rõhutab seetõttu, kui oluline on võimaluse korral sellised vastastikuse tunnustamise lepingud kolmandate riikidega säilitada ja tagada nende ajakohasus; |
| --- | --- |

90.

| 91. | rõhutab, et EL peaks keskenduma toimeainete, tooraine ja ravimite kestliku tootmise piisava suutlikkuse arendamisele, mis vähendab sõltuvust välistest allikatest; pooldab suuremat õiguskindlust ravimite arendajatele; |
| --- | --- |

91.

Täiendava kaitse tunnistused

| 92. | kutsub komisjoni üles hindama täiendava kaitse tunnistuse mehhanismi lisaväärtust, et vältida viivitusi geneeriliste ravimite kättesaadavuses ja parandada tervishoiusüsteemide rahalist kestlikkust; |
| --- | --- |

92.

| 93. | juhib tähelepanu patentide ja täiendava kaitse tunnistuste kehtivuse erinevustele liikmesriigiti; kutsub komisjoni üles vaatama läbi täiendava kaitse tunnistuste kasutamist tehnoloogiliste ja teaduslike edusammude alusel, et võimaldada geneeriliste ja sarnaste bioloogiliste ravimite konkurentsivõime suurendamist ELis ja väljaspool seda; |
| --- | --- |

93.

| 94. | kutsub komisjoni üles hindama mõju, mida ühtse täiendava kaitse tunnistust käsitlev ettepanek võiks avaldada geneeriliste ja sarnaste bioloogiliste ravimite turulepääsule ja patsientide õiglasele juurdepääsule ravile, ning tegema vajaduse korral sellise hindamise põhjal ettepaneku ühtse täiendava kaitse tunnistuse kohta; |
| --- | --- |

94.

| 95. | rõhutab, et täiendava kaitse tunnistuse kasutamine peaks olema lubatud ainult erandlikel ja põhjendatud juhtudel; |
| --- | --- |

95.

Innovatiivsed ja uued ravimid

| 96. | rõhutab, et teadus- ja arendustegevus on innovatiivsete ravimite, ravi- ja diagnoosimismeetodite väljatöötamisel üliolulise tähtsusega; |
| --- | --- |

96.

| 97. | rõhutab tõsiasja, et geeni- ja rakuteraapialahendused, personaliseeritud ravimid, radionukliidravi, nanotehnoloogia, järgmise põlvkonna vaktsiinid, sealhulgas tmRNA derivaadid, e-tervis ja algatus „1+ miljon genoomi“ võivad tuua kõigi haiguste ennetamise, diagnoosimise, ravi ja järelravi seisukohast väga suurt kasu, kui nad tõestavad oma lisaväärtust võrreldes olemasolevate tervisetehnoloogiatega; rõhutab nende uudsete ravimeetodite ja tehnoloogiate ümberkujundavat potentsiaali nii patsientidele kui ka ühiskonnale laiemalt, võimaldades näiteks üleminekut krooniliste haiguste ravilt ja hoolduselt ühekordsele ravile, aidates seeläbi vähendada tervishoiusüsteemide kulusid ning tugevdades nende tõhusust, kestlikkust ja vastupidavust; nõuab tungivalt, et komisjon edendaks piisavat asjatundlikkust, töötaks välja asjakohased õigusraamistikud, suunaks uusi ärimudeleid, tagaks järjepidevalt ohutute toodete kõrged standardid ning korraldaks teavituskampaaniaid, et suurendada teadlikkust ja tagada nende uuenduste kasutuselevõtt; nõuab tungivalt, et komisjon teeks ettepaneku eraldada Euroopa Ravimiametile piisavad vahendid nende eesmärkide tõhusaks saavutamiseks; |
| --- | --- |

97.

| 98. | tunnistab, et uudsed ravimid erinevad põhiolemuselt traditsioonilistest ravimitest, kuna need tegelevad haiguse algpõhjustega, ning oma põhimõttelise vastupidavuse ja potentsiaalse ravivõime tõttu võivad need olla meditsiini tulevik; tunnistab, et reguleerivad asutused, nagu Euroopa Ravimiamet, peavad lähiaastatel läbi vaatama ja heaks kiitma kümneid uudseid ravimeid, rõhutades vajadust, et komisjon looks lisaks uudsete ravimite tegevuskavale tugeva regulatiivse keskkonna, mis hõlbustaks juurdepääsu kõigile näidustusega Euroopa patsientidele, ning jätkaks Euroopa kui uudsete ravimite peamise osaleja positsiooni tugevdamist, et Euroopa säilitaks uudsete ravimite arendamisel ülemaailmse konkurentsivõime; |
| --- | --- |

98.

| 99. | kutsub komisjoni üles tagama, et olemasolevad koordineerivad asutused hõlbustaksid piiriülest ravi, mis põhineb uudsetel ravimitel, ning et patsientidel kogu Euroopas oleks võrdne juurdepääs innovatiivsetele raviviisidele; |
| --- | --- |

99.

| 100. | nõuab tungivalt, et komisjon teeks koostööd Euroopa Ravimiametiga, et luua uudsete ravimite arendajatele ühtne kontaktpunkt, et pakkuda neile suuniseid ja foorumit nende taotlustega seotud teabevahetuseks; |
| --- | --- |

100.

| 101. | nõuab tungivalt, et komisjon ja Euroopa Ravimiamet võtaksid arvesse kõigi innovatiivsete ravimite ja ravimeetodite, sealhulgas geeni- ja rakuteraapia, personaliseeritud ravimite, nanotehnoloogia ja järgmise põlvkonna vaktsiinide kogu olelusringi ning tagaksid ainuõiguse kaotamise ajal patendikaitseta ravimite konkurentsi jaoks sobiva raamistiku; kutsub komisjoni üles looma õigusraamistiku nanoravimite ja sarnaste nanoravimite jaoks ning nõuab, et need tooted kiidetaks heaks kohustuslikku tsentraliseeritud menetlust kohaldades; |
| --- | --- |

101.

| 102. | rõhutab, et uute ja innovatiivsete ravimeetodite kasutuselevõtt ning nende edukas pakkumine patsientidele sõltub meditsiinitöötajate teadmistest, valmisolekust ja tehnilisest baasist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama omavahelist koostööd, jagades teadmisi ja parimaid tavasid seoses uute innovatiivsete ravimite ja ravimeetoditega, et oma meditsiinitöötajaid paremini ette valmistada; |
| --- | --- |

102.

Kliinilised uuringud

| 103. | kutsub komisjoni üles rakendama täiel määral kliiniliste uuringute määrust (19), et hõlbustada ELi tasandil ühtlustatud ja koordineeritud viisil läbiviidavate suurte kliiniliste uuringute käivitamist; rõhutab, et patsientide ühendused peaksid olema rohkem kaasatud avaliku ja erasektori kliiniliste katsete teadusstrateegiate kindlaksmääramisse, et tagada nende vastavus Euroopa patsientide täitmata vajadustele; tunneb heameelt ravimialaste õigusaktide muutmise üle, et vähendada bürokraatiat ja kohandada neid tipptasemel toodete, teaduslike edusammude ja tehnoloogiliste muutustega; toetab patsiendikesksemaid kliinilisi uuringuid, samuti uuenduslike kliiniliste uuringute kavandamise uut raamistikku ja katseprojekti eesmärgiga võtta vastu raamistik patendikaitseta ravimite uuel otstarbel kasutuselevõtuks; tunneb heameelt vaktsiinide tõhususe ja ohutuse järelevalveks ettenähtud vaktsiiniplatvormi loomise üle kogu ELi hõlmava kliiniliste uuringute võrgustiku toel; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks kliiniliste uuringute tulemuste suurema läbipaistvuse, nii et ravimifirmad jagaksid õigeaegselt osalejate andmeid, nii positiivseid kui ka negatiivseid tulemusi, protokolle ja muid uuringudokumente; |
| --- | --- |

103.

| 104. | kutsub komisjoni üles tagama Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse, Euroopa Ravimiameti ja vaktsiinide arendajate vahel pideva dialoogi vaktsiiniplatvormi loomise ja toimimise üle, et jälgida vaktsiinide tõhusust ja ohutust; |
| --- | --- |

104.

| 105. | nõuab kliinilisi uuringuid reguleerivate normide täielikku rakendamist, et konsolideerida selge ja proportsionaalne reeglistik ettevõtjatele õiguskindluse tagamiseks; kutsub komisjoni üles suurendama avaliku sektori teadlaste osalemist kliinilistes uuringutes ja võimaldama kliiniliste uuringute läbiviimist mitmes liikmesriigis samaaegselt pikaajaliste uuringute jaoks; |
| --- | --- |

105.

| 106. | rõhutab, et kliinilised uuringud ravimivaldkonna teadus- ja arendustegevuses ei lõpe sageli edukalt ja seega ei saa ravimid lõplikku heakskiitu; |
| --- | --- |

106.

Tervisetehnoloogia hindamine

| 107. | kiidab heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu saavutatud kokkuleppe tulevase tervisetehnoloogia hindamist käsitleva määruse kohta ning nõuab selle kiiret vastuvõtmist ja põhjalikku rakendamist, et edendada suuremat lähenemist liikmesriikide vahel tervisetehnoloogiate hindamisel ja hõlbustada patsientide kiiret juurdepääsu innovatiivsetele ravimeetoditele; |
| --- | --- |

107.

| 108. | juhib tähelepanu sellele, et uued tervisetehnoloogiad peaksid näitama oma kliinilist lisaväärtust ja kulutasuvust võrreldes turul juba kättesaadavate tehnoloogiatega; rõhutab, et tervisetehnoloogia hindamine on vahend, mis toetab seda analüüsi, kuid on praegu liidus väga killustunud, kuigi see võib võimaldada koostööd kliiniliste tõendite nõuete ja kliiniliste uuringute kavandamise osas ning seega toetada liikmesriikide õigeaegset ja tõenduspõhist otsustamist patsientide juurdepääsu kohta uutele ravimitele; kordab, et komisjon ja liikmesriigid peaksid rakendama määrust kiiresti ja vastavalt kokkulepitud ajakavale; |
| --- | --- |

108.

Praegune lubade andmise raamistik

| 109. | nõuab tungivalt, et komisjon teeks COVID-19 vaktsiinidele müügiloa andmise kogemusele tuginedes koostööd Euroopa Ravimiametiga, et kaaluda jooksva läbivaatamise laiendamist muudele hädavajalikele ravimitele ja hindaks, kas täiendav regulatiivne paindlikkus võiks aidata kaasa tõhusamale lubade andmise süsteemile, tagades samas ohutuse, kvaliteedi ja tõhususe kõrge taseme; |
| --- | --- |

109.

| 110. | kiidab heaks asjaolu, et strateegias tunnistatakse, et elektroonilise ravimiteabe rakendamise parem kasutamine toetab teabe paremat edastamist patsientidele ja ravimite laiemat kättesaadavust, eriti kriitilistes olukordades; |
| --- | --- |

110.

| 111. | kutsub komisjoni üles tegema koostööd Euroopa Ravimiameti ja ELi reguleerivate ametite võrgustikuga, sealhulgas tööstusharu ja kõigi asjaomaste sidusrühmadega, et töötada välja ja rakendada elektroonilise ravimiteabe kasutamine kõigi ravimite puhul ELis kõigis nende liikmesriikide keeltes, kus ravimeid turustatakse; |
| --- | --- |

111.

| 112. | kutsub komisjoni üles hindama ümber süsteemi, mis viib tingimusliku müügiloa andmisest standardse müügiloa andmiseni või loa erakorralise pikendamiseni, tuginedes kindlatele kliinilistele andmetele; palub Euroopa Ravimiametil viia põhjalikult läbi lõpphindamine ja tagada, et tootjad järgivad iga tingimusliku müügiloaga ravimi puhul rangelt kõiki nõudeid, et tagada asjaomase ravimi tõhusus ja ohutus; palub lühendada lõplikule hindamisele eelnevat aega viielt aastalt kolmele, kui selliseid meetmeid toetavad piisavad kliinilised andmed; |
| --- | --- |

112.

| 113. | julgustab komisjoni koostöös Euroopa Ravimiametiga kaaluma, kuidas saaks kasutada selliseid väljakujunenud vahendeid nagu kiirendatud müügiloa andmine, varajane dialoog, prioriteetsete ravimite kava (PRIME) ja laiendatud suunised, et muuta ravimid patsientidele kiiremini kättesaadavaks, eriti ravimid, mis võivad lahendada kiireloomulise rahvatervise ohu või täitmata ravivajaduse; kutsub komisjoni üles edendama Euroopa Ravimiameti prioriteetsete ravimite kava (PRIME) kohaldamist elupäästvate ravimite suhtes ja lisama PRIME nimetuse regulatiivsesse raamistikku ilma patsientide ohutust mõjutamata; tuletab meelde, et kiirendatud müügiloa andmise kavasid ei tohiks kuritarvitada, kui tavapärase müügiloa andmiseks ei ole piisavaid tõendeid; |
| --- | --- |

113.

| 114. | kutsub komisjoni, Euroopa Ravimiametit ja pädevaid asutusi üles kasutama ära kõiki COVID-19 kriisi ajal tehtud pragmaatilisi jõupingutusi, eelkõige seoses regulatiivse paindlikkusega, et võidelda tõhusalt raviminappusega, sealhulgas hädaolukordades; |
| --- | --- |

114.

| 115. | nõuab turule viidud ravimite jälgimist eesmärgiga tuvastada nende võimalikke kahjulikke kõrvalmõjusid ning hinnata nende maksumuse ja ravitõhususe suhet; |
| --- | --- |

115.

VKEd ja ravimid

| 116. | kutsub komisjoni üles looma innovatsiooni ökosüsteemi, mis hõlbustab VKEde kogemuste vahetamist ja juurdepääsu ning aitab kaasa sellele, et EList saaks meditsiinilise innovatsiooni valdkonnas ülemaailmne tõmbekeskus; märgib, et komisjon peaks otsima uusi nõustamisstrateegiaid, et hõlbustada väiksemate ettevõtete juurdepääsu innovatsioonifondidele; juhib tähelepanu sellele, et bürokraatlikud takistused ja keerukus raskendavad VKEde ja avalike uuringukeskuste jaoks Euroopa innovatsiooniprogrammide täielikku ärakasutamist; rõhutab vajadust edendada juurdepääsu rahastamisliinidele, et toetada uute alustavate ettevõtete ja VKEde jõupingutusi, järgides samas kehtestatud tingimusi ja kriteeriume; |
| --- | --- |

116.

| 117. | toetab komisjoni intellektuaalomandi tegevuskava ettepanekut, et ajakohastada mitmeid olemasolevaid vahendeid ja muuta need digiajastule vastavaks; |
| --- | --- |

117.

| 118. | nõuab tungivalt, et intellektuaalomandi süsteem muudetaks VKEde jaoks tõhusamaks, lihtsustades intellektuaalomandi õiguste registreerimismenetlusi, parandades juurdepääsu strateegilisele nõustamisele intellektuaalomandi valdkonnas ning hõlbustades intellektuaalomandi kasutamist rahastusele juurdepääsu soodustamiseks, näiteks VKEdele mõeldud intellektuaalomandi õiguste kasutajatoe abil; rõhutab vajadust eraldada ELi tasandil rohkem vahendeid võitluseks ebaausate ja kuritarvituslike tavade vastu ravimiturul; |
| --- | --- |

118.

| 119. | juhib tähelepanu sellele, et VKEdel on farmaatsiatoodete väärtusahelas ülioluline roll, sageli esimeste turule sisenejate ja innovatsiooni edendajatena; |
| --- | --- |

119.

Vastupidavuse suurendamine: raviminappuse ennetamine, turvalised tarneahelad, kestlikud ravimid, kriisiks valmisoleku ja sellele reageerimise mehhanismid

| 120. | tuletab meelde, et ELi avatud strateegiline autonoomia on seotud ravimite pideva ja piisava kättesaadavusega kõikides liikmesriikides; kordab sellega seoses oma 17. septembri 2020. aasta resolutsioonis esitatud soovitusi raviminappuse kohta; kutsub komisjoni, liikmesriike ja Euroopa Ravimiametit üles töötama välja raviminappuse varajase hoiatamise süsteemi, mis põhineks Euroopa innovatiivsel, kasutajasõbralikul, läbipaistval ja tsentraliseeritud digitaalsel platvormil, et vahetada teavet ja andmeid nappuse kohta ning keskenduda tarneprobleemidele; on seisukohal, et selline süsteem peaks olema võimeline määrama olemasolevate ravimivarude ja nõudluse mahtu ning pakkuma andmeid, mis võimaldavad tuvastada, prognoosida ja ennetada raviminappust; kutsub komisjoni lisaks üles suurendama avaliku ja erasektori koostööd ning jälgima kõigi asjaomaste tarnealaste sidusrühmade kohustust anda varakult ja läbipaistvalt teavet ravimite kättesaadavuse, ravimite nõudluse, paralleelkaubanduse, ekspordikeeldude ja turumoonutuste kohta, ilma et see tooks kaasa liigset regulatiivset ja halduskoormust; |
| --- | --- |

120.

| 121. | palub komisjonil töötada välja mehhanismi, mille abil tagada hädaolukordades ja pärast neid tootmis- ja tarneahelate läbipaistvus; rõhutab sellega seoses võltsitud ravimite järelevalve ja nende vastu võitlemise tähtsust; |
| --- | --- |

121.

| 122. | rõhutab, et farmaatsiasektor on jätkuvalt oluline tööstussammas ja töökohtade loomise liikumapanev jõud; rõhutab, et oluline on luua ELis taasterahastu „NextGenerationEU“ toel kogu ravimite väärtusahela ulatuses ja meditsiinivaldkonnas, sealhulgas tervishoiutöötajate jaoks, kvaliteetseid töökohti; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekuid meetmete kohta, et edendada farmaatsia- ja meditsiinisektoris tööhõivet ja oskuste arendamist kõigis liikmesriikides, soodustades geograafilist tasakaalu, talentide säilitamist ja tööhõivevõimalusi ELis tervikuna; |
| --- | --- |

122.

| 123. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja uuenduslikke ja kooskõlastatud strateegiaid ning tugevdama varudega seotud heade tavade vahetamist; on seisukohal, et Euroopa Ravimiamet on kõige sobivam asutus, mis võiks olla määratud reguleerivaks asutuseks, mille ülesanne on ELi tasandil ennetada raviminappust hädaolukordades ja muul ajal; |
| --- | --- |

123.

| 124. | kutsub komisjoni üles veelgi laiendama Euroopa Ravimiameti volitusi, et võimaldada tal jälgida raviminappust ka väljaspool tervishoiukriise ja tagada vajalikud ressursid; |
| --- | --- |

124.

| 125. | kordab oma üleskutset komisjonile ja liikmesriikidele tagada, et ravimi müügiloa hoidjad ja hulgimüüjad täidaksid direktiivi 2001/83/EÜ nõudeid, et tagada asjakohane ja pidev ravimite tarne, ning järgida teatamise kohustust ajutise või püsiva tarnekatkestuse korral, ning täpsustada neid kohustusi veelgi, et tagada, et ravimi müügiloa hoidjad teataksid raviminappusest ettenähtud aja jooksul; rõhutab vajadust kohaldada hoiatavaid ja proportsionaalseid karistusi nende õiguslike kohustuste täitmatajätmise korral kooskõlas kehtiva õigusraamistikuga; |
| --- | --- |

125.

| 126. | rõhutab, et direktiivi 2001/83/EÜ artiklis 81 sätestatud avaliku teenindamise kohustus ei ole piisav, et tagada kogu ELi piisav varustatus; kutsub komisjoni üles rakendama ELi ravimite nappuse ja ohutuse juhtrühma soovitusi, et vältida ja leevendada tarnehäireid pandeemia ajal ja pärast seda; |
| --- | --- |

126.

| 127. | tuletab meelde, et raviminappuse algpõhjustega tuleks kiiresti tegelda ja need lahendada, võttes arvesse tarneahela ja tootmisprobleemide vahelisi seoseid; |
| --- | --- |

127.

| 128. | kutsub seetõttu komisjoni üles tagama, et ravimialaste üldiste õigusaktide läbivaatamisel tuginetakse raviminappuse algpõhjuste heale mõistmisele; rõhutab, et liidu farmaatsiatööstusel peab olema mitmekesine tarneahel ja ravimite nappusega seotud riskide leevendamise kava, et tulla toime tarneahela mis tahes kaitsetuse ja riskidega; rõhutab siiski, et tuleb kehtestada kestlik süsteemne poliitika enne ebaproportsionaalsete regulatiivsete nõuete, tarnekohustuse, karistuste või halvasti läbimõeldud varude kogumise kehtestamist, mis killustab ühtset turgu või ohustab toodete majanduslikku kestlikkust, mis võib põhjustada edasist raviminappust; |
| --- | --- |

128.

| 129. | peab oluliseks, et ravimite ühtne turg oleks kaitstud ning et komisjon hoiduks põhjendamatutest impordi- ja ekspordipiirangutest, mis võivad kahjustada ühtset turgu ja vähendada taskukohasust, ning selliste piirangute korral tegeleks nendega; kutsub komisjoni üles hindama ja vajaduse korral tegelema paralleelkaubanduse mõjuga seoses ravimite nappusega liikmesriikides ja lahendama probleemid asjakohaselt, võttes vajalikke meetmeid tagamaks, et ravimid jõuaksid õigeaegselt kõigi ELi patsientideni; |
| --- | --- |

129.

| 130. | kutsub komisjoni üles kasutama kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid, et takistada võltsitud toodete sisenemist turule, kuna need tooted on sageli halva kvaliteediga ja kujutavad endast ohtu tervisele ning neil on suur majanduslik mõju; |
| --- | --- |

130.

| 131. | märgib, et liikmesriigid vajavad tehnilist abi, et Euroopa ravimikontrollisüsteemi nõuetekohaselt rakendada; |
| --- | --- |

131.

| 132. | peab kiiduväärseks asjaolu, et komisjon jälgib jätkuvalt ravimifirmade ühinemisi, et vältida konkurentsi moonutamist; |
| --- | --- |

132.

| 133. | kutsub komisjoni üles kaaluma Euroopa ettenägematute kulude reservi loomist kriitilise tähtsusega ravimite jaoks, mille puhul on suur puudujäägi tekkimise oht, sarnaselt RescEU mehhanismiga, et leevendada korduvat raviminappust; |
| --- | --- |

133.

| 134. | tuletab meelde, et raviminappusel on otsene mõju patsientide tervisele ja ohutusele ning nende ravi jätkumisele, eriti haavatavate elanikkonnarühmade puhul, nagu lapsed, eakad, rasedad, puuetega inimesed, krooniliste haiguste või vähktõvega patsiendid ja intensiivraviosakonnas viibivad inimesed; |
| --- | --- |

134.

| 135. | kutsub komisjoni üles koostama nappuse ühtlustatud määratlust ja ühtlustama aruandlusnõudeid kõikides liikmesriikides, et võimaldada tihedamat koostööd ja paremat andmevahetust kogu Euroopas; |
| --- | --- |

135.

Euroopa tervishoiu andmeruum, tervishoiualased andmed ja isikuandmete kaitse üldmäärus

| 136. | kiidab heaks algatuse rajada Euroopa tervishoiu andmeruumi jaoks koostalitlusvõimeline digitaristu, mis koondab reaalseid andmeid, et kasutada ära täielikku potentsiaali, mida pakuvad reaalsed andmed ja juurdepääs haruldastele ravimeetoditele ning tagada õiglane, läbipaistev ja mittediskrimineeriv juurdepääs andmetele kogu Euroopas; rõhutab, et selliste algatuste aluseks on isikuandmete kaitse üldmääruse (20) järjekindel kohaldamine ja jõustamine kõikides liikmesriikides; |
| --- | --- |

136.

| 137. | palub komisjonil teha koostööd liikmesriikidega, et tagada isikuandmete kaitse üldmääruse täielik ja ühtlustatud kohaldamine kliiniliste uuringute läbiviimisel kogu ELis; |
| --- | --- |

137.

| 138. | rõhutab vajadust edendada tervishoiuandmete kasutamist täielikus vastavuses isikuandmete kaitse üldmäärusega; usub samuti, et äärmiselt oluline on võimaldada ja edendada usaldust ja andmete innovatsiooni seoses e-tervisega, mis on võimalik reguleerivate asutuste, tööstuse ja patsientide harimise ja suutlikkuse suurendamise abil; |
| --- | --- |

138.

| 139. | rõhutab vajadust edendada nii tervishoiualaste koondandmete esmast kui ka teiseseid kasutusviise ning sellega seoses vajadust määratleda selgemalt teiseste andmete kasutamine võrreldes esmaste andmete kogumisega; |
| --- | --- |

139.

| 140. | rõhutab, et tervishoiuandmete tundliku iseloomu tõttu peaksid komisjon ja kõik asjaomased asutused tagama, et nende töötlemistoimingud järgiksid seaduslikkuse, õigluse, läbipaistvuse, eesmärgi piiramise, andmete minimeerimise, täpsuse, säilitamise piiramise, terviklikkuse ja konfidentsiaalsuse andmekaitsepõhimõtteid; rõhutab lisaks, et liikmesriigid ja ELi asutused peaksid rangelt järgima määruse (EL) 2018/1725 (21) artiklis 4 sätestatud andmekaitsepõhimõtteid, määrates samal ajal kindlaks ka asjakohased tehnilised ja korralduslikud turvameetmed kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 33; |
| --- | --- |

140.

| 141. | tuletab meelde, et uued tehnoloogiad, digiüleminek ja tehisintellekt võivad etendada olulist rolli, võimaldades Euroopa laboratooriumide teadlastel töötada võrgustikus ning jagada oma eesmärke ja tulemusi, järgides samal ajal täielikult Euroopa andmekaitseraamistikku; kutsub komisjoni üles toetama avatud teadust soodustavaid meetmeid, et kiirendada andmete ja teadusuuringute tulemuste jagamist Euroopa teadusringkondades ja mujal; |
| --- | --- |

141.

| 142. | rõhutab vajadust arendada Euroopa koondandmevõrke, mille eesmärk on aidata kaasa optimaalsetele teadusuuringutele, arendustegevusele ja tervishoiuteenuste osutamisele; rõhutab andmete jagamise ja andmetele juurdepääsetavuse tähtsust tehisintellekti täieliku potentsiaali kasutamisel tervishoiu valdkonnas, kehtestades samas ranged eetikanõuded ja selged vastutusreeglid; keeldub nende andmete kaubanduslikule alusele seadmisest ja märgib tungivat vajadust tegutseda nende andmete müümise vastu muu hulgas farmaatsiatööstusele, tervisekindlustuse pakkujatele, tehnoloogiaettevõtetele ja tööandjatele; |
| --- | --- |

142.

| 143. | on seisukohal, et kõrgjõudlusega andmetöötluse taristute ühendamine ja koostalitlusvõime Euroopa tervishoiu andmeruumiga tagaks suurte ja kvaliteetsete terviseandmekogumite kättesaadavuse, mis on patoloogiate, eriti harvikhaiguste ja lastehaiguste uurimisel ja ravimisel kriitilise tähtsusega; |
| --- | --- |

143.

| 144. | toetab olemasolevate raamistike kohandamist tehisintellekti tehnoloogiate lubatavuse kohta otsuste tegemisel ja vastuvõtmisel, et pakkuda kanalit, mille kaudu saab tehisintellekti tervishoiusüsteemides kaasamise, suutlikkuse ja usalduse kaudu arendada, vastu võtta ja rakendada; |
| --- | --- |

144.

Struktureeritud dialoog sidusrühmadega

| 145. | tunnistab, et nappuse põhjuseid on palju ja seetõttu on oluline tagada tootjate ja teiste tarneahela sidusrühmade kaasamine raviminappuse ennetamiseks ja juhtimiseks; |
| --- | --- |

145.

| 146. | toetab komisjoni püüdlusi pidada struktureeritud dialoogi ravimite väärtusahela asjaomaste osaliste, avaliku sektori asutuste, valitsusväliste patsiendi- ja tervishoiuorganisatsioonide, tervishoiutöötajate, sealhulgas apteekrite ja teadusringkondadega, mis on üks vahend raviminappuse algpõhjuste ja kriitilise tähtsusega ravimite, farmaatsiatoorainete, vaheainete ja toimeainete ülemaailmse tootmis- ja tarneahela puuduste käsitlemiseks ning innovatsioonivõimaluste väljaselgitamiseks; kutsub komisjoni üles tagama sidusrühmade tasakaalustatud esindatust; |
| --- | --- |

146.

| 147. | nõuab tungivalt, et komisjon, liikmesriigid ja sidusrühmad koostaksid võimalikult kiiresti ja selle struktureeritud dialoogi alusel selge ja kaugeleulatuva poliitilise tegevuskava, et kindlustada ja ajakohastada Euroopa olemasolevat ravimite, tehnoloogia ja toimeainete tootmisvõimsust; |
| --- | --- |

147.

| 148. | on veendunud, et lisaks struktureeritud dialoogile tootmise ja tarneahela üle on vaja ka laiemat poliitilist kõrgetasemelist ravimifoorumit, mis tooks kokku poliitikakujundajad, reguleerivad asutused, maksumaksjad, patsiendiorganisatsioonid, tööstusharu esindajad ja muud asjaomased sidusrühmad tervishoiu tarneahelas, et jagada COVID-19 hädaolukorrast saadud kogemusi ja luua tõhus poliitikaraamistik, et ennetada puudujääke pikemas perspektiivis, võimaldada patsientidele juurdepääsu ravimitele, vähendada viivitusi ning tagada konkurentsivõime ja innovatsioon; |
| --- | --- |

148.

| 149. | rõhutab kogukonnaapteekide väärtuslikku rolli ja tunnustab nende hinnalist panust pandeemia ajal olulise ja kvaliteetse teenuse pidevas osutamises; rõhutab, et apteekrid on sõltumatu, kindel ja usaldusväärne teabeallikas; teeb ettepaneku, et apteekrid täidaksid aktiivsemat rolli ravimiohutuse järelevalve tegevuses, et hinnata ja jälgida ravimite tõhusust, ning kutsub liikmesriike üles kaasama neid oma tervishoiu-, hooldus- ja teadusprogrammidesse; kutsub üles rohkem tunnustama maapiirkondade apteeke, mis võimaldavad sellistel aladel säilitada oma elanikkonda ja tagada kodanike heaolu; |
| --- | --- |

149.

Kestlikud ja keskkonnasäästlikud ravimid

| 150. | rõhutab, et ravimitööstus peab patsientidele juurdepääsu tagamisel ohututele ja tõhusatele raviviisidele olema keskkonnahoidlik ja kliimaneutraalne kogu ravimite olelusringi jooksul; kutsub komisjoni üles tugevdama kontrollitegevust ja auditeerimist kogu tootmisahelas, eelkõige väljaspool ELi; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks ELi mittekuuluvatest riikidest imporditud toimeainete keskkonnasäästlikkuse kvaliteedistandardid; kutsub komisjoni üles tegelema liidu ravimijäätmete probleemiga, võttes meetmeid pakendite ja anumate suuruse vähendamiseks, tagamaks, et need ei ole vajalikust suuremad, tagades samal ajal patsientidele või liikumispuudega tarbijatele mugava ja ohutu käsitsemise, ning viima ravimite väljakirjutamise tegelike ravivajadustega vastavusse; julgustab komisjoni kaaluma e-infolehtede kui praeguseid paberkandjal teavitamisvahendeid täiendava meetme potentsiaali, et vähendada paberi kasutamist pakendites, säilitades samas võrdse juurdepääsu olulisele teabele; tunnustab ravimitööstuse poolt juba võetud meetmeid, nagu näiteks Eco-Pharmaco-Stewardship programm; |
| --- | --- |

150.

| 151. | on seisukohal, et Euroopa roheline kokkulepe on hea võimalus julgustada ravimitootjaid osalema keskkonnahoidlikus taastekavas ning tootma kooskõlas keskkonna- ja ökoloogiliste standarditega; |
| --- | --- |

151.

| 152. | rõhutab, et ravimijäätmeid tuleks käidelda kooskõlas ringmajanduse eesmärkide ja sihtidega; usub, et ravimitööstusele peaksid kehtima samad nõuded ja standardid pakendite ja jäätmete käitlemisel kui teistele sektoritele; kutsub komisjoni üles looma ühtset pakendamist käsitlevat raamistikku, mis võtaks arvesse kasutajasõbralikkust ja tööstuse eripärasid; |
| --- | --- |

152.

| 153. | kutsub komisjoni üles töötama välja selged suunised hankepoliitika rolli kohta keskkonnahoidlikumate ravimite edendamisel; |
| --- | --- |

153.

| 154. | kutsub komisjoni üles vastama Euroopa Parlamendi 17. septembri 2020. aasta resolutsioonis esitatud nõudmistele, mis käsitlevad strateegilist lähenemist ravimitele keskkonnas (22), eelkõige vaatama läbi ravimialased õigusaktid, et tugevdada keskkonnaalaste riskide hindamise nõudeid ja tingimusi ravimite heakskiitmiseks ja kasutamiseks, tingimusel et müügilubade andmist ei lükata edasi ega keelduta ainult kahjuliku keskkonnamõju tõttu; kutsub komisjoni üles kiirendama enne 2006. aastat välja antud müügilubadega inimtervishoius kasutatavate ravimite keskkonnaalaste riskide hindamise järelmenetlused, kui need puuduvad; |
| --- | --- |

154.

| 155. | tuletab meelde, et selline teave nagu ravimite mõju veele, käitumine keskkonnas, lagunevus, täidab riskijuhtimises keskset rolli ning seda liiki teave peaks olema läbipaistev ja kõigile asjaomastele sidusrühmadele kättesaadav; kiidab heaks komisjoni jõupingutused lahendamaks ravimite keskkonda sattumise probleemi; rõhutab vajadust jätkata ja tõhustada neid jõupingutusi, eelkõige seoses investeeringutega tehnoloogiatesse, mis pakuvad tõhusamaid lahendusi ravimite eemaldamiseks heitveest, veterinaarravimite keskkonnamõju hindamiseks, pideva seire arendamiseks ja andmete jagamiseks seda liiki reostuse oluliste võimalike allikate kohta; |
| --- | --- |

155.

| 156. | nõuab, et Euroopa ravimistrateegia peaks arvestama tegevuskava „Õhu, vee ja pinnase nullsaaste suunas“ eesmärke; |
| --- | --- |

156.

| 157. | toetab põhimõtte „saastaja maksab“ rakendamist, et suurendada ravimitööstuse vastutust tema poolt tekitatud võimaliku reostuse eest; |
| --- | --- |

157.

| 158. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles toetama teadusuuringuid, arendustegevust ja innovatsiooni ravimite valdkonnas, mis on patsientide jaoks võrdselt tõhusad ja keskkonnale vähem kahjulikud; |
| --- | --- |

158.

| 159. | rõhutab, et oluline on investeerida uute alternatiivsete, loomi mittehõlmavate meetodite leidmisse ravimite väljatöötamiseks, ilma et see vähendaks inimeste tervise kaitse taset ja kahjustaks innovatsiooni ravimivaldkonnas; |
| --- | --- |

159.

EL on tervishoiuvaldkonnas maailmas juhtrollis

| 160. | palub komisjonil hõlbustada veelgi ELi ravimitööstuse, sealhulgas VKEde juurdepääsu üleilmsetele turgudele, tagades võrdsed võimalused ning tugeva ja selge õiguskeskkonna, millega edendatakse rahvusvahelisel tasandil kõrgeimaid kvaliteedi- ja ohutusstandardeid ning mis hõlbustab innovatsioonipõhist konkurentsivõimet tunnustavate kaubanduslepingute sõlmimist, et kujundada ravimitööstusest ELi strateegiline sammas; kutsub komisjoni üles tagama, et kaubanduslepingud aitaksid kaasa ohutute, tõhusate ja taskukohaste ravimite parema kättesaadavuse tagamisele ELis ja kolmandates riikides; rõhutab, et oluline on kõrvaldada kaubanduslikud ja mittetariifsed tõkked kolmandates riikides ning tagada ELis tegutsevatele ettevõtetele õiglane juurdepääs rahvusvahelistele turgudele; |
| --- | --- |

160.

| 161. | kutsub komisjoni üles hõlbustama Euroopa Ravimiameti ja ELi mittekuuluvate riikide reguleerivate ametite vahelisi kokkuleppeid hädaolukordade ennetamise ja neile reageerimise koordineerimise kohta, järgides täielikult ELi kõrgeimaid isikuandmete kaitse standardeid; julgustab komisjoni tegema koostööd Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmetega, et hõlbustada tervishoiutoodetega kauplemist, suurendada toorainetele stabiilse juurdepääsu kaudu vastupidavust ülemaailmsetes tarneahelates ja aidata tervisealastele hädaolukordadele tõhusalt reageerida; |
| --- | --- |

161.

| 162. | kinnitab veel kord oma võetud kohustust jätkata koostööd komisjoni ja Maailma Terviseorganisatsiooniga ravimite ohutute, tõhusate ja kestlike õigusraamistike standardimiseks ning ravimite kättesaadavuse ja taskukohasuse parandamiseks kogu maailmas; |
| --- | --- |

162.

Patendid ja intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping

| 163. | märgib, et patendikaitse on ettevõtete jaoks peamine stiimul innovatsiooni investeerimiseks ja uute ravimite tootmiseks; märgib samas, et patentide väljatõrjuv mõju võib viia turu piiratud pakkumiseni ning ravimite ja farmaatsiatoodete piiratud kättesaadavuseni; rõhutab tõsiasja, et tuleb leida tasakaal ühelt poolt patentide väljatõrjuva mõju kaudu innovatsiooni soodustamise ja teiselt poolt ravimite kättesaadavuse tagamise ja rahva tervise kaitse vahel; tuletab meelde, et ravimit turustav ettevõte võib kasutada andmete ainuõigust kaheksa aasta jooksul alates esimese müügiloa saamisest vastavalt määruse (EÜ) nr 726/2004 artikli 14 lõikele 11; palub komisjonil teha ettepaneku selle määruse läbivaatamiseks, et näha ette võimalus lubada tervisekriisi korral anda ajutiselt sundlitsentse, et võimaldada elupäästvate ravimite geneeriliste versioonide tootmist; tuletab meelde, et see on üks Maailma Kaubandusorganisatsiooni intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingus juba sisalduvatest rahvatervisealastest paindlikest võimalustest patendikaitse valdkonnas, mis kinnitati 2001. aasta Doha deklaratsioonis; kutsub komisjoni üles tagama, et ELi vabakaubanduslepingute rakendamine ei mõjutaks intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingus sätestatud paindlikkuse kasutamise võimalust, ning andma liikmesriikidele suuniseid, et julgustada vabatahtlikku litsentsimist kohese kohustusliku litsentsimise asemel; rõhutab, et vabakaubanduslepingutes ei tohiks keskenduda üksnes intellektuaalomandi standardite jõustamisele kolmandates riikides, vaid nendes peaks arvesse võtma mõju geneerilistele ja sarnastele bioloogilistele ravimitele ELis ja kolmandates riikides ning tagama regulatiivsete standardite kooskõlastamise; |
| --- | --- |

163.

o

o o

| 164. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

164.

---

(1)  ELT C 263, 25.7.2018, lk 4.

(2)  ELT C 433, 23.12.2019, lk 153.

(3)  ELT C 270, 7.7.2021, lk 2.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0205.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0228.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0226.

(7)  EÜT L 18, 22.1.2000, lk 1.

(8)  EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67.

(9)  ELT L 136, 30.04.2004, lk 1.

(10)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 1.

(11)  ELT L 276, 20.10.2010, lk 33.

(12)  ELT L 158, 27.5.2014, lk 1.

(13)  ELT L 153, 11.6.2019, lk 1.

(14)  ELT L 107, 26.3.2021, lk 1.

(15)  ELT L 170, 12.5.2021, lk 1.

(16)  Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. novembri 2020. aasta määrus, milles käsitletakse Euroopa Ravimiameti suuremat rolli kriisiks valmisolekus ja kriisiohjamises ravimite ja meditsiiniseadmete valdkonnas (COM(2020)0725); ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. novembri 2020. aasta määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 851/2004, millega asutatakse haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus (COM(2020)0726); ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. novembri 2020. aasta määrus, milles käsitletakse tõsiseid piiriüleseid terviseohtusid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1082/2013/EL (COM(2020)0727).

(17)  ELT C 450, 28.12.2020, lk 1.

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 536/2014, milles käsitletakse inimtervishoius kasutatavate ravimite kliinilisi uuringuid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/20/EÜ (ELT L 158, 27.5.2014, lk 1).

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1725, 23. oktoober 2018, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

(22)  ELT C 385, 22.9.2021, lk 59.

---

Neljapäev, 25. november 2021

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/69 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/69

---

P9_TA(2021)0472

Seadusliku rände poliitika ja õigus

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile seadusliku rände poliitika ja õiguse kohta (2020/2255(INL))

(2022/C 224/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 79, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 79,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 45, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 45,

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, eelkõige selle 5., 10., 12. ja 16. põhimõtet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, eelkõige selle 5., 10., 12. ja 16. põhimõtet,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, eelkõige protokolli 4 artiklit 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, eelkõige protokolli 4 artiklit 2,

| — | võttes arvesse aastatel 2003–2021 välja töötatud seaduslikku rännet käsitlevat liidu acquis’d, mis reguleerib riiki sisenemise ja seal elamise tingimusi ning liidus töötavate kolmandate riikide kodanike õigusi, sealhulgas järgmisi õigusakte: |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aastatel 2003–2021 välja töötatud seaduslikku rännet käsitlevat liidu acquis’d, mis reguleerib riiki sisenemise ja seal elamise tingimusi ning liidus töötavate kolmandate riikide kodanike õigusi, sealhulgas järgmisi õigusakte:

| — | Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2021. aasta direktiiv (EL) 2021/1883, mis käsitleb kolmandate riikide kodanike kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil riiki sisenemist ja seal elamise tingimusi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2009/50/EÜ (1), |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2021. aasta direktiiv (EL) 2021/1883, mis käsitleb kolmandate riikide kodanike kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil riiki sisenemist ja seal elamise tingimusi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2009/50/EÜ (1),

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/801 kolmandate riikide kodanike teadustegevuse, õpingute, praktika, vabatahtliku teenistuse, õpilasvahetusprogrammides või haridusprojektides osalemise ja au pair’ina töötamise eesmärgil riiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta (2), |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/801 kolmandate riikide kodanike teadustegevuse, õpingute, praktika, vabatahtliku teenistuse, õpilasvahetusprogrammides või haridusprojektides osalemise ja au pair’ina töötamise eesmärgil riiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta (2),

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/36/EL kolmandate riikide kodanike hooajatöötajatena riiki sisenemise ja seal viibimise tingimuste kohta (3), |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/36/EL kolmandate riikide kodanike hooajatöötajatena riiki sisenemise ja seal viibimise tingimuste kohta (3),

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/66/EL kolmandate riikide kodanike liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta ettevõtjasisese üleviimise korral (4), |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/66/EL kolmandate riikide kodanike liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta ettevõtjasisese üleviimise korral (4),

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/98/EL kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta (5), |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/98/EL kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta (5),

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiiv 2009/52/EÜ, millega sätestatakse ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele kohaldatavate karistuste ja meetmete miinimumnõuded (6), |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiiv 2009/52/EÜ, millega sätestatakse ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele kohaldatavate karistuste ja meetmete miinimumnõuded (6),

| — | nõukogu 25. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/109/EÜ pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta (7), |
| --- | --- |

—

nõukogu 25. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/109/EÜ pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta (7),

| — | nõukogu 22. septembri 2003. aasta direktiiv 2003/86/EÜ perekonna taasühinemise õiguse kohta (8), |
| --- | --- |

—

nõukogu 22. septembri 2003. aasta direktiiv 2003/86/EÜ perekonna taasühinemise õiguse kohta (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/95/EL, mis käsitleb nõudeid, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et kvalifitseeruda rahvusvahelise kaitse saajaks, ning nõudeid pagulaste või täiendava kaitse saamise kriteeriumidele vastavate isikute ühetaolisele seisundile ja antava kaitse sisule (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/95/EL, mis käsitleb nõudeid, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et kvalifitseeruda rahvusvahelise kaitse saajaks, ning nõudeid pagulaste või täiendava kaitse saamise kriteeriumidele vastavate isikute ühetaolisele seisundile ja antava kaitse sisule (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/589, milles käsitletakse Euroopa tööturuasutuste võrgustikku (EURESe võrgustik), töötajate juurdepääsu liikuvusteenustele ja tööturgude edasist integratsiooni ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 492/2011 ja (EL) nr 1296/2013 (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/589, milles käsitletakse Euroopa tööturuasutuste võrgustikku (EURESe võrgustik), töötajate juurdepääsu liikuvusteenustele ja tööturgude edasist integratsiooni ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 492/2011 ja (EL) nr 1296/2013 (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1149, millega asutatakse Euroopa Tööjõuamet, muudetakse määrusi (EÜ) nr 883/2004, (EL) nr 492/2011 ja (EL) 2016/589 ning tunnistatakse kehtetuks otsus (EL) 2016/344 (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1149, millega asutatakse Euroopa Tööjõuamet, muudetakse määrusi (EÜ) nr 883/2004, (EL) nr 492/2011 ja (EL) 2016/589 ning tunnistatakse kehtetuks otsus (EL) 2016/344 (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24. juuni 2021. aasta järeldusi COVID-19 ja rände kohta, eriti punkti 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24. juuni 2021. aasta järeldusi COVID-19 ja rände kohta, eriti punkti 12,

| — | võttes arvesse ELi hädaolukorra usaldusfondi Aafrika jaoks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi hädaolukorra usaldusfondi Aafrika jaoks,

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 29. märtsi 2019. aasta töödokumenti seaduslikku rännet käsitlevate ELi õigusaktide toimivuskontrolli kohta (edaspidi „toimivuskontroll“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 29. märtsi 2019. aasta töödokumenti seaduslikku rännet käsitlevate ELi õigusaktide toimivuskontrolli kohta (edaspidi „toimivuskontroll“),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. mai 2015. aasta teatist „Euroopa rände tegevuskava“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. mai 2015. aasta teatist „Euroopa rände tegevuskava“,

| — | võttes arvesse komisjoni 24. novembri 2020. aasta teatist „Integratsiooni ja kaasamise tegevuskava aastateks 2021–2027“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. novembri 2020. aasta teatist „Integratsiooni ja kaasamise tegevuskava aastateks 2021–2027“,

| — | võttes arvesse komisjoni 6. aprilli 2016. aasta teatist „Euroopa ühise varjupaigasüsteemi reformimine ja seaduslike võimaluste parandamine Euroopasse jõudmiseks“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. aprilli 2016. aasta teatist „Euroopa ühise varjupaigasüsteemi reformimine ja seaduslike võimaluste parandamine Euroopasse jõudmiseks“,

| — | võttes arvesse komisjoni 12. septembri 2018. aasta teatist „Rohkem võimalusi seaduslikult Euroopasse sisenemiseks: tasakaalustatud ja tervikliku rändepoliitika lahutamatu osa“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. septembri 2018. aasta teatist „Rohkem võimalusi seaduslikult Euroopasse sisenemiseks: tasakaalustatud ja tervikliku rändepoliitika lahutamatu osa“,

| — | võttes arvesse komisjoni 23. septembri 2020. aasta teatist „Uus rände- ja varjupaigalepe“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. septembri 2020. aasta teatist „Uus rände- ja varjupaigalepe“,

| — | võttes arvesse 11. ja 12. novembril 2015. aastal Vallettas toimunud ELi ja Aafrika rändeteemalisel tippkohtumisel vastu võetud tegevuskava ja poliitilist deklaratsiooni, eelkõige neid osi, mis käsitlevad seaduslikku rännet ja liikuvust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. ja 12. novembril 2015. aastal Vallettas toimunud ELi ja Aafrika rändeteemalisel tippkohtumisel vastu võetud tegevuskava ja poliitilist deklaratsiooni, eelkõige neid osi, mis käsitlevad seaduslikku rännet ja liikuvust,

| — | võttes arvesse komisjoni 11. juuni 2021. aasta pressiteadet „Talent Partnerships: Commission launches new initiative to address EU skills shortages and improve migration cooperation with partner countries“ (Talendipartnerlus: komisjon käivitab uue algatuse, et tegeleda ELi oskuste nappusega ja parandada rändealast koostööd partnerriikidega), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. juuni 2021. aasta pressiteadet „Talent Partnerships: Commission launches new initiative to address EU skills shortages and improve migration cooperation with partner countries“ (Talendipartnerlus: komisjon käivitab uue algatuse, et tegeleda ELi oskuste nappusega ja parandada rändealast koostööd partnerriikidega),

| — | võttes arvesse komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse 23. aprilli 2020. aasta uuringut „Immigrant Key Workers: Their Contribution to Europe’s COVID-19 Response“ (Sisserändajatest olulise tähtsusega töötajad: nende panus Euroopa reageerimisel COVID-19 pandeemiale) ja selle keskuse 19. mai 2020. aasta tehnilist aruannet „A vulnerable workforce: Migrant workers in the COVID-19 pandemic“ (Kaitsetu tööjõud: sisserändajatest töötajad COVID-19 pandeemia olukorras), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse 23. aprilli 2020. aasta uuringut „Immigrant Key Workers: Their Contribution to Europe’s COVID-19 Response“ (Sisserändajatest olulise tähtsusega töötajad: nende panus Euroopa reageerimisel COVID-19 pandeemiale) ja selle keskuse 19. mai 2020. aasta tehnilist aruannet „A vulnerable workforce: Migrant workers in the COVID-19 pandemic“ (Kaitsetu tööjõud: sisserändajatest töötajad COVID-19 pandeemia olukorras),

| — | võttes arvesse oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni olukorra kohta Vahemerel ja vajaduse kohta töötada välja ELi terviklik rändekäsitus (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni olukorra kohta Vahemerel ja vajaduse kohta töötada välja ELi terviklik rändekäsitus (12),

| — | võttes arvesse oma 19. juuni 2020. aasta resolutsiooni piiriüleste ja hooajatöötajate kaitse kohta Euroopas seoses COVID-19 kriisiga (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. juuni 2020. aasta resolutsiooni piiriüleste ja hooajatöötajate kaitse kohta Euroopas seoses COVID-19 kriisiga (13),

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2021. aasta resolutsiooni seadusliku töörände uute viiside kohta, mis põhineb kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni algatusraportil (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2021. aasta resolutsiooni seadusliku töörände uute viiside kohta, mis põhineb kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni algatusraportil (14),

| — | võttes arvesse oma sisepoliitika peadirektoraadi kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakonna 2015. aasta septembri uuringut „Exploring new avenues for legislation for labour migration to the European Union“ (Uute võimaluste otsimine Euroopa Liidu suunalise töörände reguleerimiseks), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma sisepoliitika peadirektoraadi kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakonna 2015. aasta septembri uuringut „Exploring new avenues for legislation for labour migration to the European Union“ (Uute võimaluste otsimine Euroopa Liidu suunalise töörände reguleerimiseks),

| — | võttes arvesse oma sisepoliitika peadirektoraadi kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakonna 2015. aasta oktoobri uuringut „EU cooperation with third countries in the field of migration“ (ELi koostöö kolmandate riikidega rände valdkonnas), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma sisepoliitika peadirektoraadi kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakonna 2015. aasta oktoobri uuringut „EU cooperation with third countries in the field of migration“ (ELi koostöö kolmandate riikidega rände valdkonnas),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2019. aasta märtsi uuringut „The cost of non-Europe in the area of legal migration“ (Seadusliku rände valdkonnas Euroopa mõõtme puudumisest tulenevad kulud), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2019. aasta märtsi uuringut „The cost of non-Europe in the area of legal migration“ (Seadusliku rände valdkonnas Euroopa mõõtme puudumisest tulenevad kulud),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2021. aasta uuringut „Legal migration policy and law – European added value assessment“ (Seadusliku rände poliitika ja õigus – Euroopa lisaväärtuse hinnang), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2021. aasta uuringut „Legal migration policy and law – European added value assessment“ (Seadusliku rände poliitika ja õigus – Euroopa lisaväärtuse hinnang),

| — | võttes arvesse Euroopa rändevõrgustiku uuringuid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa rändevõrgustiku uuringuid,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, eriti selle artiklit 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, eriti selle artiklit 13,

| — | võttes arvesse 19. detsembril 2018. aastal sõlmitud ülemaailmse turvalise, korrakohase ja seadusliku rände kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19. detsembril 2018. aastal sõlmitud ülemaailmse turvalise, korrakohase ja seadusliku rände kokkulepet,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni Rahvusvahelisel Töökonverentsil vastu võetud rahvusvahelisi tööstandardeid töörände asjus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni Rahvusvahelisel Töökonverentsil vastu võetud rahvusvahelisi tööstandardeid töörände asjus,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembril 1990. aastal vastu võetud rahvusvahelist konventsiooni kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembril 1990. aastal vastu võetud rahvusvahelist konventsiooni kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse kohta,

| — | võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni uuringuid seadusliku rände kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni uuringuid seadusliku rände kohta,

| — | võttes arvesse rändajate inimõigustega tegeleva ÜRO eriraportööri tööd ja aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rändajate inimõigustega tegeleva ÜRO eriraportööri tööd ja aruandeid,

| — | võttes arvesse ülemaailmse arengu keskuse 15. juuli 2019. aasta uuringut „Maximizing the Shared Benefits of Legal Migration Pathways: Lessons from Germany’s Skills Partnerships“ (Seadusliku rände võimaluste ühise kasu maksimeerimine: Saksamaa oskuste partnerluste õppetunnid), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ülemaailmse arengu keskuse 15. juuli 2019. aasta uuringut „Maximizing the Shared Benefits of Legal Migration Pathways: Lessons from Germany’s Skills Partnerships“ (Seadusliku rände võimaluste ühise kasu maksimeerimine: Saksamaa oskuste partnerluste õppetunnid),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni 2020. aasta oktoobri Aafrika aruannet „Africa Migration Report: Challenging the Narrative“ (Rändearuanne Aafrika kohta: narratiivi vaidlustamine), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni 2020. aasta oktoobri Aafrika aruannet „Africa Migration Report: Challenging the Narrative“ (Rändearuanne Aafrika kohta: narratiivi vaidlustamine),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2021. aasta augusti uuringut „The European Commission’s New Pact on Migration and Asylum – Horizontal substitute impact assessment“ (Euroopa Komisjoni uus rände- ja varjupaigalepe – horisontaalne asendav mõjuhinnang), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2021. aasta augusti uuringut „The European Commission’s New Pact on Migration and Asylum – Horizontal substitute impact assessment“ (Euroopa Komisjoni uus rände- ja varjupaigalepe – horisontaalne asendav mõjuhinnang),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 47 ja 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 47 ja 54,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0314/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0314/2021),

| A. | arvestades, et töörännet käsitlevate kehtivate õigusaktide nõuetekohane rakendamine on sama oluline kui uute õigusaktide ettepanekud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et töörännet käsitlevate kehtivate õigusaktide nõuetekohane rakendamine on sama oluline kui uute õigusaktide ettepanekud;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 79 lõikes 1 on sätestatud, et „liit töötab välja ühise sisserändepoliitika, mille eesmärk on tagada kõigil etappidel sisserändevoogude tõhus juhtimine, liikmesriikides seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike õiglane kohtlemine ning tõhusamad meetmed ebaseadusliku sisserände ja inimkaubanduse ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks“; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 79 lõikes 1 on sätestatud, et „liit töötab välja ühise sisserändepoliitika, mille eesmärk on tagada kõigil etappidel sisserändevoogude tõhus juhtimine, liikmesriikides seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike õiglane kohtlemine ning tõhusamad meetmed ebaseadusliku sisserände ja inimkaubanduse ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks“;

| C. | arvestades, et liit on naaberriikides inimkapitali arendamise üks peamisi investoreid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et liit on naaberriikides inimkapitali arendamise üks peamisi investoreid;

| D. | arvestades, et seadusliku sisserände lisavõimaluste loomine liidu tasandil võib aidata anda liikmesriikidele vahendi demograafiliste probleemidega nõuetekohaselt toimetulemiseks, samuti rahuldada tööturu nõudmisi, mida riigi tööjõud ei suuda täita, ning parandada oskuste vastavusse viimist tööturu vajadustega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et seadusliku sisserände lisavõimaluste loomine liidu tasandil võib aidata anda liikmesriikidele vahendi demograafiliste probleemidega nõuetekohaselt toimetulemiseks, samuti rahuldada tööturu nõudmisi, mida riigi tööjõud ei suuda täita, ning parandada oskuste vastavusse viimist tööturu vajadustega;

| E. | arvestades, et liikmesriikides elas 2020. aastal seaduslikult 23 miljonit kolmandate riikide kodanikku, mis teeb umbes 5,1 % kogu liidu rahvaarvust (15), |
| --- | --- |

E.

arvestades, et liikmesriikides elas 2020. aastal seaduslikult 23 miljonit kolmandate riikide kodanikku, mis teeb umbes 5,1 % kogu liidu rahvaarvust (15),

| F. | arvestades, et pikaajaliste elamislubade madal väljastamise määr osutab võimalikule vajadusele parandada nende atraktiivsust, mida võiks saavutada direktiivi 2003/109/EÜ läbivaatamisega, et selgitada ELi pikaajalise elamisloa omamise eeliseid ja ühtlustada riiklikke õigusnorme; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et pikaajaliste elamislubade madal väljastamise määr osutab võimalikule vajadusele parandada nende atraktiivsust, mida võiks saavutada direktiivi 2003/109/EÜ läbivaatamisega, et selgitada ELi pikaajalise elamisloa omamise eeliseid ja ühtlustada riiklikke õigusnorme;

| G. | arvestades, et vastavalt Euroopa Komisjoni 17. juunil 2020. aastal vastu võetud aruandele demograafiliste muutuste mõju kohta (16) on liidu rahvastiku mediaanvanus praegu 44 aastat, see on aastaid tõusnud ja tõuseb veel vähemalt kahe aastakümne jooksul; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et vastavalt Euroopa Komisjoni 17. juunil 2020. aastal vastu võetud aruandele demograafiliste muutuste mõju kohta (16) on liidu rahvastiku mediaanvanus praegu 44 aastat, see on aastaid tõusnud ja tõuseb veel vähemalt kahe aastakümne jooksul;

| H. | arvestades, et see tähendab, et liit seisab järgmistel kümnenditel silmitsi asjaoluga, et üha suurem osa rahvastikust koosneb 65-aastastest ja vanematest, samas peaks tööealise elanikkonna osakaal prognooside kohaselt samal ajavahemikul vähenema; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et see tähendab, et liit seisab järgmistel kümnenditel silmitsi asjaoluga, et üha suurem osa rahvastikust koosneb 65-aastastest ja vanematest, samas peaks tööealise elanikkonna osakaal prognooside kohaselt samal ajavahemikul vähenema;

| I. | arvestades, et toimivuskontrollis märgitakse, et kehtivatel seaduslikku rännet käsitlevatel liidu õigusnormidel on olnud piiratud mõju liidu tööturu ja majanduse jaoks vajalike oskuste ja annetega inimeste ligimeelitamisel ning et praegune õigusraamistik on killustunud ja selles esineb mitmeid puudujääke ja rakendamisprobleeme; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et toimivuskontrollis märgitakse, et kehtivatel seaduslikku rännet käsitlevatel liidu õigusnormidel on olnud piiratud mõju liidu tööturu ja majanduse jaoks vajalike oskuste ja annetega inimeste ligimeelitamisel ning et praegune õigusraamistik on killustunud ja selles esineb mitmeid puudujääke ja rakendamisprobleeme;

| J. | arvestades, et toimivuskontrolli peamistes järeldustes rõhutatakse, et tõhus seadusliku rände poliitika on rändevoogude haldamisel keskse tähtsusega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et toimivuskontrolli peamistes järeldustes rõhutatakse, et tõhus seadusliku rände poliitika on rändevoogude haldamisel keskse tähtsusega;

| K. | arvestades, et volinik Ylva Johansson märkis 11. juunil 2021 toimunud talendipartnerluse avaüritusel, et komisjoni strateegiline eesmärk on asendada ebaseaduslik ränne seaduslike sisserändevõimalustega (17); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et volinik Ylva Johansson märkis 11. juunil 2021 toimunud talendipartnerluse avaüritusel, et komisjoni strateegiline eesmärk on asendada ebaseaduslik ränne seaduslike sisserändevõimalustega (17);

| L. | arvestades, et viisameetmed võivad olla positiivne ajend kolmandate riikide kaasamiseks; arvestades, et hiljuti läbi vaadatud viisaeeskirja täielik rakendamine (18) ja lisapingutused viisalihtsustuse nimel kolmandate riikidega on osa uues rände- ja varjupaigaleppes esitatud terviklikust lähenemisviisist rändepoliitikale; arvestades, et parem koostöö ja suurem teabevahetus aitaks tuvastada viisade kuritarvitamist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et viisameetmed võivad olla positiivne ajend kolmandate riikide kaasamiseks; arvestades, et hiljuti läbi vaadatud viisaeeskirja täielik rakendamine (18) ja lisapingutused viisalihtsustuse nimel kolmandate riikidega on osa uues rände- ja varjupaigaleppes esitatud terviklikust lähenemisviisist rändepoliitikale; arvestades, et parem koostöö ja suurem teabevahetus aitaks tuvastada viisade kuritarvitamist;

| M. | arvestades, et liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelised partnerlusraamistikud võivad olla olulised vahendid seaduslike võõrtöötajate oskuste ja kvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise kiirendamisel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelised partnerlusraamistikud võivad olla olulised vahendid seaduslike võõrtöötajate oskuste ja kvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise kiirendamisel;

| N. | arvestades, et mitu liikmesriiki on juba sõlminud edukaid partnerlusi kolmandate riikidega, et luua seaduslikud võimalused töörändeks ning viia tööturu vajadused oskustega vastavusse väiksemas ulatuses ja katseprojektide abil; arvestades, et talendipartnerlused peaksid tuginema nendest projektidest saadud positiivsetele kogemustele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et mitu liikmesriiki on juba sõlminud edukaid partnerlusi kolmandate riikidega, et luua seaduslikud võimalused töörändeks ning viia tööturu vajadused oskustega vastavusse väiksemas ulatuses ja katseprojektide abil; arvestades, et talendipartnerlused peaksid tuginema nendest projektidest saadud positiivsetele kogemustele;

| O. | arvestades, et uuendatud Euroopa integratsioonipartnerlus uurib koos sotsiaal- ja majanduspartneritega võimalusi laiendada tulevast koostööd töörände valdkonnale; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et uuendatud Euroopa integratsioonipartnerlus uurib koos sotsiaal- ja majanduspartneritega võimalusi laiendada tulevast koostööd töörände valdkonnale;

| P. | arvestades, et oskuste mittevastavus liikmesriikide tööturgude vajadustele on osutunud liidu jaoks väga kulukaks, mistõttu Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 2018. aasta uuringu kohaselt kaotab liidu majandus aastas üle 2 % tootlikkusest (19); arvestades, et uuringus märgitakse, et mittevastavus esineb kõigil oskuste tasemetel, alates kokkadest ja veoautojuhtidest kuni arstide ja õpetajateni; arvestades, et selles uuringus kinnitatakse, et praegused õigusnormid ei ole piisavad, et tagada Euroopa Liidu majanduse konkurentsivõime säilimine lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis ning vastata liikmesriikide tööturgude vajadustele; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et oskuste mittevastavus liikmesriikide tööturgude vajadustele on osutunud liidu jaoks väga kulukaks, mistõttu Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 2018. aasta uuringu kohaselt kaotab liidu majandus aastas üle 2 % tootlikkusest (19); arvestades, et uuringus märgitakse, et mittevastavus esineb kõigil oskuste tasemetel, alates kokkadest ja veoautojuhtidest kuni arstide ja õpetajateni; arvestades, et selles uuringus kinnitatakse, et praegused õigusnormid ei ole piisavad, et tagada Euroopa Liidu majanduse konkurentsivõime säilimine lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis ning vastata liikmesriikide tööturgude vajadustele;

| Q. | arvestades, et 2017. aastal oli ligikaudu 3,1 miljonit kolmandate riikide kodanikku, kellel oli ELi pikaajalise elaniku luba, võrreldes ligikaudu 7,1 miljoniga, kellel oli riiklik pikaajaline elamisluba (20); |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 2017. aastal oli ligikaudu 3,1 miljonit kolmandate riikide kodanikku, kellel oli ELi pikaajalise elaniku luba, võrreldes ligikaudu 7,1 miljoniga, kellel oli riiklik pikaajaline elamisluba (20);

| R. | arvestades, et direktiivi 2011/98/EL kaks peamist eesmärki on lihtsustada ühendatud töö- ja elamisloa taotlemise menetlusi ning pakkuda võrdset kohtlemist; arvestades, et selle direktiivi hindamisel, mis on toimivuskontrolli osa, ja direktiivi rakendamisaruandes tehti kindlaks mitu puudujääki nende eesmärkide saavutamisel; arvestades, et nende puudujääkide kõrvaldamiseks kuulutas komisjon uues rände- ja varjupaigaleppes välja mitu uut algatust, sealhulgas nimetatud direktiivi läbivaatamise; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et direktiivi 2011/98/EL kaks peamist eesmärki on lihtsustada ühendatud töö- ja elamisloa taotlemise menetlusi ning pakkuda võrdset kohtlemist; arvestades, et selle direktiivi hindamisel, mis on toimivuskontrolli osa, ja direktiivi rakendamisaruandes tehti kindlaks mitu puudujääki nende eesmärkide saavutamisel; arvestades, et nende puudujääkide kõrvaldamiseks kuulutas komisjon uues rände- ja varjupaigaleppes välja mitu uut algatust, sealhulgas nimetatud direktiivi läbivaatamise;

| S. | arvestades, et tehnoloogia areng on muutnud maailma toimimist ning tekitanud olukorra, kus paljud liidu töötajad ja füüsilisest isikust ettevõtjad teevad kaugtööd, arvestades, et kaugtöötajad jäävad praegu juriidiliselt nn halli alasse, sest nad ei saa taotleda liikmesriigis traditsioonilist tööluba (21); |
| --- | --- |

S.

arvestades, et tehnoloogia areng on muutnud maailma toimimist ning tekitanud olukorra, kus paljud liidu töötajad ja füüsilisest isikust ettevõtjad teevad kaugtööd, arvestades, et kaugtöötajad jäävad praegu juriidiliselt nn halli alasse, sest nad ei saa taotleda liikmesriigis traditsioonilist tööluba (21);

| T. | arvestades, et mitu liikmesriiki on võtnud kasutusele nn digiränduri viisa, mille eesmärk on lihtsustada kaugtöötajate või kaugtööd tegevate füüsilisest isikust ettevõtjate elamist liikmesriigis ja lubada neil tööd teha (22); |
| --- | --- |

T.

arvestades, et mitu liikmesriiki on võtnud kasutusele nn digiränduri viisa, mille eesmärk on lihtsustada kaugtöötajate või kaugtööd tegevate füüsilisest isikust ettevõtjate elamist liikmesriigis ja lubada neil tööd teha (22);

| U. | arvestades, et liidus toimub pandeemiajärgne majanduse taastumine; arvestades, et seaduslikku töörännet käsitlevad täiustatud õigusnormid on liidu majanduse taastamisel otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et liidus toimub pandeemiajärgne majanduse taastumine; arvestades, et seaduslikku töörännet käsitlevad täiustatud õigusnormid on liidu majanduse taastamisel otsustava tähtsusega;

| V. | arvestades, et komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse 23. aprilli 2020. aasta uuringu „Immigrant Key Workers: Their Contribution to Europe’s COVID-19 Response“ (Sisserändajatest olulise tähtsusega töötajad: nende panus Euroopa reageerimisel COVID-19 puhangule) kohaselt on liidus keskmiselt 13 % ühiskonnale olulistest töötajatest sisserändajad, mis näitab, et neil oli ülioluline roll liidu suutlikkuses COVID-19 pandeemiaga toime tulla; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse 23. aprilli 2020. aasta uuringu „Immigrant Key Workers: Their Contribution to Europe’s COVID-19 Response“ (Sisserändajatest olulise tähtsusega töötajad: nende panus Euroopa reageerimisel COVID-19 puhangule) kohaselt on liidus keskmiselt 13 % ühiskonnale olulistest töötajatest sisserändajad, mis näitab, et neil oli ülioluline roll liidu suutlikkuses COVID-19 pandeemiaga toime tulla;

| W. | arvestades, et seaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike elamisõiguse ja nende tööandja vaheline otsene seos tekitab võimaluse selliste kodanike tööalaseks ärakasutamiseks; arvestades, et on kutsutud üles selliseid lube järk-järgult kaotama ja selle asemel lubama seaduslikult riigis viibivatel kolmandate riikide kodanikel vahetada tööandjat ilma tööluba kaotamata (23); |
| --- | --- |

W.

arvestades, et seaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike elamisõiguse ja nende tööandja vaheline otsene seos tekitab võimaluse selliste kodanike tööalaseks ärakasutamiseks; arvestades, et on kutsutud üles selliseid lube järk-järgult kaotama ja selle asemel lubama seaduslikult riigis viibivatel kolmandate riikide kodanikel vahetada tööandjat ilma tööluba kaotamata (23);

| X. | arvestades, et direktiivis 2009/52/EÜ on sätestatud karistused ja meetmed, mida saab kasutada tööandjate suhtes, kes kasutavad ära ebaseaduslikult riigis viibivaid kolmandate riikide töötavaid kodanikke; arvestades, et liitu seaduslikult sisenenud kolmandate riikide kodanikke saab samuti ära kasutada ja neile peaks laienema samaväärne kaitse; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et direktiivis 2009/52/EÜ on sätestatud karistused ja meetmed, mida saab kasutada tööandjate suhtes, kes kasutavad ära ebaseaduslikult riigis viibivaid kolmandate riikide töötavaid kodanikke; arvestades, et liitu seaduslikult sisenenud kolmandate riikide kodanikke saab samuti ära kasutada ja neile peaks laienema samaväärne kaitse;

| Y. | arvestades, et Euroopa Tööjõuamet on tugevdanud oma piiriülest tegevussuutlikkust, et toetada ja tugevdada riiklikke tööinspektsioone ja ametiasutusi ning sotsiaalpartnereid, et edendada õiglast tööjõu liikuvust ning võidelda piiriüleste pettuste ja kuritarvituste vastu; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et Euroopa Tööjõuamet on tugevdanud oma piiriülest tegevussuutlikkust, et toetada ja tugevdada riiklikke tööinspektsioone ja ametiasutusi ning sotsiaalpartnereid, et edendada õiglast tööjõu liikuvust ning võidelda piiriüleste pettuste ja kuritarvituste vastu;

| 1. | on seisukohal, et kuna andmete kohaselt on 2050. aastaks 65-aastaste ja vanemate inimeste osakaal liidu rahvastikus hinnanguliselt ligikaudu üks kolmandik (24), mis põhjustab märkimisväärset tööjõupuudust kõigil oskuste tasemetel (25), siis selleks, et tulla toime liikmesriikide tulevaste demograafiliste probleemidega, peab liit pakkuma uusi võimalusi seaduslikuks töörändeks liitu, võttes samas arvesse asjaolu, et liikmesriikide tööturud on erinevad ning seisavad silmitsi erinevate tööjõupuuduse liikide ja probleemidega; on arvamusel, et sellised uued võimalused on hädavajalikud, et suurendada liidu majanduse konkurentsivõimet ja üleilmset mõju demokraatia, õigusriigi, inimõiguste ning kaupade ja teenuste vabakaubanduse eestvedajana ning kliimamuutuste vastase võitluse juhina; märgib, et need uued võimalused peaksid tagama inimväärsed töötingimused ja vähendama kolmandatest riikidest pärit töötajate ärakasutamist; märgib lisaks, et juhul kui vähendatakse seadusliku töörände takistusi ja kolmandatest riikidest pärit töötajate diskrimineerimist tööturul, võib SKP pikaajaline kasv liidus olla hinnanguliselt 74 miljardit eurot aastas (26); tunneb muret selle pärast, et seadusliku töörände ees seisvad suured tõkked vähendavad liidu atraktiivsust ülemaailmses konkureerimises kõigi oskustasemete töötajate pärast; rõhutab, et uute seaduslike kanalite loomine, mis võimaldavad rändajatel tööle asumiseks liitu siseneda, võiks suurendada SKPd aastas kuni 37,6 miljardi euro võrra (27); |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab, et komisjon esitaks 31. jaanuariks 2022 ELi toimimise lepingu artikli 79 lõike 2, eriti selle punktide a ja b alusel õigusakti ettepaneku, mis toimiks ettepanekute paketina, mille eesmärk oleks hõlbustada ja edendada tööle kandideerivate või juba tööluba omavate seaduslikult sisse rändavate kolmandate riikide kodanike liidu territooriumile sisenemist ja liikuvust liidus, ning mis ühtlustaks kehtivate seaduslikku rännet käsitlevate direktiivide sätteid, et seeläbi vähendada bürokraatiat, suurendada ühtlustamist, toetada põhiõiguseid, näiteks võrdset kohtlemist, ja takistada tööalast ärakasutamist, järgides käesoleva raporti lisas esitatud soovitusi; märgib, et selline uus õigusakt, millega toetatakse seaduslikku töörännet kolmandatest riikidest ja suuremat liikuvust, jääb praeguse tööjõu pakkumise ja nõudluse vahelise ebakõla üheks peamiseks lahenduseks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on seisukohal, et ELi talendireservi loomine, mis on mõeldud kolmandate riikide kodanikele, kes soovivad kandideerida tööle, et seaduslikult liikmesriiki rännata, ning tööandjatele, kes soovivad leida võimalikke töötajaid kolmandatest riikidest, oleks kavandatud õigusakti eesmärgi saavutamise oluline vahend, ning kutsub komisjoni üles lisama sellise talendireservi loomise oma ettepanekusse; teeb ettepaneku, et komisjon liidaks talendireservile ELi talentide kaugtöövõrgustiku, mis võimaldaks kolmandate riikide kodanikel teha kaugtööd muus liikmesriigis kui nende elukohaliikmesriik, ning et komisjon ja liikmesriigid teeksid koostööd, et paremini mõista eeliseid ja probleeme, mida toob kolmandate riikide talentide kaugvärbamine, ning edendada rahvusvaheliste talentide õiglast kaugvärbamist; juhib tähelepanu sellele, et selline võrgustik oleks liikmesriikidele vabatahtlik; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toetab komisjoni 23. septembri 2020. aasta teatises uue rände- ja varjupaigaleppe kohta esitatud avaldust heas usus aset leidva lühiajalise liikuvuse soodustamise kohta, mis täiendab muid ELi pääsemise seaduslikke viise, eelkõige teadustöö või õpingute eesmärgil, et parandada eelkoostööd kolmandate riikidega, ning palub komisjonil seda suunda edasi uurida; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palub komisjonil võtta arvesse uuesti sõnastatud vastuvõtutingimuste direktiivi kohta sõlmitud Euroopa Parlamendi ja nõukogu osalise esialgse kokkuleppe artikli 15 lõiget 1, vähendades seeläbi varjupaigamenetluse lõpuleviimiseni kestva sunnitud tegevusetuse negatiivset mõju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kiidab heaks direktiivi (EL) 2021/1883 (läbivaadatud sinise kaardi direktiiv), kuid peab seda ebapiisavaks, kuna liidu tööturgudel on vaja ka madala ja keskmise kvalifikatsiooniga töötajaid, isegi kui need vajadused on eri suurusega; märgib, et liit sõltub sellistest töötajatest juba niisugustes olulistes sektorites nagu põllumajandus ja tervishoid (28); kutsub seetõttu komisjoni üles seadma prioriteediks lisada oma ettepanekusse kolmandatest riikidest pärit madala ja keskmise kvalifikatsiooniga töötajate kaugeleulatuv riiki lubamise kava, konsulteerides sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonnaga ning kajastades liikmesriikide vajadusi; kutsub komisjoni üles lisama sellise raamistiku loomist, millega valideeritakse ja tunnustatakse kolmandate riikide kodanike oskuseid ja kvalifikatsioone, muu hulgas kutseõppel saaduid, ning see raamistik peaks põhinema objektiivsetel ja ühtsetel kriteeriumidel, et hõlbustada nende inimeste varajast tööturule integreerimist; nõuab, et oskuste ja kvalifikatsioonide valideerimise ja tunnustamise raamistikuga tagatakse, et kolmandate riikide kodanikke koheldaks valideerimise ja tunnustamise käigus järjepidevalt õiglaselt, et raamistik võimaldaks tõhusate kavade ja menetluste kasutamist ning hõlbustaks teabe tõhusat ja lihtsat hankimist; ergutab komisjoni nõudma, et riiklikud ametiasutused jätkaksid üksteisega teabe ja parimate tavade jagamist; kutsub lisaks komisjoni üles edendama kõigi vahenditega, kaasa arvatud sihipäraste kampaaniate abil, läbivaadatud sinise kaardi direktiivi, sealhulgas idufirmades ja IT-sektoris, kus oskusi tunnustatakse samaväärselt kvalifikatsioonidega, nagu on sätestatud kõnealuse direktiivi artiklis 26, mida tuleb tõlgendada koos direktiivi I lisaga; tuletab siiski meelde, et ELi toimimise lepingu artikli 79 lõikes 5 sätestatakse, et see artikkel „ei mõjuta liikmesriikide õigust otsustada seda, kui palju lubada oma territooriumile kolmandate riikide kodanikke, kes saabuvad riiki töö otsimise eesmärgil kas palgatöötajana või füüsilisest isikust ettevõtjana“; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on arvamusel, et liit peab ligi tõmbama rohkem füüsilisest isikust ja muid ettevõtjaid ning edendama innovatsiooni, näiteks noorte liikuvuskavade ja digiränduritele mõeldud kavade kaudu; selleks et liit jääks maailmaturul asjakohaseks ja konkurentsivõimeliseks ning suurendaks oma majanduse paindlikkust, töökindlust, stabiilsust ja kasvu, luues samas uusi majandustegevuse ja tööhõive võimalusi, kutsub komisjoni üles lisama oma ettepanekusse objektiivsetel ja ühtsetel kriteeriumidel põhineva ja kogu liitu hõlmava riiki lubamise kava, mis on mõeldud füüsilisest isikust ja muudele ettevõtjatele, eelkõige neile, kes tegelevad väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ja idufirmade asutamisega, ning väga liikuvatele füüsilisest isikust ettevõtjatest kolmandate riikide kodanikele, näiteks kunstnikud ja kultuuritöötajad; rõhutab, et ette pandud kavad peavad sisaldama meetmeid, mis tugevdavad põhiõigusi ja edendavad kolmandatest riikidest pärit töötajate võrdset kohtlemist; on seisukohal, et komisjon peaks kehtestama viieaastase mitmekordse viisa, mis võimaldab selle kategooria kolmandate riikide kodanikel siseneda liitu kuni 90 päevaks aastas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab, et komisjon lisaks oma ettepanekusse kolmandate riikidega sõlmitavate talendipartnerluste raamistiku, milles liikmesriigid võiksid vabatahtlikult osaleda, mis on kohandatud nii saatva kui vastuvõtva riigi olukorrale ja kasuks ning mis peaks hõlmama oskustel põhinevaid kutseõppeprogramme, eelkõige sobivusteste, töökoha vaatlusi ja simulatsioone; palub komisjonil tagada, et raamistik võimaldaks Euroopa Parlamendil täiel määral täita oma kontrolli- ja hindamisrolli ning et ettepanek sisaldaks nõuetekohaseid mehhanisme tööalase ärakasutamise takistamiseks ja võrdse kohtlemise tagamiseks; rõhutab, et talendipartnerluste jaoks saab inspiratsiooni kehtivatest oskuspõhistest lepingutest liikmesriikides ning et talendipartnerluste arendamisel tuleks konsulteerida asjaomaste organisatsioonidega nii liikmesriikides kui ka kolmandates riikides; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on seisukohal, et rände valdkonnas on oluline järgida teistsugust ja tasakaalustatud lähenemisviisi liidu ja kolmandate riikide vahelistele suhetele; kutsub liitu üles püüdlema selle poole, et partnerriikidega sõlmitaks ametlikud kokkulepped rändealase liikuvuse kohta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle vaadata läbi direktiiv 2011/98/EL; märgib, et üks selle direktiivi eesmärke on lihtsustada ja ühtlustada liikmesriikides praegu lubade andmisele kehtivaid reegleid ning edendada võrdset kohtlemist, ning need eesmärgid ei ole täielikult saavutatud, kuna mõningaid selle direktiivi sätteid rakendatakse liidu piires erinevalt; on lisaks seisukohal, et komisjon peaks astuma vajalikud sammud, et tagada esmalt direktiivi nõuetekohane rakendamine liikmesriikide poolt, teiseks direktiivi muutmine nii, et ühtse loa taotluse saaks esitada nii liikmesriigis kui ka kolmandas riigis, ning kolmandaks, eesmärgiga reegleid veelgi lihtsustada ja ühtlustada, sissesõiduviisa saamise menetluse selge reguleerimine, et taotlejad ei peaks esitama ühtse loa saamiseks vajalikke dokumente kaks korda ning et vähendada töötajate sõltuvust ja nende ärakasutamise riski; juhib tähelepanu sellele, et taotluse esitamine liikmesriigis peaks olema võimalik ainult juhul, kui kolmanda riigi kodanikul on taotluse esitamise ajal elamisluba; palub komisjonil lisada sellised kõnealuse direktiivi muudatused oma ettepanekusse; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub, et komisjon lisaks oma ettepanekusse piiriülese nõustamisteenuste võrgustiku loomise, mida haldab komisjon ja mis on mõeldud kolmandatest riikidest pärit töötajate seaduslikuks rändeks, kusjuures iga liikmesriik määrab juhtiva asutuse, kes menetleb taotlusi ning koordineerib liidus töökohta taotlevatele või juba tööluba omavatele kolmandate riikide kodanikele nõu ja teabe andmist; rõhutab, et juhtivad ametiasutused peaksid vastutama kolmandatest riikidest pärit töötajaid käsitleva teabe jagamise eest liikmesriikide vahel, tegutsema talendireservi kontaktpunktidena nii töötajatele kui tööandjatele ning andma asjakohast teavet kolmandate riikide kodanikele, kes on huvitatud töö eesmärgil seaduslikult liitu sisse rändamisest; juhib tähelepanu sellele, et sellist teavet võiks edastada kas virtuaalselt või kolmandates riikides asuvate asjaomaste organite, näiteks liikmesriikide saatkondade või liidu delegatsioonide kaudu; palub, et juhtivad ametiasutused vastutaksid ka tiheda omavahelise koostöö eest seoses vastavalt direktiivile 2011/98/EL esitatud ühtse elamis- ja tööloa taotlustega, et vältida topeltesitamist ning julgustada tööandjaid kaaluma selle loa taotlemise võimalust ja toetada neid selle tegemisel; juhib tähelepanu asjaolule, et vaja on hõlbustada andmete, statistika ja tõendite kogumist ning tarvis on teabe jagamist liikmesriikide vahel, et parandada seadusliku rände acquis’ tõhusust ja tulemuslikkust; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub komisjoni üles lisama oma ettepanekusse direktiivi 2014/36/EL muudatuse, et anda selle direktiivi alusel väljastatud tööloa omanikele kolm kuud aega uue töö otsimiseks pärast oma eelmise tööandja juurest lahkumist, ilma et nende tööluba tühistataks, võimaldades neil kõnealuses liikmesriigis seaduslikult elada kuni selle aja lõpuni, mil neil on lubatud riigis viibida, kuid mitte kauem kui üheksa kuud, nagu on sätestatud nimetatud direktiivis, tingimusel et nad taotlevad kogu selle aja jooksul tööd mõne teise tööandja juures; et vältida tööalast ärakasutamist, kutsub lisaks komisjoni üles ergutama liikmesriike täielikult seda sätet kohaldama, ühendades sellega elamisload lahti tööandjast ja töökohast; kutsub komisjoni üles lisama oma ettepanekusse selle direktiivi muudatuse, mis võimaldaks liikmesriikidel pikendada hooajatöö eesmärgil väljastatud töölube kokku kuni viieks aastaks; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palub komisjonil lisada oma ettepanekusse direktiivi 2009/52/EÜ muudatuse, et kohandada direktiivi kohaldamisala nii, et see hõlmaks liidus seaduslikult elavaid kolmandate riikide kodanikke, kes töötavad liidus ja keda kasutatakse ära, kes peavad töötama tingimustes, mis kahjustavad nende tervist ja ohutust ning rikuvad nende inimväärikust, ning parandada võrdse kohtlemise sätete jõustamist, nagu kättesaadavad ja tõhusad kaebuste esitamise mehhanismid ning õiguskaitse kättesaadavus kõigile töötajatele ärakasutamise ja muude süütegude puhul; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on seisukohal, et direktiivi 2003/109/EÜ – mida kasutatakse liiga vähe ja mis ei sätesta tegelikku õigust liidusisesele liikuvusele – tuleks muuta, et võimaldada liikmesriigi pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanikel elada alaliselt teises liikmesriigis alates nende elamisloa väljastamise päevast tingimustel, mis on sarnased liidu kodanikele kohaldatavate tingimustega, ning vähendada liidu pikaajalise elaniku staatuse saamiseks vajalike aastate arvu viielt aastalt kolmele, ning palub, et komisjon lisaks need muudatused kõnealuse direktiivi peatsesse läbivaatamisse; tunnistab, et pidev ühes liikmesriigis elamine on üks aspekte, mis soodustab isiku nõuetekohast integreerumist kogukonda enne, kui see isik otsustab elada teises liikmesriigis; palub komisjonil lisada need muudatused oma ettepanekusse; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on seisukohal, et käesolevas raportis esitatud ettepanekute jaoks on vaja piisavat rahastamist, ning leiab, et taotletava ettepaneku finantsmõju tuleks katta liidu asjaomasest eelarveeraldisest; |
| --- | --- |

15.

| 16. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja lisas toodud soovitused komisjonile ja nõukogule ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  ELT L 382, 28.10.2021, lk 1.

(2)  ELT L 132, 21.5.2016, lk 21.

(3)  ELT L 94, 28.3.2014, lk 375.

(4)  ELT L 157, 27.5.2014, lk 1.

(5)  ELT L 343, 23.12.2011, lk 1.

(6)  ELT L 168, 30.6.2009, lk 24.

(7)  ELT L 16, 23.1.2004, lk 44.

(8)  ELT L 251, 3.10.2003, lk 12.

(9)  ELT L 337, 20.12.2011, lk 9.

(10)  ELT L 107, 22.4.2016, lk 1.

(11)  ELT L 186, 11.7.2019, lk 21.

(12)  ELT C 58, 15.2.2018, lk 9.

(13)  ELT C 362, 8.9.2021, lk 82.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0260.

(15)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20210325-2#:~:text=On%201%20January%202020%2C%2023,5.1%25%20of%20the%20EU%20population

(16)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/demography_report_2020_n.pdf

(17)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_21_2921

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 810/2009, millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri (viisaeeskiri) (ELT L 243, 15.9.2009, lk 1).

(19)  https://www.eesc.europa.eu/en/news-media/press-releases/skills-mismatches-eu-businesses-are-losing-millions-and-will-be-losing-even-more

(20)  https://ec.europa.eu/migrant-integration/librarydoc/report-on-the-implementation-of-directive-2003/109/ec-on-the-status-of-long-term-foreign-residents

(21)  https://www.etiasvisa.com/etias-news/digital-nomad-visas-eu-countries#:~:text=The%20digital%20nomad%20visa%20allows,are%20reviewed%20within%2030%20days

(22)  Samas.

(23)  https://picum.org/wp-content/uploads/2021/03/Designing-labour-migration-policies-to-promote-decent-work-EN.pdf

(24)  „Ageing Europe – Looking at the lives of older people in the EU“ (Vananev Euroopa – vaade eakate elule ELis), 2020. aasta väljaanne.

(25)  https://www.eesc.europa.eu/en/news-media/press-releases/skills-mismatches-eu-businesses-are-losing-millions-and-will-be-losing-even-more

(26)  Navarra, C. ja Fernandes, M., Legal migration policy and law – European Added Value Assessment (Seadusliku rände poliitika ja õigus – Euroopa lisaväärtuse hinnang), EPRS, 2021, koos I ja II lisaga.

(27)  Samas.

(28)  https://knowledge4policy.ec.europa.eu/publication/immigrant-key-workers-their-contribution-europes-covid-19-response_en

---

RESOLUTSIOONI LISA:

SOOVITUSED TAOTLETAVA ETTEPANEKU SISU KOHTA

1. soovitus (ELi talendireservi loomine seaduslikult sisse rändavate kolmandate riikide kodanikele)

| — | Euroopa Parlament on seisukohal, et vastuvõetav seadusandlik akt peaks looma ELi talendireservi ja sellega seotud platvormi kolmandate riikide kodanikele, kes soovivad liikmesriigis tööle kandideerida ja seaduslikult liikmesriiki sisse rännata, ning liidus asuvatele tööandjatele, et otsida kolmandatest riikidest potentsiaalseid töötajaid, ning see peaks hõlbustama kolmandatest riikidest pärit töötajate riiki lubamist ja vaba liikumist. Töövahendus ELi talendireservi kaudu peaks toimuma vabatahtlikkuse alusel. Parlament on seisukohal, et selline ELi talendireserv peaks looma koostoimet olemasoleva raamistikuga ning seetõttu tuleks seadusandliku aktiga muuta määrust (EL) 2016/589, et laiendada selle määrusega loodud EURESe portaali praegust kohaldamisala. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlament on seisukohal, et vastuvõetav seadusandlik akt peaks looma ELi talendireservi ja sellega seotud platvormi kolmandate riikide kodanikele, kes soovivad liikmesriigis tööle kandideerida ja seaduslikult liikmesriiki sisse rännata, ning liidus asuvatele tööandjatele, et otsida kolmandatest riikidest potentsiaalseid töötajaid, ning see peaks hõlbustama kolmandatest riikidest pärit töötajate riiki lubamist ja vaba liikumist. Töövahendus ELi talendireservi kaudu peaks toimuma vabatahtlikkuse alusel. Parlament on seisukohal, et selline ELi talendireserv peaks looma koostoimet olemasoleva raamistikuga ning seetõttu tuleks seadusandliku aktiga muuta määrust (EL) 2016/589, et laiendada selle määrusega loodud EURESe portaali praegust kohaldamisala.

| — | Seadusandliku aktiga loodud ELi talendireserv peaks võimaldama kolmandate riikide kodanikel väljendada huvi töö vastu ja tööle kandideerida, võimaldades samal ajal tööandjatel otsida võimalikke töötajaid. Kolmandate riikide kodanikud peaksid saama pärast läbipaistva ja mittediskrimineeriva taotlemis- ja eelkontrolliprotsessi läbimist ning liidu toel kandideerida tööle tööjõupuuduses olevate liikmesriikide tööturgudel. ELi talendireserv oleks vabatahtlik vahend, mida liikmesriigid saaksid kasutada, et rahuldada liikmesriikide tööturgude nõudmisi ja tööjõupuudust, mida riigi tööjõud ei suuda rahuldada. ELi talendireservi tuleks täiendada osalevate riiklike ametiasutuste vahelise parema koordineerimisega, kaasates avalikke tööturuasutusi ja kohalikke omavalitsusi, ning see peaks võtma arvesse riikide eripärasid ja riikide tööturgude erinevaid nõudmisi. ELi talendireservi ja selle kasutamise edendamist saaks tõhustada, kui levitataks sihipärast teavet, mis reklaamiks seda reservi ja sellega seotud platvormi kolmandates riikides ja osalevates liikmesriikides. Seda silmas pidades peaks 6. soovituses osutatud üleeuroopaline piiriülene nõustamisteenuste võrgustik hõlbustama ELi talendireservi haldamist ja olema liikmesriikides talendireservi kontaktpunktiks. Selle taotluste ühtlustamisel põhineva võrgustiku kasutamine aitaks vähendada bürokraatiat liikmesriikide tasandil. ELi talendireservi raames tuleks luua ELi talentide kaugtöövõrgustik, et võimaldada kolmandate riikide kodanikel teha kaugtööd muus liikmesriigis kui nende elukohaliikmesriik, ning selliseid kaugtöötajaid tuleks kohelda võrdselt. |
| --- | --- |

—

Seadusandliku aktiga loodud ELi talendireserv peaks võimaldama kolmandate riikide kodanikel väljendada huvi töö vastu ja tööle kandideerida, võimaldades samal ajal tööandjatel otsida võimalikke töötajaid. Kolmandate riikide kodanikud peaksid saama pärast läbipaistva ja mittediskrimineeriva taotlemis- ja eelkontrolliprotsessi läbimist ning liidu toel kandideerida tööle tööjõupuuduses olevate liikmesriikide tööturgudel. ELi talendireserv oleks vabatahtlik vahend, mida liikmesriigid saaksid kasutada, et rahuldada liikmesriikide tööturgude nõudmisi ja tööjõupuudust, mida riigi tööjõud ei suuda rahuldada. ELi talendireservi tuleks täiendada osalevate riiklike ametiasutuste vahelise parema koordineerimisega, kaasates avalikke tööturuasutusi ja kohalikke omavalitsusi, ning see peaks võtma arvesse riikide eripärasid ja riikide tööturgude erinevaid nõudmisi. ELi talendireservi ja selle kasutamise edendamist saaks tõhustada, kui levitataks sihipärast teavet, mis reklaamiks seda reservi ja sellega seotud platvormi kolmandates riikides ja osalevates liikmesriikides. Seda silmas pidades peaks 6. soovituses osutatud üleeuroopaline piiriülene nõustamisteenuste võrgustik hõlbustama ELi talendireservi haldamist ja olema liikmesriikides talendireservi kontaktpunktiks. Selle taotluste ühtlustamisel põhineva võrgustiku kasutamine aitaks vähendada bürokraatiat liikmesriikide tasandil. ELi talendireservi raames tuleks luua ELi talentide kaugtöövõrgustik, et võimaldada kolmandate riikide kodanikel teha kaugtööd muus liikmesriigis kui nende elukohaliikmesriik, ning selliseid kaugtöötajaid tuleks kohelda võrdselt.

2. soovitus (kolmandatest riikidest pärit madala ja keskmise kvalifikatsiooniga töötajate riiki lubamise kava)

| — | Arvestades demograafilisi probleeme ja ülemaailmset konkureerimist talentide pärast, on paljudel liikmesriikidel kiiresti vaja suurendada oma atraktiivsust ja luua riiki lubamise kavad kõikidele kolmandatest riikidest pärit oskustöölistele, mitte ainult kõrge kvalifikatsiooniga töötajatele. Nõukogu direktiivi 2009/50/EÜ asendamisel direktiiviga (EL) 2021/1883 (läbivaadatud sinise kaardi direktiiv) on liit astunud märkimisväärseid samme selle eesmärgi saavutamiseks kolmandatest riikidest pärit kõrge kvalifikatsiooniga töötajate puhul. Siiski on väga oluline, et liit saavutaks selle eesmärgi ka kolmandatest riikidest pärit töötajate puhul, kellel on madal või keskmine kvalifikatsioon, et täita vabu töökohti ja parandada oskuste vastavusse viimist liikmesriikide tööturgude erinevate vajadustega, mille üle otsustavad liikmesriigid ise, ning tugineda järjepidevalt liidu väärtustele. See suurendab veelgi liidu majanduslikku konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

—

Arvestades demograafilisi probleeme ja ülemaailmset konkureerimist talentide pärast, on paljudel liikmesriikidel kiiresti vaja suurendada oma atraktiivsust ja luua riiki lubamise kavad kõikidele kolmandatest riikidest pärit oskustöölistele, mitte ainult kõrge kvalifikatsiooniga töötajatele. Nõukogu direktiivi 2009/50/EÜ asendamisel direktiiviga (EL) 2021/1883 (läbivaadatud sinise kaardi direktiiv) on liit astunud märkimisväärseid samme selle eesmärgi saavutamiseks kolmandatest riikidest pärit kõrge kvalifikatsiooniga töötajate puhul. Siiski on väga oluline, et liit saavutaks selle eesmärgi ka kolmandatest riikidest pärit töötajate puhul, kellel on madal või keskmine kvalifikatsioon, et täita vabu töökohti ja parandada oskuste vastavusse viimist liikmesriikide tööturgude erinevate vajadustega, mille üle otsustavad liikmesriigid ise, ning tugineda järjepidevalt liidu väärtustele. See suurendab veelgi liidu majanduslikku konkurentsivõimet.

| — | Selle probleemi nõuetekohaseks lahendamiseks kutsub Euroopa Parlament komisjoni üles lisama vastuvõetavasse seadusandlikku akti sätted, millega kehtestatakse riiki lubamise kava, mis sisaldab kolmandatest riikidest pärit madala ja keskmise kvalifikatsiooniga töötajate riiki sisenemise ja seal elamise tingimusi. Kavaga tuleks tagada võrdne kohtlemine kooskõlas töörännet käsitleva kehtiva liidu acquis’ga ning see peaks sisaldama raamistiku loomist, milles kolmandatest riikidest pärit töötajatel oleks võimalik lasta oma oskusi ja kvalifikatsiooni nõuetekohaselt tunnustada ja kinnitada, et kasutada neid liikmesriikide tööturul. Selleks et vältida kolmandatest riikidest pärit töötajate väärkohtlemist ja tagada nende võrdne kohtlemine liidus töötamisel või tööle kandideerimisel, nõuab parlament direktiivi 2009/52/EÜ ja selle järelevalvemehhanismide nõuetekohast rakendamist ning kutsub samas üles direktiivi muutma nii, et selle kohaldamisalasse kuuluksid ka seaduslikult riigis elavad kolmandatest riikidest pärit töötajad, nagu on kirjas 8. soovituses. Lisaks kutsub Euroopa Parlament liikmesriike üles nõuetekohaselt rakendama seaduslikku töörännet käsitlevat kehtivat asjakohast õigusraamistikku. |
| --- | --- |

—

Selle probleemi nõuetekohaseks lahendamiseks kutsub Euroopa Parlament komisjoni üles lisama vastuvõetavasse seadusandlikku akti sätted, millega kehtestatakse riiki lubamise kava, mis sisaldab kolmandatest riikidest pärit madala ja keskmise kvalifikatsiooniga töötajate riiki sisenemise ja seal elamise tingimusi. Kavaga tuleks tagada võrdne kohtlemine kooskõlas töörännet käsitleva kehtiva liidu acquis’ga ning see peaks sisaldama raamistiku loomist, milles kolmandatest riikidest pärit töötajatel oleks võimalik lasta oma oskusi ja kvalifikatsiooni nõuetekohaselt tunnustada ja kinnitada, et kasutada neid liikmesriikide tööturul. Selleks et vältida kolmandatest riikidest pärit töötajate väärkohtlemist ja tagada nende võrdne kohtlemine liidus töötamisel või tööle kandideerimisel, nõuab parlament direktiivi 2009/52/EÜ ja selle järelevalvemehhanismide nõuetekohast rakendamist ning kutsub samas üles direktiivi muutma nii, et selle kohaldamisalasse kuuluksid ka seaduslikult riigis elavad kolmandatest riikidest pärit töötajad, nagu on kirjas 8. soovituses. Lisaks kutsub Euroopa Parlament liikmesriike üles nõuetekohaselt rakendama seaduslikku töörännet käsitlevat kehtivat asjakohast õigusraamistikku.

3. soovitus (füüsilisest isikust ja muude ettevõtjate riiki lubamise kava)

| — | Traditsiooniliselt antakse tööluba välja kohas, kus kolmanda riigi kodanikul on tööpakkumine. Euroopa Parlament on siiski seisukohal, et töölubade väljastamise alust tuleks parandada ja edasi arendada. Samamoodi on komisjon märkinud, et tema eesmärk on julgustada rohkemaid inimesi ettevõtjaks hakkama, parandades seeläbi liidu innovatsiooni, loovust ja majandustulemusi (1). Kolmandate riikide kodanikud, kes töötavad füüsilisest isikust või muu ettevõtjana, võivad tunda, et nende päritoluriigi keskkond ei soodusta ettevõtete asutamist ega nende jõupingutusi ettevõtjana. Kogu liitu hõlmava riiki lubamise kava kaudu võiks sellistele kolmandate riikide kodanikele anda võimaluse seaduslikult liitu sisse rännata ning siin end sisse seada ja oma ettevõtte asutada. Liidu tasandi meetmed peaksid püüdlema ettevõtlust soodustava keskkonna saavutamise poole, sealhulgas kolmandate riikide kodanike jaoks, ning püüdlema ettevõtjate ja füüsilisest isikust ettevõtjate põhiõiguste alaste kõrgete ühiste standardite poole. |
| --- | --- |

—

Traditsiooniliselt antakse tööluba välja kohas, kus kolmanda riigi kodanikul on tööpakkumine. Euroopa Parlament on siiski seisukohal, et töölubade väljastamise alust tuleks parandada ja edasi arendada. Samamoodi on komisjon märkinud, et tema eesmärk on julgustada rohkemaid inimesi ettevõtjaks hakkama, parandades seeläbi liidu innovatsiooni, loovust ja majandustulemusi (1). Kolmandate riikide kodanikud, kes töötavad füüsilisest isikust või muu ettevõtjana, võivad tunda, et nende päritoluriigi keskkond ei soodusta ettevõtete asutamist ega nende jõupingutusi ettevõtjana. Kogu liitu hõlmava riiki lubamise kava kaudu võiks sellistele kolmandate riikide kodanikele anda võimaluse seaduslikult liitu sisse rännata ning siin end sisse seada ja oma ettevõtte asutada. Liidu tasandi meetmed peaksid püüdlema ettevõtlust soodustava keskkonna saavutamise poole, sealhulgas kolmandate riikide kodanike jaoks, ning püüdlema ettevõtjate ja füüsilisest isikust ettevõtjate põhiõiguste alaste kõrgete ühiste standardite poole.

| — | Selle saavutamiseks on parlament seisukohal, et vastuvõetav seadusandlik akt peaks sisaldama riiki lubamise kava, milles on füüsilisest isikust ja muude ettevõtjate riiki sisenemise ja seal elamise tingimused, mida kohaldatakse eelkõige neile kolmandate riikide kodanikele, kes asutavad väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid ja idufirmasid, ning et see riiki lubamise kava peaks tagama ranged kaitsemeetmed, võrdse kohtlemise ja põhiõiguste kaitse. Mõistetel „füüsilisest isikust ettevõtja“ ja „ettevõtja“ on liidus mitu erinevat sisu ning iga liikmesriik peaks need jätkuvalt määratlema kooskõlas oma siseriiklike õigustraditsioonide ja kohtupraktikaga. |
| --- | --- |

—

Selle saavutamiseks on parlament seisukohal, et vastuvõetav seadusandlik akt peaks sisaldama riiki lubamise kava, milles on füüsilisest isikust ja muude ettevõtjate riiki sisenemise ja seal elamise tingimused, mida kohaldatakse eelkõige neile kolmandate riikide kodanikele, kes asutavad väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid ja idufirmasid, ning et see riiki lubamise kava peaks tagama ranged kaitsemeetmed, võrdse kohtlemise ja põhiõiguste kaitse. Mõistetel „füüsilisest isikust ettevõtja“ ja „ettevõtja“ on liidus mitu erinevat sisu ning iga liikmesriik peaks need jätkuvalt määratlema kooskõlas oma siseriiklike õigustraditsioonide ja kohtupraktikaga.

4. soovitus (liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste talendipartnerluste raamistiku ettevalmistamine)

| — | Euroopa Parlament kutsub komisjoni üles valmistama ette kohandatud raamistikku talendipartnerluste jaoks, milles liikmesriigid saavad vabatahtlikult osaleda, ning lisama selle vastuvõetavasse seadusandlikku akti. Talendipartnerlused peaksid olema avatud kolmandatest riikidest pärit erineva kvalifikatsiooniga töötajatele ning samuti üliõpilastele ja kõrgkooli lõpetanutele ning need oleksid liikmesriikidele tõhusaks vahendiks, et viia kolmandate riikide töötajate oskused vastavusse liikmesriikide tööturgude vajadustega, mida liikmesriigi tööjõud ei suuda rahuldada. Talendipartnerluste eesmärk on lisada liikuvusvõimalusena veel üks seaduslik kanal kolmandate riikide kodanikele, kes soovivad töö eesmärgil Euroopa Liitu sisse rännata, ning tegeleda tööjõupuuduse ja tööturu ebakõladega kogu liidus, tuues liidule, kolmandatele riikidele, tööandjatele ja võõrtöötajatele nn neljakordset kasu. Talendipartnerluste praktiline rakendamine põhineks tihedal koostööl riiklike ametiasutuste, tööturuasutuste, kodanikuühiskonna osalejate ja sotsiaalpartneritega. Komisjon peaks tagama, et parlament saab talendipartnerluste toimimist korrapäraselt kontrollida ja hinnata ning talendipartnerluste raamistiku üldise toimimise parandamiseks soovitusi esitada. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlament kutsub komisjoni üles valmistama ette kohandatud raamistikku talendipartnerluste jaoks, milles liikmesriigid saavad vabatahtlikult osaleda, ning lisama selle vastuvõetavasse seadusandlikku akti. Talendipartnerlused peaksid olema avatud kolmandatest riikidest pärit erineva kvalifikatsiooniga töötajatele ning samuti üliõpilastele ja kõrgkooli lõpetanutele ning need oleksid liikmesriikidele tõhusaks vahendiks, et viia kolmandate riikide töötajate oskused vastavusse liikmesriikide tööturgude vajadustega, mida liikmesriigi tööjõud ei suuda rahuldada. Talendipartnerluste eesmärk on lisada liikuvusvõimalusena veel üks seaduslik kanal kolmandate riikide kodanikele, kes soovivad töö eesmärgil Euroopa Liitu sisse rännata, ning tegeleda tööjõupuuduse ja tööturu ebakõladega kogu liidus, tuues liidule, kolmandatele riikidele, tööandjatele ja võõrtöötajatele nn neljakordset kasu. Talendipartnerluste praktiline rakendamine põhineks tihedal koostööl riiklike ametiasutuste, tööturuasutuste, kodanikuühiskonna osalejate ja sotsiaalpartneritega. Komisjon peaks tagama, et parlament saab talendipartnerluste toimimist korrapäraselt kontrollida ja hinnata ning talendipartnerluste raamistiku üldise toimimise parandamiseks soovitusi esitada.

| — | Tugevdatud ja terviklikum lähenemisviis võimaldaks teha koostööd partnerriikidega ja aitaks edendada mõlemale poolele kasulikku rahvusvahelist liikuvust. On oluline, et liikmesriikidel ja kolmandatel riikidel oleksid võrdsed võimalused talendipartnerlusi arendada ning nad saaksid välja töötada taotlejate jaoks läbipaistva ja ligipääsetava protsessi. Talendipartnerlused peaksid olema kaasavad ja looma tugeva koostöö asjaomaste institutsioonide, näiteks riikide töö- ja haridusministeeriumide, tööandjate, sotsiaalpartnerite ning haridus- ja koolitusasutuste vahel. On oluline, et liikmesriigid teeksid talendipartnerlustega tihedat koostööd, et kaasataks erasektor, eelkõige liidu ettevõtted, sotsiaalpartnerid ja asjaomased kodanikuühiskonna osalejad, ning et partnerriikidel oleks sisukas peremehetunne. |
| --- | --- |

—

Tugevdatud ja terviklikum lähenemisviis võimaldaks teha koostööd partnerriikidega ja aitaks edendada mõlemale poolele kasulikku rahvusvahelist liikuvust. On oluline, et liikmesriikidel ja kolmandatel riikidel oleksid võrdsed võimalused talendipartnerlusi arendada ning nad saaksid välja töötada taotlejate jaoks läbipaistva ja ligipääsetava protsessi. Talendipartnerlused peaksid olema kaasavad ja looma tugeva koostöö asjaomaste institutsioonide, näiteks riikide töö- ja haridusministeeriumide, tööandjate, sotsiaalpartnerite ning haridus- ja koolitusasutuste vahel. On oluline, et liikmesriigid teeksid talendipartnerlustega tihedat koostööd, et kaasataks erasektor, eelkõige liidu ettevõtted, sotsiaalpartnerid ja asjaomased kodanikuühiskonna osalejad, ning et partnerriikidel oleks sisukas peremehetunne.

5. soovitus (direktiivi 2011/98/EL lihtsustamine ja parandamine)

| — | Euroopa Parlament on seisukohal, et direktiiviga 2011/98/EL seotud menetlusi tuleks direktiivi ja eelkõige selle võrdse kohtlemise sätete täielikuks toimimiseks ja nõuetekohaseks rakendamiseks veelgi ühtlustada. Seetõttu leiab parlament, et vastuvõetava seadusandliku aktiga tuleks direktiivi muuta, et võimaldada ühtse loa taotlemist nii liikmesriigis kui ka kolmandas riigis, kaasates samal ajal nii liikmesriike kui ka kolmandaid riike teabevahetusse ja esitatud taotluste koordineerimisse täielikus kooskõlas liidu andmekaitsenormidega. Selleks et kolmanda riigi kodanik saaks esitada ühtse loa taotluse liikmesriigi territooriumilt, peab tal taotluse esitamise ajal siiski olema kehtiv elamisluba. Lisaks nõuab Euroopa Parlament sissesõiduviisa taotlemise menetluse selget reguleerimist ja ühtlustamist, et vältida olukorda, kus taotlejad peavad esitama ühtse loa saamiseks vajalikud dokumendid kaks korda. Ka palub parlament komisjonil analüüsida ja vähendada loamenetluste haldusnõudeid ja ebatõhusust, mis takistavad seaduslike sisserändevõimaluste abil rahuldada tööturu tegelikke vajadusi. Lõpuks leiab parlament, et vastuvõetav seadusandlik akt peaks sisaldama muudatusi, mis leevendaksid tööluba omavate kolmandate riikide kodanike raskusi töökoha vahetamisel, kuna nad sõltuvad praegu liigselt tööandjast ja võivad seetõttu sattuda tööalase ärakasutamise ohvriks. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlament on seisukohal, et direktiiviga 2011/98/EL seotud menetlusi tuleks direktiivi ja eelkõige selle võrdse kohtlemise sätete täielikuks toimimiseks ja nõuetekohaseks rakendamiseks veelgi ühtlustada. Seetõttu leiab parlament, et vastuvõetava seadusandliku aktiga tuleks direktiivi muuta, et võimaldada ühtse loa taotlemist nii liikmesriigis kui ka kolmandas riigis, kaasates samal ajal nii liikmesriike kui ka kolmandaid riike teabevahetusse ja esitatud taotluste koordineerimisse täielikus kooskõlas liidu andmekaitsenormidega. Selleks et kolmanda riigi kodanik saaks esitada ühtse loa taotluse liikmesriigi territooriumilt, peab tal taotluse esitamise ajal siiski olema kehtiv elamisluba. Lisaks nõuab Euroopa Parlament sissesõiduviisa taotlemise menetluse selget reguleerimist ja ühtlustamist, et vältida olukorda, kus taotlejad peavad esitama ühtse loa saamiseks vajalikud dokumendid kaks korda. Ka palub parlament komisjonil analüüsida ja vähendada loamenetluste haldusnõudeid ja ebatõhusust, mis takistavad seaduslike sisserändevõimaluste abil rahuldada tööturu tegelikke vajadusi. Lõpuks leiab parlament, et vastuvõetav seadusandlik akt peaks sisaldama muudatusi, mis leevendaksid tööluba omavate kolmandate riikide kodanike raskusi töökoha vahetamisel, kuna nad sõltuvad praegu liigselt tööandjast ja võivad seetõttu sattuda tööalase ärakasutamise ohvriks.

6. soovitus (üleeuroopalise piiriülese nõustamisteenuste võrgustiku loomine seaduslikult rändavatele töötajatele)

| — | Euroopa Parlament on seisukohal, et seaduslike töörände võimaluste parandamiseks on vaja süstemaatilist koostööd liikmesriikide ja kolmandate riikide ametiasutuste vahel ning nendega suhtlemist. Parlament leiab, et selle eesmärgi saavutamiseks tuleks vastuvõetava seadusandliku aktiga luua komisjoni hallatav riikidevaheline nõustamisteenuste võrgustik kolmandatest riikidest pärit töötajatele, kusjuures iga liikmesriik määrab juhtiva asutuse, kes koordineerib liidus töökohta taotlevatele seaduslikult rändavatele kolmandate riikide kodanikele nõu ja teabe andmist. Piiriülene nõustamisteenuste võrgustik peaks tuginema olemasolevatele väljakujunenud võrgustikele ja teenustele ning vajaduse korral laiendama selliste väljakujunenud võrgustike ja teenuste ulatust. Iga liikmesriigi ametiasutused peaksid samuti vastutama omavahelise tiheda koostöö eest seoses vastavalt direktiivile 2011/98/EL esitatud ühtse elamis- ja tööloa taotlustega, et vältida topeltesitamist. Piiriüleses nõustamisteenuste võrgustikus tuleks arvesse võtta ka riikide eripärasid ja riikide tööturgude erinevaid nõudmisi. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlament on seisukohal, et seaduslike töörände võimaluste parandamiseks on vaja süstemaatilist koostööd liikmesriikide ja kolmandate riikide ametiasutuste vahel ning nendega suhtlemist. Parlament leiab, et selle eesmärgi saavutamiseks tuleks vastuvõetava seadusandliku aktiga luua komisjoni hallatav riikidevaheline nõustamisteenuste võrgustik kolmandatest riikidest pärit töötajatele, kusjuures iga liikmesriik määrab juhtiva asutuse, kes koordineerib liidus töökohta taotlevatele seaduslikult rändavatele kolmandate riikide kodanikele nõu ja teabe andmist. Piiriülene nõustamisteenuste võrgustik peaks tuginema olemasolevatele väljakujunenud võrgustikele ja teenustele ning vajaduse korral laiendama selliste väljakujunenud võrgustike ja teenuste ulatust. Iga liikmesriigi ametiasutused peaksid samuti vastutama omavahelise tiheda koostöö eest seoses vastavalt direktiivile 2011/98/EL esitatud ühtse elamis- ja tööloa taotlustega, et vältida topeltesitamist. Piiriüleses nõustamisteenuste võrgustikus tuleks arvesse võtta ka riikide eripärasid ja riikide tööturgude erinevaid nõudmisi.

| — | Lisaks peaks iga liikmesriik olema kohustatud nõudma tööandjatelt teavet kolmandatest riikidest pärit töötajate kohta, järgides täielikult liidu andmekaitsealaseid õigusakte, et võimaldada kolmandatest riikidest pärit töötajatel olla ühenduses asjaomaste ametiasutuste ja tugiteenustega ning hõlbustada kolmandatest riikidest pärit töötajate kaitsmist ja nende võrdsete õiguste ja võrdse kohtlemise tugevdamist. Peale selle peaks vastuvõetav seadusandlik akt tagama, et tööandjad annavad kolmandatest riikidest pärit töötajatele täpset ja õigeaegset teavet nende õiguste, asjaomaste asutuste ning kättesaadavate teenuste kohta. Piiriülene nõustamisteenuste võrgustik peaks hõlbustama talendireservi haldamist, nagu on kirjeldatud 1. soovituses, ning piiriülese nõustamisteenuste võrgustiku arendamisel tuleks konsulteerida asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonidega, sealhulgas diasporaakogukondadega. |
| --- | --- |

—

Lisaks peaks iga liikmesriik olema kohustatud nõudma tööandjatelt teavet kolmandatest riikidest pärit töötajate kohta, järgides täielikult liidu andmekaitsealaseid õigusakte, et võimaldada kolmandatest riikidest pärit töötajatel olla ühenduses asjaomaste ametiasutuste ja tugiteenustega ning hõlbustada kolmandatest riikidest pärit töötajate kaitsmist ja nende võrdsete õiguste ja võrdse kohtlemise tugevdamist. Peale selle peaks vastuvõetav seadusandlik akt tagama, et tööandjad annavad kolmandatest riikidest pärit töötajatele täpset ja õigeaegset teavet nende õiguste, asjaomaste asutuste ning kättesaadavate teenuste kohta. Piiriülene nõustamisteenuste võrgustik peaks hõlbustama talendireservi haldamist, nagu on kirjeldatud 1. soovituses, ning piiriülese nõustamisteenuste võrgustiku arendamisel tuleks konsulteerida asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonidega, sealhulgas diasporaakogukondadega.

7. soovitus (direktiivi 2014/36/EL muutmine, et võimaldada hooajatöötajatel tööandjat vahetada)

| — | Liikmesriigis töötavate ja seal seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike tööalase liikuvuse edendamine tähendab ka nende kaitsmist ärakasutamise eest. Paljud kolmandatest riikidest pärit töötajad, eelkõige kolmandate riikide madala kvalifikatsiooniga töötajad, kõhklevad neid ära kasutava tööandja juurest lahkumast, sest nad kaotaksid seeläbi oma tööloa ja õiguse liidus viibida. See ilmneb praegu kogu Euroopas eri sektorite paljude töötajate meeleheitlikus olukorras, näiteks toitlustus-, majutus- ja meelelahutussektoris ning hooldustöötajate puhul (2). Direktiivi 2014/36/EL alusel välja antud tööloa omanikke ohustab ärakasutamine eelkõige, sest nad töötavad sageli sektorites, kus võetakse tööle peamiselt madala kvalifikatsiooniga töötajaid. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigis töötavate ja seal seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike tööalase liikuvuse edendamine tähendab ka nende kaitsmist ärakasutamise eest. Paljud kolmandatest riikidest pärit töötajad, eelkõige kolmandate riikide madala kvalifikatsiooniga töötajad, kõhklevad neid ära kasutava tööandja juurest lahkumast, sest nad kaotaksid seeläbi oma tööloa ja õiguse liidus viibida. See ilmneb praegu kogu Euroopas eri sektorite paljude töötajate meeleheitlikus olukorras, näiteks toitlustus-, majutus- ja meelelahutussektoris ning hooldustöötajate puhul (2). Direktiivi 2014/36/EL alusel välja antud tööloa omanikke ohustab ärakasutamine eelkõige, sest nad töötavad sageli sektorites, kus võetakse tööle peamiselt madala kvalifikatsiooniga töötajaid.

| — | Seetõttu on Euroopa Parlament seisukohal, et vastuvõetava seadusandliku aktiga tuleks muuta direktiivi 2014/36/EL, et anda kõnealuse direktiivi alusel väljastatud tööloa omanikele kolm kuud aega uue töö otsimiseks pärast oma eelmise tööandja juurest lahkumist, ilma et nende luba tühistataks. Loaomanikel peaks olema lubatud elada liidus kuni selle ajavahemiku lõpuni, mil neil on lubatud liidus viibida, kuid mitte kauem kui üheksa kuud, nagu on sätestatud nimetatud direktiivis. Parlament soovitab komisjonil samal ajal kaaluda direktiivi muid asjakohaseid muudatusi, et seda ajakohastada ja viia see kooskõlla muude uuemate seaduslikku rännet käsitlevate liidu õigusaktidega, sealhulgas taotluse esitamise võimaldamine liikmesriigi territooriumil, ning käsitleda jätkuvalt hooajatöötajate tööalast püsivat ärakasutamist. |
| --- | --- |

—

Seetõttu on Euroopa Parlament seisukohal, et vastuvõetava seadusandliku aktiga tuleks muuta direktiivi 2014/36/EL, et anda kõnealuse direktiivi alusel väljastatud tööloa omanikele kolm kuud aega uue töö otsimiseks pärast oma eelmise tööandja juurest lahkumist, ilma et nende luba tühistataks. Loaomanikel peaks olema lubatud elada liidus kuni selle ajavahemiku lõpuni, mil neil on lubatud liidus viibida, kuid mitte kauem kui üheksa kuud, nagu on sätestatud nimetatud direktiivis. Parlament soovitab komisjonil samal ajal kaaluda direktiivi muid asjakohaseid muudatusi, et seda ajakohastada ja viia see kooskõlla muude uuemate seaduslikku rännet käsitlevate liidu õigusaktidega, sealhulgas taotluse esitamise võimaldamine liikmesriigi territooriumil, ning käsitleda jätkuvalt hooajatöötajate tööalast püsivat ärakasutamist.

8. soovitus (direktiivi 2009/52/EÜ muutmine, et hõlmata sellega seaduslikult riigis elavad kolmandate riikide kodanikud ja käsitleda tööalast ärakasutamist)

| — | Direktiiv 2009/52/EÜ sisaldab mitmeid vahendeid, mida saab kasutada liidus ebaseaduslikult viibivate ning seal töötavate kolmandate riikide kodanike toetamiseks. Asjaolu, et see hõlmab ainult ebaseaduslikult riigis viibivaid kolmandatest riikidest pärit töötajaid, on siiski oluline viga. Kuigi seaduslikult riigis viibivate kolmandatest riikidest pärit töötajate kaitse tase on kõrgem, peamiselt tulenevalt nende seaduslikust õigusest jääda liidu territooriumile, kuid ka muude võimaluste tõttu, saab siiski ka neid ära kasutada ja nad on jätkuvalt kaitsetumad kui liidu kodanikud. Sellest tulenevalt peab Euroopa Parlament vajalikuks direktiivi 2009/52/EÜ muuta, et jõustada horisontaalne säte, millega tugevdatakse töötajate õiguste tõhusat kasutamist ja nende juurdepääsu tõhusatele õiguskaitsevahenditele kaebuste esitamise mehhanismide ja õigusmenetluste kaudu, ning muuta see direktiiv kohaldatavaks kõigile liidus töötavatele kolmandate riikide kodanikele. |
| --- | --- |

—

Direktiiv 2009/52/EÜ sisaldab mitmeid vahendeid, mida saab kasutada liidus ebaseaduslikult viibivate ning seal töötavate kolmandate riikide kodanike toetamiseks. Asjaolu, et see hõlmab ainult ebaseaduslikult riigis viibivaid kolmandatest riikidest pärit töötajaid, on siiski oluline viga. Kuigi seaduslikult riigis viibivate kolmandatest riikidest pärit töötajate kaitse tase on kõrgem, peamiselt tulenevalt nende seaduslikust õigusest jääda liidu territooriumile, kuid ka muude võimaluste tõttu, saab siiski ka neid ära kasutada ja nad on jätkuvalt kaitsetumad kui liidu kodanikud. Sellest tulenevalt peab Euroopa Parlament vajalikuks direktiivi 2009/52/EÜ muuta, et jõustada horisontaalne säte, millega tugevdatakse töötajate õiguste tõhusat kasutamist ja nende juurdepääsu tõhusatele õiguskaitsevahenditele kaebuste esitamise mehhanismide ja õigusmenetluste kaudu, ning muuta see direktiiv kohaldatavaks kõigile liidus töötavatele kolmandate riikide kodanikele.

9. soovitus (direktiivi 2003/109/EÜ läbivaatamise vajadus)

| — | ELi pikaajaliste elamislubade omanikud seisavad silmitsi mitmete takistustega, mis ei lase neil kasutada õigust asuda elama teise liikmesriiki ja seal elada töö, õppimise või muul eesmärgil. Selle põhjuseks on asjaolu, et liikuvuse tingimused, millele ELi pikaajalised elanikud peavad vastama, on sageli sarnased tingimustega, mida muud kolmandate riikide kodanikud peavad täitma pikaajalise elamisloa esmakordsel taotlemisel. Aastal 2017 oli 25 liikmesriigis, millele direktiiv 2003/109/EÜ on siduv, ligikaudu 3,1 miljonit kolmandate riikide kodanikku, kellel oli ELi pikaajalise elaniku luba, võrreldes ligikaudu 7,1 miljoniga, kellel oli riiklik pikaajaline elamisluba. Seega võib järeldada, et kolmandate riikide kodanikud kasutavad liidu pikaajalist elamisluba liiga vähe, mis tähendab, et paljud neist ei saa kasutada liidu staatusest tulenevat kasu, hoolimata asjaolust, et neil oleks sellele õigus. Direktiivi rakendamise aruandes juhitakse tähelepanu asjaolule, et enamik liikmesriike ei ole aktiivselt edendanud ELi pikaajaliste elamislubade kasutamist ning seetõttu puuduvad liidu õigusnormidel ja samaväärsetel riiklikel normidel võrdsed tingimused (3). |
| --- | --- |

—

ELi pikaajaliste elamislubade omanikud seisavad silmitsi mitmete takistustega, mis ei lase neil kasutada õigust asuda elama teise liikmesriiki ja seal elada töö, õppimise või muul eesmärgil. Selle põhjuseks on asjaolu, et liikuvuse tingimused, millele ELi pikaajalised elanikud peavad vastama, on sageli sarnased tingimustega, mida muud kolmandate riikide kodanikud peavad täitma pikaajalise elamisloa esmakordsel taotlemisel. Aastal 2017 oli 25 liikmesriigis, millele direktiiv 2003/109/EÜ on siduv, ligikaudu 3,1 miljonit kolmandate riikide kodanikku, kellel oli ELi pikaajalise elaniku luba, võrreldes ligikaudu 7,1 miljoniga, kellel oli riiklik pikaajaline elamisluba. Seega võib järeldada, et kolmandate riikide kodanikud kasutavad liidu pikaajalist elamisluba liiga vähe, mis tähendab, et paljud neist ei saa kasutada liidu staatusest tulenevat kasu, hoolimata asjaolust, et neil oleks sellele õigus. Direktiivi rakendamise aruandes juhitakse tähelepanu asjaolule, et enamik liikmesriike ei ole aktiivselt edendanud ELi pikaajaliste elamislubade kasutamist ning seetõttu puuduvad liidu õigusnormidel ja samaväärsetel riiklikel normidel võrdsed tingimused (3).

| — | Euroopa Parlament on seetõttu seisukohal, et vastuvõetava seadusandliku aktiga tuleks muuta direktiivi 2003/109/EÜ, et võimaldada kolmandate riikide kodanikel, kes on liikmesriigi pikaajalised elanikud, elada alaliselt teises liikmesriigis alates nende elamisloa väljastamise päevast tingimustel, mis on sarnased liidu kodanikele kohaldatavate tingimustega. Parlament soovitab komisjonil samal ajal kaaluda kõnealuse direktiivi muid asjakohaseid muudatusi, et seda ajakohastada ja viia see kooskõlla muude uuemate liidu õigusaktidega, mis käsitlevad liidus seaduslikult viibivaid kolmandate riikide kodanikke. Euroopa Parlament palub komisjonil lisada oma ettepanekusse vähemalt liidu pikaajalise elamisloa saamiseks nõutavate aastate arvu vähendamine viielt aastalt kolmele, eesmärgiga eelkõige suurendada liikuvust ning lihtsustada ja ühtlustada menetlusi. Sellised direktiivi 2003/109/EÜ muudatused hõlbustaksid liidusisest liikuvust ning rahvusvahelist liikuvust liidu ja kolmandate riikide vahel. Lõpuks innustab Euroopa Parlament komisjoni viima läbi uuringut kolmandate riikide kodanike voolavuse kohta liidus, et paremini mõista põhjuseid, miks nad lahkuvad liikmesriigist kolme aasta jooksul pärast saabumist. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlament on seetõttu seisukohal, et vastuvõetava seadusandliku aktiga tuleks muuta direktiivi 2003/109/EÜ, et võimaldada kolmandate riikide kodanikel, kes on liikmesriigi pikaajalised elanikud, elada alaliselt teises liikmesriigis alates nende elamisloa väljastamise päevast tingimustel, mis on sarnased liidu kodanikele kohaldatavate tingimustega. Parlament soovitab komisjonil samal ajal kaaluda kõnealuse direktiivi muid asjakohaseid muudatusi, et seda ajakohastada ja viia see kooskõlla muude uuemate liidu õigusaktidega, mis käsitlevad liidus seaduslikult viibivaid kolmandate riikide kodanikke. Euroopa Parlament palub komisjonil lisada oma ettepanekusse vähemalt liidu pikaajalise elamisloa saamiseks nõutavate aastate arvu vähendamine viielt aastalt kolmele, eesmärgiga eelkõige suurendada liikuvust ning lihtsustada ja ühtlustada menetlusi. Sellised direktiivi 2003/109/EÜ muudatused hõlbustaksid liidusisest liikuvust ning rahvusvahelist liikuvust liidu ja kolmandate riikide vahel. Lõpuks innustab Euroopa Parlament komisjoni viima läbi uuringut kolmandate riikide kodanike voolavuse kohta liidus, et paremini mõista põhjuseid, miks nad lahkuvad liikmesriigist kolme aasta jooksul pärast saabumist.

---

(1)  https://ec.europa.eu/growth/smes/sme-strategy/start-up-procedures_en

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX:52021DC0592

(3)  https://ec.europa.eu/migrant-integration/librarydoc/report-on-the-implementation-of-directive-2003/109/ec-on-the-status-of-long-term-foreign-residents

---

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/81 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/81

---

P9_TA(2021)0473

Euroopa sotsiaalkindlustuspassi kasutuselevõtt sotsiaalkindlustusõiguste digitaalse jõustamise ja õiglase liikuvuse parandamiseks

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta resolutsioon Euroopa sotsiaalkindlustuspassi kasutuselevõtu kohta sotsiaalkindlustusõiguste digitaalse jõustamise ja õiglase liikuvuse parandamiseks (2021/2620(RSP))

(2022/C 224/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 153, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 153,

| — | võttes arvesse oma 14. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni tõhusa tööjärelevalve kui Euroopas töötingimuste parandamise strateegia kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni tõhusa tööjärelevalve kui Euroopas töötingimuste parandamise strateegia kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 17. detsembri 2020. aasta resolutsiooni tugeva sotsiaalse Euroopa kohta õiglaste üleminekute jaoks (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. detsembri 2020. aasta resolutsiooni tugeva sotsiaalse Euroopa kohta õiglaste üleminekute jaoks (3),

| — | võttes arvesse oma 22. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni euroala tööhõive- ja sotsiaalpoliitika 2020 kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni euroala tööhõive- ja sotsiaalpoliitika 2020 kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 20. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni ühtse turu tugevdamise ja teenuste vaba liikumise tuleviku kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni ühtse turu tugevdamise ja teenuste vaba liikumise tuleviku kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2021. aasta resolutsiooni ELi õigusnormide mõju kohta töötajate ja teenuste vabale liikumisele ning ELi-sisese tööjõu liikuvuse kui vahendi kohta, mis aitab tööjõuturu vajadusi ja oskusi vastavusse viia (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2021. aasta resolutsiooni ELi õigusnormide mõju kohta töötajate ja teenuste vabale liikumisele ning ELi-sisese tööjõu liikuvuse kui vahendi kohta, mis aitab tööjõuturu vajadusi ja oskusi vastavusse viia (6),

| — | võttes arvesse oma 19. juuni 2020. aasta resolutsiooni piiriüleste ja hooajatöötajate kaitse kohta Euroopas seoses COVID-19 kriisiga (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. juuni 2020. aasta resolutsiooni piiriüleste ja hooajatöötajate kaitse kohta Euroopas seoses COVID-19 kriisiga (7),

| — | võttes arvesse 25. veebruari 2021. aasta küsimust E-001132/2021 ja sellele antud kirjalikku vastust, mille tööhõive ja sotsiaalõiguste volinik esitas komisjoni nimel 28. aprillil 2021 (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. veebruari 2021. aasta küsimust E-001132/2021 ja sellele antud kirjalikku vastust, mille tööhõive ja sotsiaalõiguste volinik esitas komisjoni nimel 28. aprillil 2021 (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/104/EÜ renditöö kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/104/EÜ renditöö kohta (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1149, millega asutatakse Euroopa Tööjõuamet (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1149, millega asutatakse Euroopa Tööjõuamet (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord (12),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (13),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. juuni 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/957, millega muudetakse direktiivi 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. juuni 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/957, millega muudetakse direktiivi 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (14),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/67/EL, mis käsitleb direktiivi 96/71/EÜ (töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega) jõustamist ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1024/2012, mis käsitleb siseturu infosüsteemi kaudu tehtavat halduskoostööd (IMI määrus) (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/67/EL, mis käsitleb direktiivi 96/71/EÜ (töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega) jõustamist ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1024/2012, mis käsitleb siseturu infosüsteemi kaudu tehtavat halduskoostööd (IMI määrus) (15),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta direktiivi (EL) 2020/1057, millega kehtestatakse seoses direktiividega 96/71/EÜ ja 2014/67/EL sõidukijuhtide lähetamist autovedude sektoris reguleerivad erinormid ning muudetakse direktiivi 2006/22/EÜ seoses täitmise tagamise nõuetega ja määrust (EL) nr 1024/2012 (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta direktiivi (EL) 2020/1057, millega kehtestatakse seoses direktiividega 96/71/EÜ ja 2014/67/EL sõidukijuhtide lähetamist autovedude sektoris reguleerivad erinormid ning muudetakse direktiivi 2006/22/EÜ seoses täitmise tagamise nõuetega ja määrust (EL) nr 1024/2012 (16),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta määrust (EL) 2020/1054, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 maksimaalse ööpäevase ja iganädalase sõiduaja, minimaalsete vaheaegade ning ööpäevaste ja iganädalaste puhkeperioodide miinimumnõuete osas ning määrust (EL) nr 165/2014 sõidumeerikute abil positsioneerimise osas (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta määrust (EL) 2020/1054, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 maksimaalse ööpäevase ja iganädalase sõiduaja, minimaalsete vaheaegade ning ööpäevaste ja iganädalaste puhkeperioodide miinimumnõuete osas ning määrust (EL) nr 165/2014 sõidumeerikute abil positsioneerimise osas (17),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta määrust (EL) 2020/1055, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 1071/2009, (EÜ) nr 1072/2009 ja (EL) nr 1024/2012 eesmärgiga kohandada neid autovedude sektoris toimunud arenguga (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta määrust (EL) 2020/1055, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 1071/2009, (EÜ) nr 1072/2009 ja (EL) nr 1024/2012 eesmärgiga kohandada neid autovedude sektoris toimunud arenguga (18),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/1152 läbipaistvate ja prognoositavate töötingimuste kohta Euroopa Liidus (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/1152 läbipaistvate ja prognoositavate töötingimuste kohta Euroopa Liidus (19),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu otsust kohtuasjas C-55/18, mille kohaselt peavad liikmesriigid kohustama tööandjaid sisse viima süsteemi, mis võimaldab mõõta igapäevase tööaja kestust (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu otsust kohtuasjas C-55/18, mille kohaselt peavad liikmesriigid kohustama tööandjaid sisse viima süsteemi, mis võimaldab mõõta igapäevase tööaja kestust (20),

| — | võttes arvesse 2017. aasta novembris Euroopa Ülemkogu, Euroopa Parlamendi ja komisjoni välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2017. aasta novembris Euroopa Ülemkogu, Euroopa Parlamendi ja komisjoni välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste sammast,

| — | võttes arvesse komisjoni 3. juuni 2021. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 910/2014 seoses Euroopa digiidentiteedi raamistiku kehtestamisega (edaspidi „Usaldusväärne ja turvaline Euroopa e-ID“) (COM(2021)0281), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. juuni 2021. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 910/2014 seoses Euroopa digiidentiteedi raamistiku kehtestamisega (edaspidi „Usaldusväärne ja turvaline Euroopa e-ID“) (COM(2021)0281),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. märtsi 2020. aasta teatist töötajate liikumisvabaduse kasutamise suuniste kohta COVID-19 puhangu ajal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. märtsi 2020. aasta teatist töötajate liikumisvabaduse kasutamise suuniste kohta COVID-19 puhangu ajal,

| — | võttes arvesse komisjoni 16. juuli 2020. aasta teatist, milles käsitleti suuniseid hooajatöötajate kohta ELis COVID-19 puhangu kontekstis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. juuli 2020. aasta teatist, milles käsitleti suuniseid hooajatöötajate kohta ELis COVID-19 puhangu kontekstis,

| — | võttes arvesse komisjoni 4. märtsi 2021. aasta teatist „Euroopa sotsiaalõiguste samba loomine“ (COM(2021)0102), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. märtsi 2021. aasta teatist „Euroopa sotsiaalõiguste samba loomine“ (COM(2021)0102),

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust Euroopa sotsiaalkindlustuspassi kasutuselevõtu kohta sotsiaalkindlustusõiguste digitaalse jõustamise ja õiglase liikuvuse parandamiseks (O-000071/2021 – B9-0041/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust Euroopa sotsiaalkindlustuspassi kasutuselevõtu kohta sotsiaalkindlustusõiguste digitaalse jõustamise ja õiglase liikuvuse parandamiseks (O-000071/2021 – B9-0041/2021),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et ELi-sisene tööjõu liikuvus on viimastel aastatel kasvanud; arvestades, et 2019. aastal kolis ELi 28 liikmesriigist teise ELi riiki 17,9 miljonit inimest; arvestades, et neist 13 miljonit olid tööealised ja 78 % töötasid; arvestades, et 2019. aastal oli liidus 1,5 miljonit piiriülest töötajat (21); arvestades, et liikuvad töötajad moodustasid 2019. aastal 4,3 % ELi 28 liikmesriigi kogu tööjõust; arvestades, et Euroopa Komisjoni 2017. aasta andmete kohaselt moodustab deklareerimata töö ligikaudu 11,6 % ELi erasektori kogu tööjõusisendist ja 16,4 % kogulisandväärtusest (22); arvestades, et 2019. aastal anti liidus välja 4,6 miljonit porditavat dokumenti A1, mis vastab hinnanguliselt 3,06 miljonile töötajale; arvestades, et lähetatud töötajatel peab teises liikmesriigis töötades olema A1-vorm; arvestades, et A1-vorm annab teavet töötaja sotsiaalkindlustussüsteemi kohta; arvestades, et A1-vormid ei anna sotsiaalkindlustuse kohta reaalajas ajakohast teavet; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi-sisene tööjõu liikuvus on viimastel aastatel kasvanud; arvestades, et 2019. aastal kolis ELi 28 liikmesriigist teise ELi riiki 17,9 miljonit inimest; arvestades, et neist 13 miljonit olid tööealised ja 78 % töötasid; arvestades, et 2019. aastal oli liidus 1,5 miljonit piiriülest töötajat (21); arvestades, et liikuvad töötajad moodustasid 2019. aastal 4,3 % ELi 28 liikmesriigi kogu tööjõust; arvestades, et Euroopa Komisjoni 2017. aasta andmete kohaselt moodustab deklareerimata töö ligikaudu 11,6 % ELi erasektori kogu tööjõusisendist ja 16,4 % kogulisandväärtusest (22); arvestades, et 2019. aastal anti liidus välja 4,6 miljonit porditavat dokumenti A1, mis vastab hinnanguliselt 3,06 miljonile töötajale; arvestades, et lähetatud töötajatel peab teises liikmesriigis töötades olema A1-vorm; arvestades, et A1-vorm annab teavet töötaja sotsiaalkindlustussüsteemi kohta; arvestades, et A1-vormid ei anna sotsiaalkindlustuse kohta reaalajas ajakohast teavet;

| B. | arvestades, et Eurofoundi andmed näitavad, et ELi-sisese liikuvuse perioodid lühenevad, sest 50 % liikuvatest inimestest jääb vastuvõtvasse riiki üheks kuni neljaks aastaks; arvestades, et suurenenud on ka tagasipöörduv liikuvus (23): 2017. aastal oli iga nelja liikmesriigist lahkuva isiku kohta kolm tagasipöördumist (24); arvestades, et liikuvuse lühemad ja korduvad perioodid muudavad liikuvate töötajate jaoks sotsiaalkindlustusmaksete ja pensioniõiguste jälgimise veelgi vajalikumaks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Eurofoundi andmed näitavad, et ELi-sisese liikuvuse perioodid lühenevad, sest 50 % liikuvatest inimestest jääb vastuvõtvasse riiki üheks kuni neljaks aastaks; arvestades, et suurenenud on ka tagasipöörduv liikuvus (23): 2017. aastal oli iga nelja liikmesriigist lahkuva isiku kohta kolm tagasipöördumist (24); arvestades, et liikuvuse lühemad ja korduvad perioodid muudavad liikuvate töötajate jaoks sotsiaalkindlustusmaksete ja pensioniõiguste jälgimise veelgi vajalikumaks;

| C. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artikliga 48 antakse seadusandliku tavamenetluse kohaselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule pädevus võtta sotsiaalkindlustuse valdkonnas vastu meetmeid, mis on vajalikud töötajate liikumisvabaduse tagamiseks; selleks peavad nad kehtestama korra, millega tagatakse võõrtöötajatele ja teise liikmesriigi füüsilisest isikust ettevõtjatele ning nende ülalpeetavatele sotsiaalkindlustusõigused: arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 153 lõikega 1 antakse liidu pädevusse liikmesriikide tegevuse toetamine ja täiendamine sotsiaalkindlustuse vallas; arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 153 lõikes 2 on sätestatud, et nõukogu teeb sotsiaalkindlustuse valdkonnas seadusandliku erimenetluse kohaselt otsuse ühehäälselt pärast Euroopa Parlamendi, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komiteega konsulteerimist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artikliga 48 antakse seadusandliku tavamenetluse kohaselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule pädevus võtta sotsiaalkindlustuse valdkonnas vastu meetmeid, mis on vajalikud töötajate liikumisvabaduse tagamiseks; selleks peavad nad kehtestama korra, millega tagatakse võõrtöötajatele ja teise liikmesriigi füüsilisest isikust ettevõtjatele ning nende ülalpeetavatele sotsiaalkindlustusõigused: arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 153 lõikega 1 antakse liidu pädevusse liikmesriikide tegevuse toetamine ja täiendamine sotsiaalkindlustuse vallas; arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 153 lõikes 2 on sätestatud, et nõukogu teeb sotsiaalkindlustuse valdkonnas seadusandliku erimenetluse kohaselt otsuse ühehäälselt pärast Euroopa Parlamendi, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komiteega konsulteerimist;

| D. | arvestades, et liikuvad töötajad ja kodanikud aitavad rikastada sotsiaal-majanduslikku struktuuri piirialadel, mis moodustavad 40 % ELi territooriumist; arvestades, et seetõttu on vaja tagada kodanikele võrdsed tingimused ja õiglased liikuvustingimused, andes neile asjakohased vahendid, et tagada neile õiguskindlus, nende õiguste kaitse ja sotsiaalkindlustus; arvestades, et on oluline vältida liigse halduskoormuse panemist ettevõtetele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et liikuvad töötajad ja kodanikud aitavad rikastada sotsiaal-majanduslikku struktuuri piirialadel, mis moodustavad 40 % ELi territooriumist; arvestades, et seetõttu on vaja tagada kodanikele võrdsed tingimused ja õiglased liikuvustingimused, andes neile asjakohased vahendid, et tagada neile õiguskindlus, nende õiguste kaitse ja sotsiaalkindlustus; arvestades, et on oluline vältida liigse halduskoormuse panemist ettevõtetele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd);

| E. | arvestades, et Euroopa sotsiaalõiguste samba 12. põhimõttes on täpsemalt sätestatud, et töösuhte liigist ja kestusest olenemata on töötajatel ja võrreldavatel tingimustel füüsilisest isikust ettevõtjatel õigus piisavale sotsiaalkaitsele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa sotsiaalõiguste samba 12. põhimõttes on täpsemalt sätestatud, et töösuhte liigist ja kestusest olenemata on töötajatel ja võrreldavatel tingimustel füüsilisest isikust ettevõtjatel õigus piisavale sotsiaalkaitsele;

| F. | arvestades, et tööjõu ekspluateerimisel põhineva ebaausa konkurentsiga seotud probleemid, lepingupõhisel tööl põhinevad pettused ja ebaausad tavad, nagu sotsiaalne dumping, põhjustavad endiselt muret kõigis liikmesriikides ning on Euroopa ettevõtete, töötajate ja ühiskonna jaoks väga problemaatilised; arvestades, et pettused näivad kõige enam mõjutavat lepingupõhise töö eri vorme; arvestades, et probleemi ulatuse kindlakstegemiseks puuduvad usaldusväärsed andmed, eriti seoses töötajate lähetamisega (25); arvestades, et üks selle põhjustest on kohaldatava liidu õiguse tõhusa järelevalve ja jõustamise puudumine, eelkõige seoses võrdse kohtlemise ja samal töökohal võrdse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtetega, mida ei saa tagada, kui ei järgita õiguste jälgitavuse ja ülekantavuse põhimõtet, ning mida tuleb parandada; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tööjõu ekspluateerimisel põhineva ebaausa konkurentsiga seotud probleemid, lepingupõhisel tööl põhinevad pettused ja ebaausad tavad, nagu sotsiaalne dumping, põhjustavad endiselt muret kõigis liikmesriikides ning on Euroopa ettevõtete, töötajate ja ühiskonna jaoks väga problemaatilised; arvestades, et pettused näivad kõige enam mõjutavat lepingupõhise töö eri vorme; arvestades, et probleemi ulatuse kindlakstegemiseks puuduvad usaldusväärsed andmed, eriti seoses töötajate lähetamisega (25); arvestades, et üks selle põhjustest on kohaldatava liidu õiguse tõhusa järelevalve ja jõustamise puudumine, eelkõige seoses võrdse kohtlemise ja samal töökohal võrdse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtetega, mida ei saa tagada, kui ei järgita õiguste jälgitavuse ja ülekantavuse põhimõtet, ning mida tuleb parandada;

| G. | arvestades, et COVID-19 pandeemia on tõstnud esile ja süvendanud liikuvate ja piiriüleste töötajate ebakindlaid töö- ning elutingimusi ELis; arvestades, et kriis on toonud esile selle, kui tähtsad on tugevad ja stabiilsed sotsiaalkindlustussüsteemid, millega tagatakse, et kedagi ei jäeta kõrvale sellepärast, et ta on kasutanud oma liikumisvabadust; arvestades, et pandeemia puhkemisel tõid liikmesriikide võetud meetmed kaasa liikuvate töötajate õiguskindlusetuse seoses kohaldatavate sotsiaalkindlustusnormidega ning paljudel oli raskusi töötushüvitiste eemalt taotlemisega; arvestades, et pandeemia on heitnud valgust selliste deklareerimata ja hooajatöötajate erilisele haavatavusele, kellel puudub sotsiaalkindlustuskate, ning COVID-19 põhjustatud lühiajaliste finantstoetuspakettide kuritarvitamine ja petturlik kasutamine on suurendanud deklareerimata töö ja tegelikkusest väiksemana deklareeritud tööaja, sealhulgas deklareerimata töö toetamise uute vormide osakaalu (26); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et COVID-19 pandeemia on tõstnud esile ja süvendanud liikuvate ja piiriüleste töötajate ebakindlaid töö- ning elutingimusi ELis; arvestades, et kriis on toonud esile selle, kui tähtsad on tugevad ja stabiilsed sotsiaalkindlustussüsteemid, millega tagatakse, et kedagi ei jäeta kõrvale sellepärast, et ta on kasutanud oma liikumisvabadust; arvestades, et pandeemia puhkemisel tõid liikmesriikide võetud meetmed kaasa liikuvate töötajate õiguskindlusetuse seoses kohaldatavate sotsiaalkindlustusnormidega ning paljudel oli raskusi töötushüvitiste eemalt taotlemisega; arvestades, et pandeemia on heitnud valgust selliste deklareerimata ja hooajatöötajate erilisele haavatavusele, kellel puudub sotsiaalkindlustuskate, ning COVID-19 põhjustatud lühiajaliste finantstoetuspakettide kuritarvitamine ja petturlik kasutamine on suurendanud deklareerimata töö ja tegelikkusest väiksemana deklareeritud tööaja, sealhulgas deklareerimata töö toetamise uute vormide osakaalu (26);

| H. | arvestades, et digiteerimine annab enneolematu võimaluse hõlbustada tööjõu liikuvust, muutes samas tööjõu liikuvust käsitlevate ELi sätete järgimise kiiremaks ja hõlpsamini kontrollitavaks; arvestades, et puudub kogu ELi hõlmav süstemaatiline andmete kogumine, mille eesmärk on pakkuda piisavaid andmeid liikuvate töötajate kohta või hõlbustada sotsiaalkindlustusõiguste piiriülest ülekantavust töötajate sotsiaalkindlustuskatte ja -hüvitiste reaalajas kontrollimise kaudu pädevate osalejate ja institutsioonide poolt; arvestades, et juurdepääs kohaldatavaid reegleid käsitlevale teabele ning tõhus reeglitele vastavus ning nende järelevalve ja jõustamine on õiglase liikuvuse ja kuritarvitamise vastase võitluse eeltingimused; arvestades, et digitehnoloogiat, mis võib hõlbustada liikuvate töötajate õigusi kaitsvate õigusaktide järelevalvet ja täitmise tagamist ning vähendada ettevõtete ja riigiasutuste halduskulusid, tuleb seetõttu edendada ja kasutada andmekaitsenormide kohaselt; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et digiteerimine annab enneolematu võimaluse hõlbustada tööjõu liikuvust, muutes samas tööjõu liikuvust käsitlevate ELi sätete järgimise kiiremaks ja hõlpsamini kontrollitavaks; arvestades, et puudub kogu ELi hõlmav süstemaatiline andmete kogumine, mille eesmärk on pakkuda piisavaid andmeid liikuvate töötajate kohta või hõlbustada sotsiaalkindlustusõiguste piiriülest ülekantavust töötajate sotsiaalkindlustuskatte ja -hüvitiste reaalajas kontrollimise kaudu pädevate osalejate ja institutsioonide poolt; arvestades, et juurdepääs kohaldatavaid reegleid käsitlevale teabele ning tõhus reeglitele vastavus ning nende järelevalve ja jõustamine on õiglase liikuvuse ja kuritarvitamise vastase võitluse eeltingimused; arvestades, et digitehnoloogiat, mis võib hõlbustada liikuvate töötajate õigusi kaitsvate õigusaktide järelevalvet ja täitmise tagamist ning vähendada ettevõtete ja riigiasutuste halduskulusid, tuleb seetõttu edendada ja kasutada andmekaitsenormide kohaselt;

| I. | arvestades, et liikmesriikide tööturu osapooled on eri sektorites koostöös kohalike või riiklike ametiasutustega välja töötanud riiklike kaartide eri vormid või võrreldavad vahendid tööõiguse valdkonnas; arvestades, et nendel erinevatel algatustel on oluline ühine omadus: isikukood või isiklik kaart, mis annab töötajatele, ametiasutustele ja peamistele teenuseosutajatele tõhusa vahendi, et tagada sotsiaalkindlustuskaitse ning inimväärsed palgad ja töötingimused töökohal; arvestades, et need algatused suurendavad kõigi töötajate teadlikkust tööhõivest ja töötingimustest ning parandavad jõustamist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et liikmesriikide tööturu osapooled on eri sektorites koostöös kohalike või riiklike ametiasutustega välja töötanud riiklike kaartide eri vormid või võrreldavad vahendid tööõiguse valdkonnas; arvestades, et nendel erinevatel algatustel on oluline ühine omadus: isikukood või isiklik kaart, mis annab töötajatele, ametiasutustele ja peamistele teenuseosutajatele tõhusa vahendi, et tagada sotsiaalkindlustuskaitse ning inimväärsed palgad ja töötingimused töökohal; arvestades, et need algatused suurendavad kõigi töötajate teadlikkust tööhõivest ja töötingimustest ning parandavad jõustamist;

| J. | arvestades, et Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta resolutsioonis tõhusa tööjärelevalve kohta kutsuti komisjoni üles uurima sellise Euroopa võltsimiskindla sotsiaalkindlustuskaardi või muu üleliidulise elektroonilise dokumendi kasutuselevõtu eeliseid Euroopa tasandil, millele saaks salvestada kõik töösuhete kontrollimiseks vajalikud andmed, näiteks andmed sotsiaalkindlustuse olemasolu ja tööaja kohta, ning mille suhtes kehtivad ranged andmekaitsenormid; arvestades, et parlament osutas oma 19. jaanuari 2017. aasta resolutsioonis Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta kättesaadavate e-riigi lahenduste potentsiaalile, mis võiks hõlmata ka tugevate andmekaitsetagatistega Euroopa sotsiaalkindlustuskaarti, mis võiks parandada ELi sotsiaalkindlustuse kooskõlastamist ja üksikisikute teadlikkust; arvestades, et oma 22. oktoobri 2020. aasta resolutsioonis euroala tööhõive- ja sotsiaalpoliitika 2020 kohta palus parlament komisjonil esitada pärast tegelikku olukorda arvesse võtva nõuetekohase mõjuhinnangu koostamist ettepaneku ELi digitaalse sotsiaalkindlustusnumbri kohta; arvestades, et Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioonis tugeva sotsiaalse Euroopa kohta õiglaste üleminekute jaoks kutsus parlament komisjoni uuesti üles esitama ettepaneku ELi digitaalse sotsiaalkindlustusnumbri (ESSN) ja võimaliku kontrollimehhanismi, näiteks isikliku töökaardi kohta, ning kinnitas, et töötajatel ning nende esindajatel ja inspektsioonidel peab olema ajakohane juurdepääs teabele oma tööandjate ja nende palgaõiguste ning töö- ja sotsiaalsete õiguste kohta; arvestades, et parlament rõhutas oma 20. mai 2021. aasta resolutsioonis ELi-sisese töötajate liikuvuse kohta, et liikmesriikidevahelise andmevahetuse digiteerimine võib hõlbustada töötajate vaba liikumist ausal ja õiglasel alusel, samuti tagada asjakohaste liidu õigusnormide täitmine; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2014. aasta resolutsioonis tõhusa tööjärelevalve kohta kutsuti komisjoni üles uurima sellise Euroopa võltsimiskindla sotsiaalkindlustuskaardi või muu üleliidulise elektroonilise dokumendi kasutuselevõtu eeliseid Euroopa tasandil, millele saaks salvestada kõik töösuhete kontrollimiseks vajalikud andmed, näiteks andmed sotsiaalkindlustuse olemasolu ja tööaja kohta, ning mille suhtes kehtivad ranged andmekaitsenormid; arvestades, et parlament osutas oma 19. jaanuari 2017. aasta resolutsioonis Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta kättesaadavate e-riigi lahenduste potentsiaalile, mis võiks hõlmata ka tugevate andmekaitsetagatistega Euroopa sotsiaalkindlustuskaarti, mis võiks parandada ELi sotsiaalkindlustuse kooskõlastamist ja üksikisikute teadlikkust; arvestades, et oma 22. oktoobri 2020. aasta resolutsioonis euroala tööhõive- ja sotsiaalpoliitika 2020 kohta palus parlament komisjonil esitada pärast tegelikku olukorda arvesse võtva nõuetekohase mõjuhinnangu koostamist ettepaneku ELi digitaalse sotsiaalkindlustusnumbri kohta; arvestades, et Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioonis tugeva sotsiaalse Euroopa kohta õiglaste üleminekute jaoks kutsus parlament komisjoni uuesti üles esitama ettepaneku ELi digitaalse sotsiaalkindlustusnumbri (ESSN) ja võimaliku kontrollimehhanismi, näiteks isikliku töökaardi kohta, ning kinnitas, et töötajatel ning nende esindajatel ja inspektsioonidel peab olema ajakohane juurdepääs teabele oma tööandjate ja nende palgaõiguste ning töö- ja sotsiaalsete õiguste kohta; arvestades, et parlament rõhutas oma 20. mai 2021. aasta resolutsioonis ELi-sisese töötajate liikuvuse kohta, et liikmesriikidevahelise andmevahetuse digiteerimine võib hõlbustada töötajate vaba liikumist ausal ja õiglasel alusel, samuti tagada asjakohaste liidu õigusnormide täitmine;

| K. | arvestades, et 24. oktoobril 2017. aastal avaldatud komisjoni tööprogrammis 2018. aastaks teatati kavatsusest võtta kasutusele ESSN, et aidata kaasa üldisele eesmärgile tagada liikuvatele töötajatele õiglased töötingimused, kaitsta kõigi liikuvate kodanike sotsiaalseid standardeid ja tagada nende nõuetekohane täitmine; arvestades, et 27. novembrist 2017 kuni 7. jaanuarini 2018 konsulteeris komisjon ESSNi kasutuselevõtu üle sidusrühmade ja kodanikega; arvestades, et komisjon nägi oma 2017. aasta esialgses mõjuhinnangus ESSNi kohta pikemas perspektiivis ette ka võimaluse laiendada ESSNi kasutamist muudele poliitikavaldkondadele peale sotsiaalkindlustuse koordineerimise; arvestades, et komisjon kinnitas oma 13. augustil 2020. aastal avaldatud iga-aastases koormusanalüüsis 2019. aasta kohta, et töötab ESSNi algatuse kallal; arvestades, et komisjoni president Ursula von der Leyen teatas Euroopa Liidu olukorda käsitlevas kõnes 16. septembril 2020, et komisjon teeb peagi ettepaneku usaldusväärse ja turvalise Euroopa e-identiteedi süsteemi kohta; arvestades, et Euroopa Komisjon teatas Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas, et alustab 2021. aastal katseprojekti, et uurida võimalust luua 2023. aastaks Euroopa sotsiaalkindlustuspass (ESSP), tuginedes Euroopa e-ID algatusele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 24. oktoobril 2017. aastal avaldatud komisjoni tööprogrammis 2018. aastaks teatati kavatsusest võtta kasutusele ESSN, et aidata kaasa üldisele eesmärgile tagada liikuvatele töötajatele õiglased töötingimused, kaitsta kõigi liikuvate kodanike sotsiaalseid standardeid ja tagada nende nõuetekohane täitmine; arvestades, et 27. novembrist 2017 kuni 7. jaanuarini 2018 konsulteeris komisjon ESSNi kasutuselevõtu üle sidusrühmade ja kodanikega; arvestades, et komisjon nägi oma 2017. aasta esialgses mõjuhinnangus ESSNi kohta pikemas perspektiivis ette ka võimaluse laiendada ESSNi kasutamist muudele poliitikavaldkondadele peale sotsiaalkindlustuse koordineerimise; arvestades, et komisjon kinnitas oma 13. augustil 2020. aastal avaldatud iga-aastases koormusanalüüsis 2019. aasta kohta, et töötab ESSNi algatuse kallal; arvestades, et komisjoni president Ursula von der Leyen teatas Euroopa Liidu olukorda käsitlevas kõnes 16. septembril 2020, et komisjon teeb peagi ettepaneku usaldusväärse ja turvalise Euroopa e-identiteedi süsteemi kohta; arvestades, et Euroopa Komisjon teatas Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas, et alustab 2021. aastal katseprojekti, et uurida võimalust luua 2023. aastaks Euroopa sotsiaalkindlustuspass (ESSP), tuginedes Euroopa e-ID algatusele;

| L. | arvestades, et Euroopa Ametiühingute Keskliit peab ESSNi väärtuslikuks vahendiks pettuste ja sotsiaalkindlustussüsteemi kuritarvitamise vastu võitlemisel; arvestades, et Euroopa Tööandjate Keskliit avaldas 12. jaanuaril 2018. aastal märgukirja, milles rõhutati ESSNi potentsiaali parandada sotsiaalkindlustuse koordineerimist ELis, käsitledes samal ajal ka probleeme, mis on seotud riiklike sotsiaalkindlustussüsteemide mitmekesisuse, võimalike andmekaitseküsimuste ja täiendava halduskoormusega; arvestades, et ehitussektori sotsiaalpartnerid on nõudnud mõjusaid digitaalseid vahendeid, et tagada kohaldatavate õigusaktide täitmine, sealhulgas Euroopa lähenemisviisi isiklikele töökaartidele (27); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Ametiühingute Keskliit peab ESSNi väärtuslikuks vahendiks pettuste ja sotsiaalkindlustussüsteemi kuritarvitamise vastu võitlemisel; arvestades, et Euroopa Tööandjate Keskliit avaldas 12. jaanuaril 2018. aastal märgukirja, milles rõhutati ESSNi potentsiaali parandada sotsiaalkindlustuse koordineerimist ELis, käsitledes samal ajal ka probleeme, mis on seotud riiklike sotsiaalkindlustussüsteemide mitmekesisuse, võimalike andmekaitseküsimuste ja täiendava halduskoormusega; arvestades, et ehitussektori sotsiaalpartnerid on nõudnud mõjusaid digitaalseid vahendeid, et tagada kohaldatavate õigusaktide täitmine, sealhulgas Euroopa lähenemisviisi isiklikele töökaartidele (27);

| M. | arvestades, et 2019. aasta juunis loodi Euroopa Tööjõuamet (ELA); arvestades, et ELA määrusesse ESSNi ei lisatud; arvestades, et ELA eesmärk on tagada tööjõu õiglane liikuvus, abistades liikmesriike ja komisjoni tööjõu liikuvust ja sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitlevate liidu õigusaktide tõhusal kohaldamisel ja täitmise tagamisel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 2019. aasta juunis loodi Euroopa Tööjõuamet (ELA); arvestades, et ELA määrusesse ESSNi ei lisatud; arvestades, et ELA eesmärk on tagada tööjõu õiglane liikuvus, abistades liikmesriike ja komisjoni tööjõu liikuvust ja sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitlevate liidu õigusaktide tõhusal kohaldamisel ja täitmise tagamisel;

| 1. | tuletab meelde, et Euroopa Parlament on alates 2014. aastast kutsunud komisjoni mitmel korral üles uurima eeliseid, mida annaks ESSNi käsitleva seadusandliku ettepaneku esitamine, et luua kogu ELi hõlmav digivahend sotsiaalkindlustuse koordineerimiseks ja liikuvate töötajate õiglase liikuvuse tagamiseks; peab kahetsusväärseks, et vaatamata mitmetele lubadustele ei ole komisjon ESSNi kohta ettepanekut esitanud; kordab oma nõudmist, et komisjon selgitaks, miks ta ei ole seda teinud; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub komisjoni üles jagama Euroopa Parlamendiga ESSNi mõjuhinnangu projekti, mis esitati õiguskontrollikomiteele 2017.–2018. aastal, ning jagama parlamendiga õiguskontrollikomitee arvamust mõjuhinnangu projekti kohta; kutsub komisjoni üles jagama Euroopa Parlamendiga kõiki muid dokumente, mis on aidanud kaasa komisjoni otsusele mitte jätkata tööd ESSNi ettepanekuga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab heameelt selle üle, et komisjon võttis Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas endale kohustuse alustada katseprojekti, et uurida digitaalse ESSP käivitamist; väljendab heameelt digitaalseid lahendusi uurivate katseprojektide käivitamise üle ja kutsub komisjoni üles teavitama Euroopa Parlamenti nõuetekohaselt nende tulemustest ja võimalikest raskustest rakendamisetapis; rõhutab, et ESSP katseprojektis tuleb pöörata suurt tähelepanu õiglase liikuvuse kaitsmisele; kutsub komisjoni üles võtma endale ambitsioonikamad eesmärgid nii sisu kui ka ajastuse osas, algatades paralleelselt katseprojektiga nõuetekohase hindamise, mis põhineb seni tehtud tööl, eesmärgiga esitada seadusandlik ettepanek ESSP kohta enne 2022. aasta lõppu, et tagada võimalikult kiiresti töötajate õiguste ülekantavus ja jälgitavus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku Euroopa digiidentiteedi raamistiku loomise kohta; kutsub komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile uut teavet e-identimise kasutuselevõtu edenemise kohta; on seisukohal, et ESSP algatus, mis peaks toetuma e-identimise raamistikule, peaks olema kohustuslik kõigile liikmesriikidele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde liikuvate töötajate rolli COVID-19 pandeemia ajal, eriti mõnes peamises sektoris, ning tungivat vajadust tagada neile töötajatele mitte ainult inimväärsed töötingimused, vaid ka võrdsed tingimused samas kohas tehtud ja võrdse väärtusega töö puhul; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on seisukohal, et ESSP algatuse kasutuselevõtmise eesmärk peaks olema tagada sotsiaalkindlustusõiguste tulemuslik tuvastamine, jälgitavus, koondamine ja ülekantavus; parandada õiglasel ja tulemuslikul viisil selliste ELi normide täitmise tagamist, mis käsitlevad tööjõu liikuvust ja sotsiaalkindlustuse koordineerimist tööturul, et kindlustada ELis võrdsed tingimused; võimaldada asjaomastel riiklikel asutustel (nt töö- ja sotsiaalkindlustusinspektsioonidel) ning sotsiaalpartneritel, kui nad teevad töö- ja sotsiaalkindlustuskontrolle või on nendega seotud, reaalajas kontrollida liikuvate töötajate kindlustuse staatust ja sissemakseid; paremini ennetada ebaausaid tavasid, nagu kuritarvitamine ja sotsiaalkindlustuspettus, ning aidata seeläbi kaasa võitlusele deklareerimata töö ning vastuvõtvas riigis kehtivate palgakujundusmehhanismide ja sotsiaalkindlustusmaksetega seotud kohustuste mittetäitmise vastu; rõhutab, et ESSP lihtsustaks ka töötajate jaoks sotsiaalkindlustusmaksete ja hüvitiste, näiteks pensioniõiguste jälgimist ja taotlemist, hõlbustades nende ülekantavust; rõhutab, et Euroopa e-identimise süsteemil põhinev ESSP peaks hõlmama nii liikuvate kodanike ja töötajate tuvastamise kui ka nende sotsiaalkindlustushüvitiste reaalajas kontrollimise elementi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et ESSP algatuse eesmärk peaks olema tagada sotsiaalsed õigused, hõlbustades teabe saamist ning parandades sotsiaalkindlustuse koordineerimise ja tööjõu liikuvuse suhtes kohaldatavate õigusnormide täitmise tagamist piiriülestes olukordades; on seisukohal, et komisjoni ettepanek ESSP algatuse kohta peab tooma selget kasu kõigile liikuvuse protsessis osalevatele sidusrühmadele, nagu liikuvad kodanikud ja töötajad, ettevõtjad, sealhulgas VKEd, tööandjad ja ametiühingud, samuti riiklikud ametiasutused, nagu töö- ja sotsiaalkindlustusinspektsioonid; on arvamusel, et ESSP algatuse eesmärk peaks olema lihtsustada suhtlust ja tuua need sidusrühmad piiriülestes olukordades üksteisele lähemale, et liikuvaid kodanikke ja töötajaid ning nende õigusi paremini kaitsta ning anda kõigile asjaomastele sidusrühmadele selget teavet, et parandada prognoositavust ja muuta haldusmenetlused sujuvaks ja kiireks; tuletab meelde, et ESSP algatus peab järgima subsidiaarsuse põhimõtet ja ei tohi seega seada piiranguid riiklikele sotsiaalkindlustussüsteemidele ega nende mitmekesisusele, järgides iga liikmesriigi traditsioone, riiklikele tööturumudelitele ega sotsiaalpartnerite autonoomiale; rõhutab, et ESSP algatus ei tohi olla oma liikumisvabaduse kasutamise nõue, vaid selle eesmärk peab olema hõlbustada juurdepääsu teabele ning parandada sotsiaalkindlustuse koordineerimise ja tööjõu liikuvuse suhtes kohaldatavate õigusnormide täitmise tagamist piiriülestes olukordades; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub komisjoni üles esitama tihedas koostöös ELAga ja pärast nõuetekohast hindamist seadusandliku ettepaneku ESSP kohta, et anda riiklikele asutustele (nt töö- ja sotsiaalkindlustusinspektsioonidele) ning sotsiaalpartneritele, kui nad teevad töö- ja sotsiaalkindlustuskontrolle või on nendega seotud, reaalajas vahend riiklike ja ELi õigusaktide tõhusa täitmise tagamiseks; on veendunud, et ESSP peaks võimaldama reaalajas kontrollida töötajate töökohta, tööandja asukohta, töösuhet ja isikusamasust, samuti standardseid sotsiaalkindlustushüvitisi, sätteid ja tõendeid, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 883/2004; kutsub komisjoni üles hindama võimalust, et ESSP võimaldaks kontrollida muud asjakohast teavet, ilma et see piiraks andmekaitsenormide kohaldamist, tagades samas võrdse kohtlemise; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on veendunud, et ESSP peab hõlmama kõiki liikuvaid ELi kodanikke ja töötajaid, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjaid, samuti kõiki liikuvaid kolmandate riikide kodanikke, kelle suhtes kohaldatakse ELi-sisest liikuvust käsitlevaid ELi õigusnorme; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on seisukohal, et ESSP kasutuselevõtmine peaks hõlmama reaalajas kontrolli- ja järelevalvesüsteemi ning teabevahetussüsteemi riiklike andmebaaside ristviitamise teel, millega rangelt järgitakse isikuandmete kaitset käsitlevaid ELi õigusnorme, et olla täielikult toimiv ning säilitada andmete usaldusväärsuse ja identifitseerimistunnuste sertifitseerimise kõrge tase ning vältida vigu ja pettuse eesmärgil kasutamist; rõhutab, et sotsiaalkindlustus- ja isikuandmed tuleks teha kättesaadavaks üksnes asjaomasele isikule ja pädevatele riiklikele asutustele ning neid ei tohiks jagada ühelgi muul eesmärgil peale sotsiaalkindlustuse koordineerimist ja ELi-sisest tööjõu liikuvust käsitlevate ELi õigusnormide täitmise tagamise, järgides rangelt andmekaitsenorme; on seisukohal, et liikmesriikides, kus tööjärelevalvet teostavad sotsiaalpartnerid või on nad sellega seotud, tuleb neile tagada juurdepääs teistest liikmesriikidest pärit töötajate sotsiaalkindlustusandmetele, seadmata ohtu andmekaitsesätete järgimist; |
| --- | --- |

10.

| 11. | väljendab heameelt mitme liikmesriigi algatuste üle, mille eesmärk on parandada liidu õiguse tõhusa täitmise tagamist, kasutades riiklikke kaarte või võrreldavaid vahendeid tööõiguse valdkonnas (28); rõhutab, et kuigi need riiklikud algatused suurendavad teadlikkust palga- ja töötingimustest kõigi töötajate jaoks ning parandavad täitmise tagamist, ei suuda need hõlbustada kehtiva ja täpse teabe, sealhulgas töösuhete ja õiguste piiriülest vahetamist; kutsub komisjoni üles tagama, et ESSP algatus annaks liikmesriikidele võimaluse tugineda teabele, mis on saadud tänu parematele identifitseerimis- ja kontrollivõimalustele, mida pakuvad riiklikud kaardid või võrreldavad tööõiguse valdkonna vahendid riikides, kus need algatused on olemas; rõhutab, et ESSP integreerimine riiklikesse kaartidesse või võrreldavatesse tööõiguse valdkonna vahenditesse ei tohiks neid riiklikke tavasid asendada, vaid peaks neid täiendama, ning peaks üksnes andma asjaomastele asutustele asjakohast teavet; on lisaks seisukohal, et see ei tohi piirata riiklike sotsiaalpartnerite sõltumatust ega töötingimusi, mis on sätestatud kohaldatavates kollektiivlepingutes kooskõlas siseriikliku õiguse ja tavadega; on veendunud, et ESSP ja selle integreerimine riiklikesse kaartidesse või võrreldavatesse tööõiguse valdkonna vahenditesse, kui need on olemas, võivad olla aluseks tulevastele täitmise tagamise alastele jõupingutustele ELi tasandil; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on veendunud, et kõigil töötajatel, sotsiaalpartneritel ning riiklikel töö- ja sotsiaalkindlustusinspektsioonidel peaks olema ajakohane juurdepääs teabele töösuhte, palgaõiguste ning tööalaste ja sotsiaalsete õiguste kohta kooskõlas kohaldatava kollektiivlepingu või riiklike õigusaktidega; |
| --- | --- |

12.

| 13. | märgib, et porditav dokument A1 on oluline, kuid praegu ainus vahend liikuvate töötajate sotsiaalkindlustuskatte kontrollimiseks; tunnistab piiranguid ja probleeme, mis on seotud porditava dokumendi A1 menetlusega, eelkõige seoses porditava dokumendi A1 vormide kasutamisega tööandjate poolt, sõltuvalt sotsiaalkindlustussüsteemide digiteerimise tasemest liikmesriikides, samuti nende kontrollimisega pädevate riiklike asutuste poolt seoses teenuste osutamisega teises liikmesriigis, aga ka täpse teabe saamisega lähetatud töötajate arvu ja omaduste kohta ELis; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles veelgi parandama porditava dokumendi A1 vormide kontrolliprotsessi ning on veendunud, et liikmesriikide vahel tuleb välja töötada kiired menetlused, et tegeleda pettuse teel saadud või kasutatud porditava dokumendi A1 sertifikaatidega; märgib, et porditava dokumendiga A1 seotud piirangud ja probleemid takistavad täpse teabe saamist lähetatud töötajate arvu ja omaduste kohta ELis; juhib tähelepanu sellele, et ESSP algatus annaks vastuvõtvas liikmesriigis tehtava tööinspektsiooni päeval liikuvate töötajate sotsiaalkindlustuskatte kohta reaalajas teavet; palub komisjonil tagada, et ESSP katseprojektiga lihtsustataks sotsiaalkindlustuskaitset, lihtsustades porditava dokumendi A1 taotlemise, väljastamise ja kontrollimise korda, et võidelda pettuste vastu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on seisukohal, et ESSP peaks tuginema Euroopa e-ID-le, Euroopa ravikindlustuskaardile ja sotsiaalkindlustusteabe elektroonilisele vahetamisele (EESSI) ning neid täiendama, sealhulgas eesmärgiga laiendada seda sotsiaalkindlustuse koordineerimise ja ELi tööõiguse muudele valdkondadele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et sotsiaalkindlustusteabe elektrooniline vahetamine muutub võimalikult kiiresti täielikult toimivaks, ning kasutama ära olemasolevate ELi rahaliste vahendite pakutavaid võimalusi, et hõlbustada taaste- ja vastupidavusrahastu raames riiklike kavade rakendamist sotsiaalkindlustusteabe elektroonilise vahetamise täielikuks rakendamiseks ja avaliku halduse edasiseks digiteerimiseks, hõlbustada teabevahetust sotsiaalkindlustusasutuste vahel, kiirendada üksikjuhtumite käsitlemist ning parandada ELA ja asjaomaste riiklike pädevate asutuste suutlikkust tagada õigusnormide täitmine; kutsub komisjoni üles selgitama ELA rolli ESSP väljatöötamisel ja rakendamisel; rõhutab, et ulatuslikum digiteerimine ei tohi õõnestada sotsiaalpettuse vastu võitlemiseks juba kehtestatud riiklikke kaitsemeetmeid; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub komisjoni üles tegema tihedat koostööd sotsiaalpartnerite ning asjaomaste riiklike sotsiaalkindlustusasutuste ja tööinspektsioonidega ESSP algatuse väljatöötamisel ja kasutuselevõtmisel, tagades sotsiaalpartnerite ja riiklike tööturumudelite autonoomia täieliku austamise; on seisukohal, et reaalajas andmetele juurdepääsuga ESSP võimaldaks riiklikel pädevatel asutustel ja sotsiaalpartneritel kontrollida töötajate sotsiaalkindlustuskatet mis tahes ajahetkel, tugevdades seeläbi tööinspektsioone ja toetades tõendite kogumist ühistes piiriülestes tööinspektsioonides (29); |
| --- | --- |

15.

| 16. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  ELT C 482, 23.12.2016, lk 31.

(2)  ELT C 242, 10.7.2018, lk 24.

(3)  ELT C 445, 29.10.2021, lk 75.

(4)  ELT C 404, 6.10.2021, lk 159.

(5)  ELT C 456, 10.11.2021, lk 14.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0249.

(7)  ELT C 362, 8.9.2021, lk 82.

(8)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/E-9-2021-001132-ASW_EN.html

(9)  ELT L 327, 5.12.2008, lk 9.

(10)  ELT L 186, 11.7.2019, lk 21.

(11)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 1.

(12)  ELT L 284, 30.10.2009, lk 1.

(13)  EÜT L 18, 21.1.1997, lk 1.

(14)  ELT L 173, 9.7.2018, lk 16.

(15)  ELT L 159, 28.5.2014, lk 11.

(16)  ELT L 249, 31.7.2020, lk 49.

(17)  ELT L 249, 31.7.2020, lk 1.

(18)  ELT L 249, 31.7.2020, lk 17.

(19)  ELT L 186, 11.7.2019, lk 105.

(20)  Kohtuotsus, 14. mai 2019, Federación de Servicios de Comisiones Obreras (CCOO) vs. Deutsche Bank SAE, C-55/18 – CCOO, EU:C:2019:402.

(21)  Euroopa Komisjon, „Annual Report on Intra-EU Labour Mobility 2020“ (Aruanne ELi-sisese töötajate liikuvuse kohta 2020. aastal), 8. jaanuar 2021. https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=8369

(22)  Euroopa Komisjon, „Evaluation of the scale of undeclared work in the European Union and its structural determinants“ (Hinnang deklareerimata töö ulatusele Euroopa Liidus ja selle struktuursetele teguritele), november 2017, https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=19002&langId=en.

(23)  Eurofound „ELi liikmesriikides tööjõupuuduse probleemi leevendamine“, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2021.

(24)  Euroopa Komisjon, „Annual Report on Intra-EU Labour Mobility 2020“ (Aruanne ELi-sisese töötajate liikuvuse kohta 2020. aastal), 8. jaanuar 2021. https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=8369

(25)  Eurofound, „Exploring the fraudulent contracting of work in the European Union“ (Töölepingupettused Euroopa Liidus), Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 21. november 2016.

(26)  Deklareerimata töö tõkestamise Euroopa platvorm, „COVID 19: combating fraud in short-term financial support schemes“ (COVID-19: pettusevastane võitlus lühiajaliste finantstoetusskeemide puhul), mai 2021, https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=24072&langId=en

(27)  Euroopa Ehitus- ja Puidutööstuse Töötajate Liidu (EFBWW) ja Euroopa Ehitustööstuse Ühenduse (FIEC) avaldus, „EU construction social partners call for digital enforcement“ (ELi ehitusvaldkonna sotsiaalpartnerid nõuavad digitaalset täitmise tagamist), 24. juuni 2021 https://www.efbww.eu/news/eu-construction-social-partners-call-for-digital-enforcement/2657-a

(28)  EFBWW-FIEC aruanne „Social identity cards in the European construction industry“ (Sotsiaalkindlustuskaardid Euroopa ehitustööstuses), 2015.

(29)  Eurofound, „Joint cross-border labour inspections and evidence gathered in their course“ (Ühine piiriülene tööjärelevalve ja selle käigus kogutud tõendid), 2019.

---

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/89 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/89

---

P9_TA(2021)0474

Mitmepoolsed läbirääkimised seoses WTO ministrite 12. konverentsiga, mis toimub Genfis 30. novembrist kuni 3. detsembrini 2021

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta resolutsioon mitmepoolsete läbirääkimiste kohta seoses WTO ministrite 12. konverentsiga, mis toimub Genfis 30. novembrist3. detsembrini 2021 (2021/2769(RSP))

(2022/C 224/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 15. aprilli 1994. aasta Marrakechi lepingut, millega loodi Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. aprilli 1994. aasta Marrakechi lepingut, millega loodi Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO),

| — | võttes arvesse WTO ministrite konverentsi 14. novembri 2001. aasta Doha deklaratsiooni (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WTO ministrite konverentsi 14. novembri 2001. aasta Doha deklaratsiooni (1),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone WTO kohta, eelkõige 15. novembri 2017. aasta resolutsiooni mitmepoolsete läbirääkimiste kohta enne WTO 11. ministrite konverentsi (2), 29. novembri 2018. aasta resolutsiooni WTO edasise tegevuse kohta (3) ja 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni WTO apellatsioonikogu kriisi kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone WTO kohta, eelkõige 15. novembri 2017. aasta resolutsiooni mitmepoolsete läbirääkimiste kohta enne WTO 11. ministrite konverentsi (2), 29. novembri 2018. aasta resolutsiooni WTO edasise tegevuse kohta (3) ja 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni WTO apellatsioonikogu kriisi kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2021. aasta resolutsiooni edasimineku kiirendamise ja ebavõrdsuse vähendamise kohta, et AIDS lakkaks 2030. aastaks olemast oht rahvatervisele (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2021. aasta resolutsiooni edasimineku kiirendamise ja ebavõrdsuse vähendamise kohta, et AIDS lakkaks 2030. aastaks olemast oht rahvatervisele (5),

| — | võttes arvesse oma 10. juuni 2021. aasta resolutsiooni ülemaailmse koroonakriisiga toimetuleku ja WTO TRIPS-lepingust erandi tegemise mõju kohta COVID-19 vaktsiinidele, ravile, varustusele ja tootmisvõimsusele arengumaades (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. juuni 2021. aasta resolutsiooni ülemaailmse koroonakriisiga toimetuleku ja WTO TRIPS-lepingust erandi tegemise mõju kohta COVID-19 vaktsiinidele, ravile, varustusele ja tootmisvõimsusele arengumaades (6);

| — | võttes arvesse Genfis toimunud WTO parlamentaarse konverentsi iga-aastasel istungjärgul 7. detsembril 2018 konsensuse teel vastu võetud lõppdokumenti (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Genfis toimunud WTO parlamentaarse konverentsi iga-aastasel istungjärgul 7. detsembril 2018 konsensuse teel vastu võetud lõppdokumenti (7),

| — | võttes arvesse 2017. aasta detsembris Buenos Aireses peetud 11. ministrite konverentsi tulemusi, sh mitut ministrite otsust, ja seda, et seal ei olnud ministrite deklaratsiooni võimalik vastu võtta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2017. aasta detsembris Buenos Aireses peetud 11. ministrite konverentsi tulemusi, sh mitut ministrite otsust, ja seda, et seal ei olnud ministrite deklaratsiooni võimalik vastu võtta,

| — | võttes arvesse Buenos Airese 12. detsembri 2017. aasta deklaratsiooni kaubanduse ja naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamise kohta ning 13. detsembril 2017. aastal Buenos Aireses vastu võetud ühisavaldusi elektroonilise kaubanduse, investeeringute soodustamise ning mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Buenos Airese 12. detsembri 2017. aasta deklaratsiooni kaubanduse ja naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamise kohta ning 13. detsembril 2017. aastal Buenos Aireses vastu võetud ühisavaldusi elektroonilise kaubanduse, investeeringute soodustamise ning mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) alusel vastu võetud Pariisi kokkulepet, mis kehtib alates 2016. aasta novembrist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) alusel vastu võetud Pariisi kokkulepet, mis kehtib alates 2016. aasta novembrist,

| — | võttes arvesse Ameerika Ühendriikide, Jaapani ja Euroopa Liidu kaubandusministrite kolmepoolsel kohtumisel 14. jaanuaril 2020 vastu võetud ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ameerika Ühendriikide, Jaapani ja Euroopa Liidu kaubandusministrite kolmepoolsel kohtumisel 14. jaanuaril 2020 vastu võetud ühisavaldust,

| — | võttes arvesse 7. detsembril 2013 Balil vastu võetud ministrite otsust, mis käsitleb toiduga kindlustatuse tagamiseks avaliku sektori varude loomist ja hoidmist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. detsembril 2013 Balil vastu võetud ministrite otsust, mis käsitleb toiduga kindlustatuse tagamiseks avaliku sektori varude loomist ja hoidmist,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. septembri 2018. aasta kontseptsioonidokumenti WTO moderniseerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. septembri 2018. aasta kontseptsioonidokumenti WTO moderniseerimise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist kaubanduspoliitika läbivaatamise kohta ja selle lisa pealkirjaga „WTO reformimine: kestliku ja tõhusa mitmepoolse kaubandussüsteemi poole“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist kaubanduspoliitika läbivaatamise kohta ja selle lisa pealkirjaga „WTO reformimine: kestliku ja tõhusa mitmepoolse kaubandussüsteemi poole“,

| — | võttes arvesse Ottawa rühma kaubandus- ja tervishoiualgatust (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ottawa rühma kaubandus- ja tervishoiualgatust (8),

| — | võttes arvesse ELi 4. juuni 2021. aasta teatist WTO peanõukogule kiireloomuliste kaubanduspoliitiliste meetmete kohta COVID-19 kriisile reageerimiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 4. juuni 2021. aasta teatist WTO peanõukogule kiireloomuliste kaubanduspoliitiliste meetmete kohta COVID-19 kriisile reageerimiseks,

| — | võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli kuuendat hindamisaruannet (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli kuuendat hindamisaruannet (9),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et WTO loodi selleks, et kaupade ja teenustega kauplemist veel rohkem liberaliseerida, tugevdada mitmepoolsust ning edendada avatud, kaasavat, reeglitel põhinevat ja mittediskrimineerivat mitmepoolset kaubandussüsteemi; arvestades, et kaubandus on väga tähtis ja üks peamisi vahendeid, mille abil toetada ja täiendada pingutusi, mida tehakse kooskõlas kestliku arengu eesmärgiga kestliku majanduskasvu edendamiseks ja elatustaseme parandamiseks, tagades täieliku tööhõive ning suure ja pidevalt kasvava reaalsissetuleku; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et WTO loodi selleks, et kaupade ja teenustega kauplemist veel rohkem liberaliseerida, tugevdada mitmepoolsust ning edendada avatud, kaasavat, reeglitel põhinevat ja mittediskrimineerivat mitmepoolset kaubandussüsteemi; arvestades, et kaubandus on väga tähtis ja üks peamisi vahendeid, mille abil toetada ja täiendada pingutusi, mida tehakse kooskõlas kestliku arengu eesmärgiga kestliku majanduskasvu edendamiseks ja elatustaseme parandamiseks, tagades täieliku tööhõive ning suure ja pidevalt kasvava reaalsissetuleku;

| B. | arvestades, et reeglitel põhinev mitmepoolne kaubandussüsteem on praegu rängas kriisis, mis ohustab WTO põhifunktsioone, st rahvusvahelise kaubanduse põhireeglite ja süsteemi kehtestamist ning vaidluste lahendamist ja täitmise tagamist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et reeglitel põhinev mitmepoolne kaubandussüsteem on praegu rängas kriisis, mis ohustab WTO põhifunktsioone, st rahvusvahelise kaubanduse põhireeglite ja süsteemi kehtestamist ning vaidluste lahendamist ja täitmise tagamist;

| C. | arvestades, et 11. detsembril 2019 lõpetas WTO apellatsioonikogu tegevuse, mis tähendab, et toimivat, sõltumatut ja erapooletut apellatsiooniorganit praegu ei ole; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 11. detsembril 2019 lõpetas WTO apellatsioonikogu tegevuse, mis tähendab, et toimivat, sõltumatut ja erapooletut apellatsiooniorganit praegu ei ole;

| D. | arvestades, et WTO-l on kestliku arengu eesmärgi 14.6 kohaselt selge volitus pidada kalavarude säästva majandamise edendamiseks kalandustoetuste üle läbirääkimisi, et sõlmida kokkulepe, millega keelatakse teatavat liiki kalandustoetused, mis soodustavad kalalaevade liigset püügivõimsust ja ülepüüki; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et WTO-l on kestliku arengu eesmärgi 14.6 kohaselt selge volitus pidada kalavarude säästva majandamise edendamiseks kalandustoetuste üle läbirääkimisi, et sõlmida kokkulepe, millega keelatakse teatavat liiki kalandustoetused, mis soodustavad kalalaevade liigset püügivõimsust ja ülepüüki;

| E. | arvestades, et COVID-19 pandeemia on tekitanud mitmepoolsele kaubandussüsteemile enneolematuid probleeme, kuid teinud kaubandusest ja tervishoiust samal ajal keskse tähtsusega päevakajalised teemad; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et COVID-19 pandeemia on tekitanud mitmepoolsele kaubandussüsteemile enneolematuid probleeme, kuid teinud kaubandusest ja tervishoiust samal ajal keskse tähtsusega päevakajalised teemad;

| F. | arvestades, et hoolimata ilmsetest ja varjatud ekspordipiirangutest on kaubandusest ja mitmepoolsest süsteemist pandeemiaga võitlemisel üldiselt kasu olnud; arvestades, et pandeemia tõttu on eelkõige tähtsaimates tarneahelates esile tulnud puudused ja nõrgad kohad; arvestades, et selle probleemi lahendamiseks on olnud abi WTO järelevalvest, sest WTO nõuab, et liikmed esitaksid COVID-19 tõttu võetud kaubandus- ja kaubandusega seotud meetmete kohta läbipaistva teabe; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et hoolimata ilmsetest ja varjatud ekspordipiirangutest on kaubandusest ja mitmepoolsest süsteemist pandeemiaga võitlemisel üldiselt kasu olnud; arvestades, et pandeemia tõttu on eelkõige tähtsaimates tarneahelates esile tulnud puudused ja nõrgad kohad; arvestades, et selle probleemi lahendamiseks on olnud abi WTO järelevalvest, sest WTO nõuab, et liikmed esitaksid COVID-19 tõttu võetud kaubandus- ja kaubandusega seotud meetmete kohta läbipaistva teabe;

| G. | arvestades, et WTO ministrite 12. konverents toimub 30. novembrist3. detsembrini 2021 Šveitsis Genfis; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et WTO ministrite 12. konverents toimub 30. novembrist3. detsembrini 2021 Šveitsis Genfis;

| 1. | kinnitab, et kavatseb mitmepoolsust kui püsivat väärtust igati kaitsta, ning rõhutab, et kaubanduse juhtimiseks on mitmepoolset süsteemi väga vaja; nõuab, et võetaks vastu õiglasel ja reeglitest lähtuval kaubandusel põhinev kaubanduse tegevuskava, mis teenib kõigi hüve, aitab luua kestlikku majanduskasvu ja jõukust ning kindlustab niimoodi rahu ja julgeolekut; rõhutab, et kestliku arengu eesmärgid ning sotsiaalsed, keskkonnaalased ja inimõigused on väga tähtsad ning tuleb tagada, et kõik kohaldaksid mitmepoolselt kokkulepitud ja ühtlustatud reegleid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hoiatab, et kui kõik liikmed ei pinguta selle nimel, et 12. ministrite konverentsil jõutaks tulemusteni, ei pruugi WTO olla enam legitiimne; on seisukohal, et 12. ministrite konverentsil tuleks ametlikult alustada WTO täiustamist ja ajakohastamist, et see saaks 21. sajandi probleemide ja ülesannete, sealhulgas kliimamuutuste ja kestlikkusküsimuste lahendamisele kaasa aidata; nõuab COVID-19 kriisist taastumisega seoses, et kõik liikmed teeksid suuremaid pingutusi teatavate põhiliste nähtavate tulemuste nimel, mis näitavad, et WTO suudab praeguste probleemidega toime tulla; palub liikmetel saavutada mitmepoolse kokkuleppe vähemalt jätkusuutmatute kalandustoetuste keelustamise, pandeemiavastaste meetmete ja piiratud põllumajandusmeetmete paketi ning selle kohta, et hakatakse ellu viima institutsioonilist reformi, sealhulgas protsessi, mille tulemusel oleks vaidluste lahendamise süsteem hiljemalt 13. ministrite konverentsiks täielikult toimiv; hoiatab kõiki liikmeid, et kui ministrite konverentsil kaalukaid tulemusi ei saavutata, võivad mõned liikmed kasutada reeglite kehtestamiseks alternatiivseid foorumeid, mis võib mitmepoolse kaubandussüsteemi tuleviku ohtu seada; tunneb heameelt, et WTO uueks peadirektoriks nimetati Ngozi Okonjo-Iweala, ja tunnustab teda selle eest, et ta peab mitmepoolsust väga tähtsaks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et selleks, et WTOd peetaks usaldusväärseks mitmepoolseks institutsiooniks, tuleb kahjulike kalandustoetuste osas jõuda mereressursside säästva kasutamise huvides tingimata kokkuleppele, mille tulemusel vähendatakse kiiresti ja järsult teatavat liiki kalandustoetusi, mis soodustavad liigset püügivõimsust ja ülepüüki, ning kaotatakse toetused, mis aitavad kaasa ebaseaduslikule, teatamata ja reguleerimata kalapüügile (ETR-kalapüük); rõhutab sellega seoses, et rakendada tuleb ühise, kuid kahjulike toetuste suurusest sõltuva diferentseeritud vastutuse põhimõtet, võttes samas arvesse, et kooskõlas kestliku arengu eesmärgiga 14.6 on vaja eri- ja diferentseeritud kohtlemist; juhib tähelepanu sellele, et otseselt kalapüügist sõltub üle 39 miljoni inimese ning selle järgtööstusest sõltub veel palju rohkem inimesi; on seisukohal, et kokkulepet ei ole vaja mitte ainult selleks, et tõestada, et WTO suudab mitmepoolseid kokkuleppeid sõlmida, vaid ka selleks, et näidata mitmepoolse kaubandussüsteemi ja kestliku arengu eesmärkide vahel tihedat seost; rõhutab, et EL peab usaldusväärsuse suurendamiseks oma seisukohti ja sisereegleid selgitama; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tunnistab, et kaubanduspoliitikal on COVID-19 pandeemia ajal olnud tähtis roll; tuletab meelde oma 10. juuni 2021. aasta resolutsiooni ülemaailmse koroonakriisiga toimetuleku ja WTO TRIPS-lepingust erandi tegemise mõju kohta COVID-19 vaktsiinidele, ravile, varustusele ja tootmisvõimsusele arengumaades; rõhutab sellega seoses, et ministrite deklaratsioonis tuleb kooskõlas kaubandus- ja tervishoiualgatusega esitada põhikokkulepe, mille eesmärk on kaotada ravimite ja meditsiinitoodete tollitariifid ja tühistada ekspordipiirangud ning milles sätestatakse läbipaistvuspõhimõtted ja kriisi ajal tehtav üleilmne koostöö; on veendunud, et sellist kokkulepet on WTO tähtsuse näitamiseks väga vaja; nõuab, et 12. ministrite konverentsil loodaks alaline kaubandus- ja tervishoiukomitee, kes aitaks valitsustel rakendada rahvusvahelises kaubandusõiguses kehtivaid erandeid ja paindlikkussätteid ning panna pandeemiale reageerimist käsitleva rahvusvahelise lepingu sõlmimist käsitlevateks läbirääkimisteks alus kaubandussambale; märgib, et paljudel riikidel, eelkõige arengumaadel, on TRIPS-lepinguga ette nähtud paindlikkussätteid, eriti artiklit 31a, keeruline rakendada; tuletab meelde, et EL peaks aktiivselt osalema TRIPS-lepingust ajutise erandi tegemist käsitleva teksti läbirääkimistel; nõuab sellega seoses, et EL toetaks teatavatest TRIPS-lepingu sätetest COVID-19 tõttu ajutise erandi tegemist, et parandada kogu maailmas taskukohaste COVID-19 vaktsiinide, ravimeetodite ja diagnostika kiiret kättesaadavust, tegeledes üleilmsete tootmispiirangute ja tarnepuudusega; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub kõiki WTO liikmeid üles täitma kõikides põllumajandussammastes läbipaistvusega seotud kohustusi ning leppima kokku süstemaatilistes täiustustes, nagu on soovitatud dokumendis JOB/AG/213, s.o ELi kaastoetatud ettepanekus võtta põllumajandussektori läbipaistvuse suurendamise kohta vastu ministrite otsus; rõhutab, et kaubandust moonutava riikliku toetuse kohta tuleb vastu võtta töökava, mis sisaldab ministrite konverentsi Bali deklaratsiooniga ette nähtud avaliku sektori varude loomiseks ja hoidmiseks püsivat lahendust ja kohustusliku teavitamise süsteemi, mis põhineb tõhusal tehnilise abi ja suutlikkuse suurendamise mehhanismil, tagamaks, et varude loomise ja hoidmise programmid on toiduga kindlustatuse eesmärgiga proportsionaalsed ja kooskõlas, ning vähendamaks kaubandusmoonutusi ja halba mõju teiste liikmete toiduga kindlustatusele; rõhutab, et põllumajanduslepingut tuleb kohandada, et see vastaks praegustele probleemidele ja ülesannetele ning et tagada tootmisviise arvesse võttes õiglasemad konkurentsitingimused; toetab peadirektor Ngozi Okonjo-Iweala nõudmist võtta vastu toiduga kindlustatuse WTO pakett; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on seisukohal, et kuna WTO on sügavas kriisis ning Doha arengukava elluviimisel ei ole enam ammu edusamme tehtud, tuleb WTOd hakata kiiresti sisuliselt reformima, ja rõhutab, et Doha arengukava tähtsad teemad peavad endiselt arutusele jääma; kutsub WTO liikmeid üles vaatama põhjalikult läbi paljud WTO aspektid, eelkõige selle järelevalve-, läbirääkimis- ja vaidluste lahendamise ülesanded, et muuta organisatsioon tõhusamaks, kaasavamaks, läbipaistvamaks ja legitiimsemaks; nõuab, et kõik WTO liikmed keskenduksid 12. ministrite konverentsil konstruktiivsetele muudatustele, mille eesmärk on WTOd ajakohastada ja anda sellele vahendid, mis aitavad 21. sajandi kaubandusprobleeme tulemusikult lahendada, ning luua reformikava elluviimiseks institutsiooniline mehhanism ja selge ajakava, et hiljemalt 13. ministrite konverentsiks oleks võimalik jõuda konkreetsete tulemusteni; |
| --- | --- |

6.

| 7. | peab kiiduväärseks tähelepanekuid, mille USA suursaadik Katherine Tai esitas WTO kohta 14. oktoobril 2021, ja eelkõige selget kavatsust organisatsiooni kõiki kolme ülesandevaldkonda reformida; loodab, et USA esitab nüüd konkreetsed ettepanekud, kuidas edasi toimida; nõuab tungivalt, et USA võtaks 12. ministrite konverentsil kohustuse alustada vaidluste lahendamise süsteemi reformide üle konstruktiivseid läbirääkimisi, et hiljemalt 13. ministrite konverentsiks toimiks süsteem täielikult; |
| --- | --- |

7.

| 8. | peab väga kahetsusväärseks, et WTO apellatsioonikogus on tekkinud ummikseis, mille tõttu ei ole üleilmses kaubandussüsteemis võimalik õigusjõudu omavat vaidluste lahendamise süsteemi kasutada; hoiatab, et kui apellatsioonikogu ei toimi, on WTO võimetu ja kalduvus mitmepoolseid lepinguid rikkuda üksnes suureneb; märgib, et praeguseks on esitatud üle 15 apellatsioonkaebuse, mida ei ole võimalik läbi vaadata; nõuab tungivalt, et kõik WTO liikmed pingutaksid ja teeksid kõik selle nimel, et täielikult toimiv kahetasandiline vaidluste lahendamise süsteem, mille hulka kuulub täielikult toimiv ja sõltumatu apellatsioonikogu, võimalikult kiiresti taastada; toetab kindlalt algatusi, mille EL on hiljuti teinud sõlmimaks peamiste kaubanduspartneritega kokkulepped, millega säilitatakse toimiv vaidluste lahendamise menetlus, mida kokkuleppes osalevad WTO liikmed saavad ajutiselt kasutada; tuletab meelde, et ELi strateegia peamine eesmärk peaks endiselt olema siduv, kahetasandiline ja sõltumatu menetlus; rõhutab, et selleks, et reform oleks tulemuslik, tuleb kõigi osaliste põhjendatud muredele lahendusi otsida ja saavutada kompromiss; nõuab tungivalt, et asjaomased sidusrühmad lepiksid 12. ministrite konverentsi lõpuks kokku tegevuskavas, mille alusel tuleb jätkata tööd täitmaks keskmise pikkusega ja pikaks ajaks seatud reformieesmärgid, millest osa tuleks saavutada enne järgmist, s.o 13. ministrite konverentsi; toetab komisjoni hiljutist ettepanekut, mille kohaselt tuleb jõustamismäärust muuta, et tagada ELile kolmandate riikide kohustuste jõustamiseks õiged vahendid; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles tegema kõikide WTO liikmetega koostööd, et alustada uute reeglite kehtestamise üle arutelu, mille eesmärk on kõrvaldada reeglites praegu esinevad puudused, mis puudutavad ebaausaid kaubandustavasid, piraatkaubandust, turgu moonutavaid toetusi, riigi omanduses olevaid ettevõtteid ja sunniviisilist tehnosiiret; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on veendunud, et praegune arenenud riikide ja arengumaade eristamine ei kajasta majanduslikku tegelikkust ning see võib takistada Doha voorul edusammude tegemist; nõuab, et rohkem arenenud arengumaad jagaksid vastutust ja annaksid oma arengutasemele vastava panuse; on seisukohal, et eri- ja diferentseeritud kohtlemise mehhanism tuleks kõigi WTO liikmete sisulisel kaasabil uuesti läbi arutada ja läbi vaadata, et inimarenguindeksit rohkem arvesse võtta, kuid kaitsta samal ajal ebaausa kaubanduse vastu võitlemiseks vajalikku poliitilist ruumi, ja nõuab seetõttu, et WTO liikmed vaataksid süsteemi läbi; rõhutab aga, et kui iseenda määratud arengutase on ainus kriteerium, võib tagajärg olla ebaõiglane kaubandus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | loodab, et WTO reformiga luuakse lihtsam viis, kuidas lisada mitmepoolsete kokkulepete süsteemi avatud mõnepoolsed lepingud, et tagada edusammud valdkondades, mille käsitlemisse ei saa kõiki WTO liikmeid praegu veel kaasata; kutsub kõiki liikmeid üles arutama, kuidas töötada viljakamaks koostööks välja samasugune süsteem, mida kasutatakse näiteks Euroopa Liidus, ja kehtestada selged reeglid vähima arvu liikmete kohta, kes peaksid mõnepoolses algatuses osalema, ja looma selle alusel lihtsa mehhanismi, mille abil saab algatusest tulenevad lepingud integreerida WTO süsteemi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | peab kiiduväärseks ja toetab suurt liikmeskonda, ammendavat läbirääkimiskava ja edusamme, mida e-kaubandusteemalistel WTO mõnepoolsetel läbirääkimistel on seni saavutatud; nõuab, et WTO reeglite järgimist käsitlevad läbirääkimised viidaks lõpule; tuletab meelde oma seisukohta, et võimaliku kokkuleppega tuleb tagada e-kaubandusega seotud kaupade ja teenuste pääs kolmandate riikide turule ning tarbijate ja töötajate õiguste kaitse; rõhutab, et ettevõtete uuendustegevust ja andmevooge tuleb hõlbustada, kuid see peab olema täielikult kooskõlas eraelu puutumatust ja andmekaitset käsitleva ELi õigusega; mõistab, et isikuandmeid kasutavatel ettevõtetel ja teadlastel võib tekkida õiguskindlusetus, ning saab aru, millist mõju see võib uuendustegevusele avaldada; nõuab tungivalt, et andmete kasutamisest sõltuvate sidusrühmade abistamiseks võetaks meetmeid, millega suurendada õiguskindlust heakskiidetud andmekasutustoimingute ning pseudonüümimise ja anonüümimise puhul; rõhutab, et WTO liikmed peaksid väljendama läbirääkimistele jätkuvat toetust ja esitama järgmisteks sammudeks selge ajakava; toetab ideed muuta WTO elektroonilise edastuse moratoorium alaliseks; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab tungivalt, et uuritaks, kuidas saaks andmevahetust strateegiliselt oluliste kolmandate riikidega hõlbustada; märgib, et teatavates kolmandates riikides tegutsevatele Euroopa ettevõtetele tehakse järjest rohkem alusetuid takistusi ja seatakse digitaalseid piiranguid; rõhutab sellega seoses, et võimaluse korral tuleks vältida andmete lokaliseerimise nõudeid, et andmed peavad olema hõlmatud ELi vabakaubanduslepingutega ning et kolmandate riikide kohta kaitse piisavuse otsuse tegemisel tuleb tegutseda kiiremini; |
| --- | --- |

13.

| 14. | märgib, et õiguslike nõuete tõttu kasutatakse kaubanduses endiselt palju paberdokumente, mis on kulukas, ebatõhus ja üleilmsete kriiside ajal ka riskantne; rõhutab, et tuleb kaaluda digitaalsete kaubandusdokumentide kasutamist, mis suurendaks tõhusust ja turvalisust ning vähendaks keskkonnamõju; rõhutab, et rahvusvahelist õigust tuleb muuta, et kaubanduses oleks lubatud kasutada digitaalseid dokumente; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab tungivalt, et infotehnoloogia lepingu kohaldamisala laiendataks veel rohkem; tunnistab, et selle lepinguga edendatakse tootmissektori üleilmset digiüleminekut ja lepingu kohaldamisalasse tuleks lisada järjest enam tooteid; nõuab, et IKT toodete kaubanduselt tollitariifide kaotamiseks tehtaks suuremaid pingutusi; rõhutab, et geograafilise ulatuse laiendamine uusi riike kaasates mõjub kaubandusele soodsalt; |
| --- | --- |

15.

| 16. | on veendunud, et 12. ministrite konverentsi tulemus peaks olema meetmepõhine kaubanduspoliitika kava, millega toetatakse 2030. aasta kestliku arengu eesmärkide ja Pariisi kokkuleppe täitmist; soovitab tungivalt WTO liikmetel kaaluda kõiki võimalikke meetmeid, millega aidata ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kohaselt kasvuhoonegaaside heidet piirata, suurendada kliimaneutraalsust ja kooskõla Pariisi kokkuleppega, tihendada WTOs koostööd riigisiseste meetmete suhtes, sealhulgas sellise rohelise raamatupidamise standardite taksonoomia kasutuselevõtt, mille abil saavad era- ja avalik sektor kindlaks teha kestliku majandustegevuse ja väga kahjulikud tegevusvaldkonnad, ning kasvuhoonegaaside heite ülekandumise tõkestamise meetmed; peab komisjoni esitatud kaubandus- ja kliimaalgatust kiiduväärseks; kutsub komisjoni üles esitama konkreetsed ettepanekud; rõhutab peale selle, et tuleb edendada arutelu kaupade ja teenuste üle, mis aitavad lahendada keskkonna- ja kliimaprobleeme; rõhutab, et tuleb edendada läbirääkimisi keskkonnatoodete lepingu üle, mis toetab tööstussektorite keskkonnasäästlikumaks muutmist ja inimväärsel tööl põhinevat tegutsemisviisi kliimahoidlikule tehnoloogiale üleminekuks; soovitab WTO ja teiste rahvusvaheliste institutsioonide, näiteks Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni ja Rahvusvahelise Valuutafondi tegevust kasvuhoonegaaside heite ülekandumise vastu võitlemisel paremini koordineerida; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kinnitab, et sooline võrdõiguslikkus ja kaasav areng on omavahel seotud, ning rõhutab, et vaesuse kaotamiseks on tähtsaim suurendada naiste mõjuvõimu ning majanduse arengu huvides tuleb tingimata kõrvaldada tõkked, mis takistavad naistel kaubanduses tegutseda, ning leevendada kahjulikku mõju, mida kehtivad kaubandusreeglid naistele nende paljudes rollides avaldavad; ergutab kõiki WTO liikmeid allkirjastama 2017. aasta Buenos Airese deklaratsiooni kaubanduse ja naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamise kohta ning nõuab, et selle 123 allakirjutanut täidaksid oma kohustusi; nõuab, et komisjon tegutseks kaaluka ministrite deklaratsiooni nimel, mis võiks olla 2017. aasta Buenos Airese deklaratsiooni elluviimise tegevuskava; |
| --- | --- |

17.

| 18. | peab edusamme kiiduväärseks ja nõuab, et mõnepoolsed arutelud riigisiseste teenuste reguleerimise üle viidaks lõpule, sest see oleks suur edasiminek ja näitaks, et WTO raames on võimalik mõnepoolsete kokkulepete sõlmimisel edu saavutada; |
| --- | --- |

18.

| 19. | loodab, et ministrite avalduses antakse hinnang sellele, kuidas on investeeringute hõlbustamise üle peetavad mõnepoolsed läbirääkimised edenenud; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tunneb heameelt ka selle üle, et Buenos Aireses tehtud VKEde ühisalgatuses on saavutatud tulemusi ja 2020. aasta detsembris kiideti heaks VKEdele mõeldud pakett; tunnistab, et COVID-19 pandeemia on VKEdele mõjunud väga rängalt, ning väljendab toetust WTO VKEde tööprogrammile, millega kinnistatakse WTO reeglitesse põhimõte „kõigepealt mõtle väikestele“; kutsub kõiki WTO liikmeid üles selle algatusega liituma; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles tegema teiste WTO liikmetega koostööd, tagamaks et WTO aitab aktiivselt kaasa, et kogu maailmas järgitaks rohkem eelkõige Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tööstandarditel põhinevaid töötajate õigusi, ning esitama konkreetsed ettepanekud; tuletab meelde, et tuleb levitada hoolsuskohustuse täitmise parimaid tavasid; tunneb heameelt, et USA on esitanud sunniviisilist tööd käsitleva ettepaneku, mis on osa üldisemast püüdest hakata WTO raames kohaldama tööstandardeid ning luua seega rahvusvahelisel tasandil võrdsed tingimused, ning rõhutab, et tuleb sõlmida kokkulepe, millega kehtestatakse rahvusvahelisel tasandil võrdsed tingimused; soovitab moodustada selle kava elluviimiseks kõigepealt töötajate õiguste töörühma; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et stabiilse kaubandus- ja investeerimiskeskkonna tagamiseks on väga tähtis läbipaistvus; on seisukohal, et järelevalvemenetlused tuleb läbipaistvamaks muuta sellega, et WTO liikmetele antakse teavitamisnõuete täitmiseks rohkem stiimuleid, vähendatakse teatamisnõuete keerukust ning aidatakse vajaduse korral suutlikkust suurendada, kuid reeglite tahtlikku eiramist tuleb taunida ja selle vastu võidelda; kutsub sellega seoses WTO liikmeid üles kaaluma WTO sekretariaadi rolli suurendamist; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles tagama, et Euroopa Parlament oleks ka edaspidi 12. ministrite konverentsi ettevalmistustesse tihedalt kaasatud ja et teda hoitaks 2021. aasta ministrite konverentsi ajal sündmustega pidevalt kursis ja temaga konsulteeritaks; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub WTO liikmeid üles tagama demokraatliku legitiimsuse ja läbipaistvuse, tugevdades WTO parlamentaarset mõõdet ja parlamentaarset konverentsi; rõhutab, et Euroopa Parlamendi ja Parlamentidevahelise Liidu (IPU) WTOd käsitleva parlamentaarse ühiskonverentsi töö on väga vajalik; rõhutab vajadust tagada, et parlamendiliikmetel oleks kaubandusläbirääkimistele parem juurdepääs ning et nad oleksid kaasatud WTO otsuste koostamisse ja rakendamisse; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub WTO liikmeid üles tõhustama teabevahetust kõigi sidusrühmadega, sealhulgas kodanikuühiskonna ja ettevõtjate organisatsioonidega, ning tihendama koostööd teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu ILO ja ÜRO süsteem üldisemalt; soovib, et juhid annaksid eri tasanditel reeglitel põhineva kaubanduse eeliste kohta rohkem teavet; |
| --- | --- |

25.

| 26. | toetab pingutusi, mida tehakse, et hakata vaatlejariikidega, eelkõige Serbia, Kosovo ning Bosnia ja Hertsegoviinaga uuesti ühinemisläbirääkimisi pidama; nõuab, et iga riigi kohta koostatud töörühma aruande projekti üle peetavad läbirääkimised viidaks kiiresti lõpule; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nõuab tungivalt, et tehtaks suuremaid pingutusi, et WTO üldhankelepingu osaliste hulka suurendada ning lisada nende hulka eelkõige Hiina ja teised tärkava turumajandusega riigid; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nõuab uusi pingutusi mittesooduspäritolu reeglite ühtlustamiseks, nagu on ette nähtud päritolureeglite lepingus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kutsub kõiki WTO liikmeid üles ratifitseerima tollibürokraatia vähendamiseks Maailma Tolliorganisatsiooni Kyoto konventsiooni K lisa; |
| --- | --- |

29.

| 30. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning WTO peadirektorile. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  WTO ministrite konverentsi 14. novembri 2001. aasta Doha deklaratsioon (WT/MIN(01)/DEC/1).

(2)  ELT C 356, 4.10.2018, lk 34.

(3)  ELT C 363, 28.10.2020, lk 113.

(4)  ELT C 232, 16.6.2021, lk 62.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0250.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0283.

(7)  https://www.europarl.europa.eu/cmsdata/158345/outcome_document-final-e.pdf

(8)  WTO WT/GC/223, 24. november 2020.

(9)  Valitsustevaheline kliimamuutuste paneel, 2021. Poliitikakujundajatele mõeldud kokkuvõte. Avaldatud dokumendis „Kliimamuutused 2021. Reaalteaduslik alus. I töörühma panus valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli kuuenda hindamisaruande koostamiseks).“

---

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/95 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/95

---

P9_TA(2021)0480

Veokite parklate turvalisus ELi

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta resolutsioon veoautode parklate turvalisuse kohta ELis (2021/2918(RSP))

(2022/C 224/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 4, 26, 67, 73, 87, 88 ja 91, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 4, 26, 67, 73, 87, 88 ja 91,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/96/EÜ teetaristu ohutuse korraldamise kohta (1), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiiviga (EL) 2019/1936, millega muudetakse direktiivi 2008/96/EÜ teetaristu ohutuse korraldamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/96/EÜ teetaristu ohutuse korraldamise kohta (1), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiiviga (EL) 2019/1936, millega muudetakse direktiivi 2008/96/EÜ teetaristu ohutuse korraldamise kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/40/EL, mis käsitleb raamistikku intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/40/EL, mis käsitleb raamistikku intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 15. mai 2013. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 885/2013, millega täiendatakse intelligentseid transpordisüsteeme käsitlevat Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/40/EL seoses veoautodele ja tarbesõidukitele ettenähtud turvalisi parkimiskohti käsitleva teabeteenuse osutamisega (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. mai 2013. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 885/2013, millega täiendatakse intelligentseid transpordisüsteeme käsitlevat Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/40/EL seoses veoautodele ja tarbesõidukitele ettenähtud turvalisi parkimiskohti käsitleva teabeteenuse osutamisega (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta otsust nr 585/2014/EL koostalitlusvõimelise ELi-ülese eCall-teenuse kasutuselevõtu kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta otsust nr 585/2014/EL koostalitlusvõimelise ELi-ülese eCall-teenuse kasutuselevõtu kohta (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2021. aasta määrust (EL) 2021/1153, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1316/2013 ja (EL) nr 283/2014, eriti selle artikli 9 lõike 2 punkti b alapunkti vii (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2021. aasta määrust (EL) 2021/1153, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1316/2013 ja (EL) nr 283/2014, eriti selle artikli 9 lõike 2 punkti b alapunkti vii (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta määrust (EL) 2020/1054, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 maksimaalse ööpäevase ja iganädalase sõiduaja, minimaalsete vaheaegade ning ööpäevaste ja iganädalaste puhkeperioodide miinimumnõuete osas ning määrust (EL) nr 165/2014 sõidumeerikute abil positsioneerimise osas (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta määrust (EL) 2020/1054, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 maksimaalse ööpäevase ja iganädalase sõiduaja, minimaalsete vaheaegade ning ööpäevaste ja iganädalaste puhkeperioodide miinimumnõuete osas ning määrust (EL) nr 165/2014 sõidumeerikute abil positsioneerimise osas (8),

| — | võttes arvesse petitsioonikomisjoni 15. juuli 2021. aasta koosolekul toimunud arutelu petitsiooni nr 0549/2021 üle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsioonikomisjoni 15. juuli 2021. aasta koosolekul toimunud arutelu petitsiooni nr 0549/2021 üle,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 227 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 227 lõiget 2,

| A. | arvestades, et petitsioonikomisjon on saanud petitsiooni nr 0549/2021, millele on alla kirjutanud 22 735 inimest ning milles väljendatakse muret seoses veoautoparklatega ELi teedevõrgus ja nõutakse ennetavate meetmete võtmist, et vähendada turvalisusprobleemide riski ja ulatust veoautode parkimisaladel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et petitsioonikomisjon on saanud petitsiooni nr 0549/2021, millele on alla kirjutanud 22 735 inimest ning milles väljendatakse muret seoses veoautoparklatega ELi teedevõrgus ja nõutakse ennetavate meetmete võtmist, et vähendada turvalisusprobleemide riski ja ulatust veoautode parkimisaladel;

| B. | arvestades, et veosevarguses osalevad tihti organiseeritud kuritegelikud rühmitused ja nad võtavad sageli sihikule väärtuslikud tooted, nagu elektroonika-, tubaka- ja farmaatsiatooted, põhjustades märkimisväärset majanduslikku kahju (9), mis ulatus aastatel 2017–2019 ligikaudu 52 miljoni euroni; arvestades, et need arvud ei ole kõikehõlmavad, kuna veosega seotud kuritegudest ei teatata piisavalt ja nende kohta ei jagata asjakohaseid andmeid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et veosevarguses osalevad tihti organiseeritud kuritegelikud rühmitused ja nad võtavad sageli sihikule väärtuslikud tooted, nagu elektroonika-, tubaka- ja farmaatsiatooted, põhjustades märkimisväärset majanduslikku kahju (9), mis ulatus aastatel 2017–2019 ligikaudu 52 miljoni euroni; arvestades, et need arvud ei ole kõikehõlmavad, kuna veosega seotud kuritegudest ei teatata piisavalt ja nende kohta ei jagata asjakohaseid andmeid;

| C. | arvestades, et need kuritegelikud rühmitused on muutumas üha organiseeritumaks, kasutavad tipptasemel tehnoloogiat ja tegelevad paljudel juhtudel tellimustööga, ning arvestades, et vastavalt Europoli 2021. aasta hinnangule raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtudele näib, et ELis raske ja organiseeritud kuritegevusega seotud kurjategijad kasutavad üha rohkem vägivalda, kusjuures ohvreid võetakse sihikule valimatult, sõltumata nende osalemisest või staatusest, põhjustades sageli kahju süütutele kõrvalseisjatele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et need kuritegelikud rühmitused on muutumas üha organiseeritumaks, kasutavad tipptasemel tehnoloogiat ja tegelevad paljudel juhtudel tellimustööga, ning arvestades, et vastavalt Europoli 2021. aasta hinnangule raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtudele näib, et ELis raske ja organiseeritud kuritegevusega seotud kurjategijad kasutavad üha rohkem vägivalda, kusjuures ohvreid võetakse sihikule valimatult, sõltumata nende osalemisest või staatusest, põhjustades sageli kahju süütutele kõrvalseisjatele;

| D. | arvestades, et Euroopa Liit peaks võitlema kuritegevuse ja organiseeritud kuritegevuse vastu ELi teedevõrgus ning edendama kaupade tõhusat liikumist ohutul viisil ja ilma lisakuludeta, mis on seotud ülemäära suure kallaletungiohuga; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Liit peaks võitlema kuritegevuse ja organiseeritud kuritegevuse vastu ELi teedevõrgus ning edendama kaupade tõhusat liikumist ohutul viisil ja ilma lisakuludeta, mis on seotud ülemäära suure kallaletungiohuga;

| E. | arvestades, et rahvusvahelisi maanteevedusid tegevad autojuhid viibivad pikemat aega kodust ja perekonnast eemal, mis tähendab, et ohutu, turvaline ja hästi varustatud parkimistaristu kogu ELis on nende füüsilise ja vaimse tervise jaoks otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et rahvusvahelisi maanteevedusid tegevad autojuhid viibivad pikemat aega kodust ja perekonnast eemal, mis tähendab, et ohutu, turvaline ja hästi varustatud parkimistaristu kogu ELis on nende füüsilise ja vaimse tervise jaoks otsustava tähtsusega;

| F. | arvestades, et rahvusvahelisi vedusid tegevate autojuhtide töö-, puhke- ja vaheaegade suhtes kohaldatakse rangeid eeskirju, mille eesmärk on luua Euroopa Liidus ohutu, tõhus ja sotsiaalselt vastutustundlik autoveosektor; arvestades, et nii ELi institutsioonide kui ka liikmesriikide ülesanne on tagada piisav ja kogu ELi hõlmav juurdepääsetav parkimistaristu, mis muudab töö- ja puhkeaja eeskirjad proportsionaalseks ja teostatavaks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et rahvusvahelisi vedusid tegevate autojuhtide töö-, puhke- ja vaheaegade suhtes kohaldatakse rangeid eeskirju, mille eesmärk on luua Euroopa Liidus ohutu, tõhus ja sotsiaalselt vastutustundlik autoveosektor; arvestades, et nii ELi institutsioonide kui ka liikmesriikide ülesanne on tagada piisav ja kogu ELi hõlmav juurdepääsetav parkimistaristu, mis muudab töö- ja puhkeaja eeskirjad proportsionaalseks ja teostatavaks;

| G. | arvestades, et halvad puhketingimused ning suur kuritegevuse ja kallaletungi oht on peamised tegurid, mis muudavad autojuhi elukutse nii väheatraktiivseks; arvestades, et autojuhtide puudus on üha suurenev probleem, mis tekitab probleeme ühtse turu, logistika- ja tarneahelate tulemusliku toimimise ning muude sektorite, näiteks tootmise ja jaemüügi jaoks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et halvad puhketingimused ning suur kuritegevuse ja kallaletungi oht on peamised tegurid, mis muudavad autojuhi elukutse nii väheatraktiivseks; arvestades, et autojuhtide puudus on üha suurenev probleem, mis tekitab probleeme ühtse turu, logistika- ja tarneahelate tulemusliku toimimise ning muude sektorite, näiteks tootmise ja jaemüügi jaoks;

| 1. | tuletab meelde, et komisjoni 2019. aasta uuringus juhitakse tähelepanu sellele, et ELis on hinnanguliselt puudu 100 000 öist parkimiskohta veoautodele ning sertifitseeritud turvaliste parkimisalade puhul on see puudujääk veelgi suurem (10); |
| --- | --- |

1.

| 2. | kinnitab, et turvalised ja ohutud veoautode parkimisalad on vajalikud, et tagada elukutselistele sõidukijuhtidele kohustuslike puhkeperioodide ajal sotsiaalselt õiglased tingimused; tuletab meelde, et maanteetranspordisektor kannatab akuutse autojuhtide puuduse all; kutsub komisjoni üles jälgima tähelepanelikult piisava arvu kvaliteetsete turvaliste ja ohutute veoautode parkimisalade kättesaadavust ja karistuste proportsionaalset kohaldamist liikmesriikides; rõhutab, et ELi veoautojuhtide ja transpordiettevõtete mis tahes ebaõiglase kohtlemise või diskrimineerimise korral tuleb võtta meetmeid; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mõistab hukka vedajate vastu suunatud rünnakud veoautode parkimisaladel, sealhulgas surmaga lõppenud rünnakud, ning tuletab meelde, et neid rünnakuid panevad sageli toime hästi korraldatud ja hästi varustatud jõugud, kes mõnikord varastavad kaupu tellimuse alusel ja kasutavad sageli nendest kuritegudest saadud tulu muude raskete kuritegude rahastamiseks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | taunib asjaolu, et sellisel juhtumil võib olla ksenofoobne või rassistlik aspekt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tunnistab, et veoautode vastu suunatud varavastased kuriteod on üha enam piiriülese iseloomuga ja kujutavad endast veoautojuhtide jaoks peamist turvaohtu; rõhutab, et sellise kuritegevusega nõuetekohaseks võitlemiseks on vaja tõhustatud koostööd, ning nõuab struktureeritumat teabevahetust ja operatiivset koordineerimist liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahel Europoli toetusel, sealhulgas tõhustatud koostööd eraõiguslike isikutega, nagu transporditava vara kaitse assotsiatsioon ja Euroopa turvalise parkimise organisatsioon; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub liikmesriike üles teavitama kuritegudest süstemaatiliselt Europoli, et tagada operatiiv- ja analüütilise toetuse kaudu ühtne reageerimine, ning kutsub komisjoni üles veelgi tugevdama Europoli suutlikkust selles valdkonnas, suurendades tema ressursse ja personali; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub komisjoni üles ergutama olemasolevate veoautoparklate arvu suurendamist ning parandama nende kvaliteeti, turvalisust ja ühenduvust seadusandlike algatuste, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmide, liikmesriikide pädevate asutuste vahelise koostöö edendamise mehhanismide ja muude kättesaadavate vahendite, näiteks Euroopa ühendamise rahastu rahastamisprogrammi abil; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu võtaksid vajalikke meetmeid kõigi liikmesriikide pädevaid asutusi hõlmava politseikoostöö loomiseks ja arendamiseks, et ennetada, avastada ja uurida kuritegusid teedel ja parkimisaladel; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lisama Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde käsitlevatesse lõplikesse partnerluslepingutesse ning nende fondide programmidesse eesmärgid ja lähenemisviisid turvaliste ja ohutute veoautode parkimisalade arvu suurendamiseks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab heameelt selle üle, et komisjon on loonud maanteetaristu ohutuse eksperdirühma, kes küsib liikmesriikidelt ja teistelt asjaomastelt sidusrühmadelt selles küsimuses nõu ja eksperditeadmisi, sealhulgas muude kui seadusandlike aktide ettevalmistamiseks, ning on loonud liiklusohutuse kõrgetasemelise töörühma, kes annab strateegilist nõu ja sagedast tagasisidet; nõuab tungivalt, et komisjon kiirendaks tööd selles valdkonnas ja kooskõlastaks oma tegevust liikmesriikidega, et ELi veoautojuhtide olukorda konkreetselt parandada; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, kui oluline on rakendada projekte, mille eesmärk on edendada riiklikku ja rahvusvahelist koostööd võitluses veosevarguse vastu, anda ülevaade käimasolevatest menetlustest ja optimeerida juhtumitega seotud tööd operatiivtasandil; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuletab meelde, kui oluline on tagada turvaliste ja ohutute veoautode parkimisalade loomise ja ajakohastamise prioriteetne rahastamine ELis, kasutades selleks kõiki olemasolevaid ELi ja liikmesriikide rahastamisprogramme; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub liikmesriike üles võtma endale esmavastutust veoautode parkimisalade turvalisuse parandamise eest, kasutades selleks hästi toimivaid riiklikke liiklusohutuse strateegiaid ning konkreetseid meetmeid, mis on sätestatud ELi tõelise liiklusohutuskultuuri aluseks olevates tegevuskavades ja rakenduskavades; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ühendama jõud, et parandada teenuste kvaliteeti veoautode parkimisaladel, sealhulgas pakkudes taskukohaseid põhifunktsioone, ja parandama nende turvalisust, tagades samal ajal, et kõigi süsteemi kuuluvate turvaliste veoautode parkimisalade puhul viiakse läbi ELi ühistel standarditel põhinevad sõltumatud välisauditid, et tagada taristu vastavus ELi ohutus- ja turvastandarditele, näiteks kooskõlas direktiiviga 2008/96/EÜ maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | peab kahetsusväärseks, et parkimise turvalisus- ja ohutusstandardite ning sertifitseerimisnõuete osas esineb endiselt erinevaid tõlgendusi, ning rõhutab, kui oluline on luua ühtlustatud ELi standard, mis sisaldab selgeid ja ühemõttelisi eeskirju ohutus- ja mugavustasemete kohta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub komisjoni üles täitma määruses (EL) 2020/1054 sätestatud kohustust kehtestada ELis ohutute ja turvaliste veoautoparklate standardid ja sertifitseerimismenetlused; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et ELi standardid, mis täpsustavad turvaliste ja ohutute veoautode parkimisalade teenuste taset ja turvalisust, ning selliste parkimisalade sertifitseerimise kord tuleb muuta kohustuslikuks, et tagada ja luua turvaliste veoautode parkimisalade ühtne määratlus ning sidus õigusraamistik; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab, et parandataks hädaabi- ja kohese reageerimise teenuste ulatust ja tõhusust ning et kõnesüsteemid pädevatele asutustele teatamiseks võetaks kasutusele kõigis ametlikes keeltes; nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid kohese reageerimise süsteemi, kui kuritegu sõidukijuhi või veoauto vastu on toime pandud nende jurisdiktsioonis, ning väldiksid juhtumeid, kus sõidukijuht ei saa kuriteo kergema olemuse või keelebarjääri tõttu või mis tahes muul põhjusel riiklikelt avaliku julgeoleku asutustelt õigeaegset abi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõuab regulaarsete turva-/politseipatrullide kasutuselevõtmist parkimisaladel, kus turvateenuseid ei saa pidevalt osutada, kuid on teatatud vedajate vastu suunatud rünnakutest; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, kui oluline on tugevdada andmekogumismehhanisme, teabevahetust ja analüütilist tuge, ning kutsub liikmesriike üles rakendama tõhusaid andmete automatiseeritud kogumise, töötlemise ja jagamise mudeleid, et parandada politseijõudude operatiivset reageerimist piiriülesele kuritegevusele; |
| --- | --- |

20.

| 21. | juhib tähelepanu sellele, et teave turvaliste ja ohutute veoautode parkimisalade asukoha kohta tuleks digitaalsete vahendite kaudu edastada juhtidele ja kogu logistikaahelale kasutajasõbralikul viisil, ning palub komisjonil saavutada see eesmärk, luues aluse koostalitlusvõimelistele IKT-lahendustele, mis võimaldavad sõidukijuhtidel leida ja broneerida turvalisi parkimisalasid ja kavandada vastavalt oma reisid; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama olemasolevaid sõidukisiseseid turvasüsteeme ja igasuguseid arukaid hoiatusvahendeid ning nende ühendamist politsei ja hädaabiteenistustega; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub komisjoni üles esitama meetmeid komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 885/2013 ja määruse (EL) nr 1315/2013 läbivaatamiseks; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles uurima ja soovitama konkreetseid meetmeid kaitsmata veoautode parkimisaladel toime pandud kuritegude ohvrite kaitsmiseks, nagu juurdepääs arstiabile, õigusabile, tõlgile jne; |
| --- | --- |

24.

| 25. | väljendab heameelt petitsioonikomisjoni otsuse üle luua teabekogumismissioon, et uurida lähemalt petitsioonis nr 0549/2021 kirjeldatud fakte, esitada uusi üksikasju veoautode parkimisalade turvalisuse kohta ja hinnata kohapealseid probleeme; |
| --- | --- |

25.

| 26. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  ELT L 319, 29.11.2008, lk 59.

(2)  ELT L 305, 26.11.2019, lk 1.

(3)  ELT L 207, 6.8.2010, lk 1.

(4)  ELT L 247, 18.9.2013, lk 1.

(5)  ELT L 348, 20.12.2013, lk 1.

(6)  ELT L 164, 3.6.2014, lk 6.

(7)  ELT L 249, 14.7.2021, lk 38.

(8)  ELT L 249, 31.7.2020, lk 1.

(9)  Europoli 2021. aasta hinnang raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtudele: „Veosega seotud kuritegevusest tulenev kahju kaheksas enim mõjutatud liikmesriigis ületas 2019. aastal 75 miljonit eurot ja sellel on märkimisväärne mõju tarneahelatele“.

(10)  Komisjoni 2019. aasta juhtumiuuring veoautode ohutu ja turvalise parkimise kohta, lk 24. Kättesaadav aadressil: https://ec.europa.eu/transport/sites/default/files/2019-study-on-safe-and-secure-parking-places-for-trucks.pdf

---

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/99 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/99

---

P9_TA(2021)0481

Olukord Somaalias

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta resolutsioon olukorra kohta Somaalias (2021/2981(RSP))

(2022/C 224/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Somaalia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Somaalia kohta,

| — | võttes arvesse ELi-Aafrika ühisstrateegiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi-Aafrika ühisstrateegiat,

| — | võttes arvesse Cotonou lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonou lepingut,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Aafrikas riigisiseste põgenike kaitsmist ja abistamist käsitlevat Aafrika Liidu konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrikas riigisiseste põgenike kaitsmist ja abistamist käsitlevat Aafrika Liidu konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse ELi-Somaalia riiklikku soovituskava Somaalia Liitvabariigi jaoks aastateks 2014–2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi-Somaalia riiklikku soovituskava Somaalia Liitvabariigi jaoks aastateks 2014–2020,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu missiooni Somaalias (AMISOM) 8. novembri 2017. aasta avaldust, milles tehakse teatavaks kavatsus alustada alates 2017. aasta detsembrist vägede järkjärgulist väljaviimist Somaaliast ja viia väed täielikult välja 2020. aastaks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu missiooni Somaalias (AMISOM) 8. novembri 2017. aasta avaldust, milles tehakse teatavaks kavatsus alustada alates 2017. aasta detsembrist vägede järkjärgulist väljaviimist Somaaliast ja viia väed täielikult välja 2020. aastaks,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrelli 18. septembri 2021. aasta avaldust poliitilise olukorra kohta Somaalias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrelli 18. septembri 2021. aasta avaldust poliitilise olukorra kohta Somaalias,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 12. märtsi 2021. aasta resolutsiooni 2568 olukorra kohta Somaalias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 12. märtsi 2021. aasta resolutsiooni 2568 olukorra kohta Somaalias,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et humanitaarolukord Somaalias halveneb jätkuvalt ning et mitmed kriisid, sealhulgas poliitiline ebastabiilsus, terroristlik tegevus, toiduga kindlustamatus, põud, kliimakriis ja COVID-19 ohustavad stabiilsust, inimeste heaolu ja elatusvahendeid ning põhjustavad ulatuslikku sundrännet kogu riigis ja piirkonnas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et humanitaarolukord Somaalias halveneb jätkuvalt ning et mitmed kriisid, sealhulgas poliitiline ebastabiilsus, terroristlik tegevus, toiduga kindlustamatus, põud, kliimakriis ja COVID-19 ohustavad stabiilsust, inimeste heaolu ja elatusvahendeid ning põhjustavad ulatuslikku sundrännet kogu riigis ja piirkonnas;

| B. | arvestades, et rahvusvahelised abiorganisatsioonid on hoiatanud, et Somaalia on humanitaarkatastroofi äärel, kus hinnanguliselt 5,9 miljonit inimest vajab humanitaarabi ja rohkem kui 2,7 miljonit inimest kogeb hädaolukorra tasemel toiduga kindlustamatust kogu riigis, sealhulgas enam kui 800 000 alla viieaastast last, keda ohustab akuutne alatoitlus; arvestades, et 2 miljonit inimest peab tulema toime tõsise veepuudusega; arvestades, et ÜRO on teatanud, et Somaalia seisab silmitsi kuue aasta suurima rahastamispuudujäägiga; arvestades, et humanitaarpartnerite hinnangul vajab 2022. aastal humanitaarabi 7,7 miljonit somaallast ning 2022. aastal kannatab ligikaudu 1,2 miljonit alla viieaastast last tõenäoliselt akuutse alatoitumuse käes, kui kohe ravi ei osutata; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et rahvusvahelised abiorganisatsioonid on hoiatanud, et Somaalia on humanitaarkatastroofi äärel, kus hinnanguliselt 5,9 miljonit inimest vajab humanitaarabi ja rohkem kui 2,7 miljonit inimest kogeb hädaolukorra tasemel toiduga kindlustamatust kogu riigis, sealhulgas enam kui 800 000 alla viieaastast last, keda ohustab akuutne alatoitlus; arvestades, et 2 miljonit inimest peab tulema toime tõsise veepuudusega; arvestades, et ÜRO on teatanud, et Somaalia seisab silmitsi kuue aasta suurima rahastamispuudujäägiga; arvestades, et humanitaarpartnerite hinnangul vajab 2022. aastal humanitaarabi 7,7 miljonit somaallast ning 2022. aastal kannatab ligikaudu 1,2 miljonit alla viieaastast last tõenäoliselt akuutse alatoitumuse käes, kui kohe ravi ei osutata;

| C. | arvestades, et Somaalia ei ole suutnud reageerida COVID-19 pandeemiale toimiva tervishoiusüsteemi, hingamisaparaatide, ravimivarude ja personali puudumise tõttu; arvestades, et Somaalia, nii nagu paljud Aafrika riigid, ei ole suutnud vaktsineerida oma elanikkonda vaktsiinide puudumise tõttu ja ainult ligikaudu 3 % elanikkonnast on täielikult vaktsineeritud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Somaalia ei ole suutnud reageerida COVID-19 pandeemiale toimiva tervishoiusüsteemi, hingamisaparaatide, ravimivarude ja personali puudumise tõttu; arvestades, et Somaalia, nii nagu paljud Aafrika riigid, ei ole suutnud vaktsineerida oma elanikkonda vaktsiinide puudumise tõttu ja ainult ligikaudu 3 % elanikkonnast on täielikult vaktsineeritud;

| D. | arvestades, et COVID-19 pandeemia on rängalt mõjutanud haridussektorit, kuna paljud lapsed, sealhulgas eelkõige need, kes elavad riigisiseste põgenike laagrites, ei saa jätkata kooliharidust näiteks seetõttu, et vanemad kaotavad oma elatusvahendid ja tõhusad sissetulekuallikad; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et COVID-19 pandeemia on rängalt mõjutanud haridussektorit, kuna paljud lapsed, sealhulgas eelkõige need, kes elavad riigisiseste põgenike laagrites, ei saa jätkata kooliharidust näiteks seetõttu, et vanemad kaotavad oma elatusvahendid ja tõhusad sissetulekuallikad;

| E. | arvestades, et endiselt põhjustavad riigis suurimat ebakindlust mässulised rühmitused, kes korraldavad valimatuid rünnakuid somaallaste vastu ning on seotud inimröövide ja laste sunniviisilise värbamisega relvakonfliktidesse; arvestades, et 2021. aastal on relvakonfliktides seni tapetud või vigastatud ligikaudu 1 000 tsiviilisikut ning enamiku tsiviilohvrite eest on vastutav Al-Shabaab; arvestades, et võitlejad on 2021.-aasta valimisprotsessi häirimiseks hoogustanud oma rünnakuid ja sagenenud on valitsusametnike sihilikud tapmised; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et endiselt põhjustavad riigis suurimat ebakindlust mässulised rühmitused, kes korraldavad valimatuid rünnakuid somaallaste vastu ning on seotud inimröövide ja laste sunniviisilise värbamisega relvakonfliktidesse; arvestades, et 2021. aastal on relvakonfliktides seni tapetud või vigastatud ligikaudu 1 000 tsiviilisikut ning enamiku tsiviilohvrite eest on vastutav Al-Shabaab; arvestades, et võitlejad on 2021.-aasta valimisprotsessi häirimiseks hoogustanud oma rünnakuid ja sagenenud on valitsusametnike sihilikud tapmised;

| F. | arvestades, et väärkohtlemise ja vägivalla ohvriks on endiselt peamiselt haavatavad rühmad, sealhulgas naised, lapsed, eakad, riigisisesed põgenikud, LGBTQ kogukonna liikmed ja muud vähemused; arvestades, et seksuaalne ja sooline vägivald ning konfliktidega seotud vägivald on jätkuvalt laialt levinud ja karistamata, eriti konfliktidest mõjutatud piirkondades; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et väärkohtlemise ja vägivalla ohvriks on endiselt peamiselt haavatavad rühmad, sealhulgas naised, lapsed, eakad, riigisisesed põgenikud, LGBTQ kogukonna liikmed ja muud vähemused; arvestades, et seksuaalne ja sooline vägivald ning konfliktidega seotud vägivald on jätkuvalt laialt levinud ja karistamata, eriti konfliktidest mõjutatud piirkondades;

| G. | arvestades, et vastavalt ÜRO peasekretäri 2021. aasta aruandele laste ja relvastatud konfliktide kohta jätkus Somaalias tõsine laste väärkohtlemine, kusjuures 2020.a astal hukkus või sandistus vähemalt 1 087 last; arvestades, et Al-Shabaab on peamine laste värbaja, kusjuures eelmisel aastal võtsid Al-Shabaab, valitsuse julgeolekujõud, piirkondlikud julgeolekujõud ja klannide relvarühmitused tööle kokku 1 716 last; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et vastavalt ÜRO peasekretäri 2021. aasta aruandele laste ja relvastatud konfliktide kohta jätkus Somaalias tõsine laste väärkohtlemine, kusjuures 2020.a astal hukkus või sandistus vähemalt 1 087 last; arvestades, et Al-Shabaab on peamine laste värbaja, kusjuures eelmisel aastal võtsid Al-Shabaab, valitsuse julgeolekujõud, piirkondlikud julgeolekujõud ja klannide relvarühmitused tööle kokku 1 716 last;

| H. | arvestades, et 2020. aasta augustis esitas Mogadishu parlament uue seksuaalkuritegusid käsitleva seaduseelnõu, mis võimaldab lastel abielluda, määratledes lapsed pigem füüsilise küpsuse kui vanuse alusel, ning millega nähakse ohvritele ette nõrgad menetluslikud kaitsemeetmed; arvestades, et uue seksuaalsuhtekuritegusid käsitleva seaduseelnõuga rikutakse rahvusvahelisi ja piirkondlikke inimõigustealaseid kohustusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2020. aasta augustis esitas Mogadishu parlament uue seksuaalkuritegusid käsitleva seaduseelnõu, mis võimaldab lastel abielluda, määratledes lapsed pigem füüsilise küpsuse kui vanuse alusel, ning millega nähakse ohvritele ette nõrgad menetluslikud kaitsemeetmed; arvestades, et uue seksuaalsuhtekuritegusid käsitleva seaduseelnõuga rikutakse rahvusvahelisi ja piirkondlikke inimõigustealaseid kohustusi;

| I. | arvestades, et väljendusvabadus on jätkuvalt väga piiratud ning ajakirjanikke ja inimõiguste kaitsjaid ähvardatakse, peetakse meelevaldselt kinni ning keeldutakse nõuetekohasest menetlusest ja õiglase kohtumõistmisega seotud nõudmistest; arvestades, et piirkondliku ja föderaalse tasandi ametivõimud on meediaväljaanded sulgenud; arvestades, et ametivõimud uurivad harva ajakirjanike vastu suunatud tapmisi või rünnakuid või esitavad nende eest süüdistusi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et väljendusvabadus on jätkuvalt väga piiratud ning ajakirjanikke ja inimõiguste kaitsjaid ähvardatakse, peetakse meelevaldselt kinni ning keeldutakse nõuetekohasest menetlusest ja õiglase kohtumõistmisega seotud nõudmistest; arvestades, et piirkondliku ja föderaalse tasandi ametivõimud on meediaväljaanded sulgenud; arvestades, et ametivõimud uurivad harva ajakirjanike vastu suunatud tapmisi või rünnakuid või esitavad nende eest süüdistusi;

| J. | arvestades, et enne valimisprotsessi on Somaalia föderaalvalitsuse julgeolekujõud ning eelkõige Puntlandi ja Al-Shabaabi piirkondlikud ametivõimud suurendanud ajakirjanike vastu suunatud rünnakuid hirmutamise, ahistamise ja meelevaldsete vahistamiste kaudu; arvestades, et sõltumatu meedia on õiglase valimisprotsessi oluline osa; arvestades, et 2021. aastal on ebaseaduslikult tapetud arvukalt ajakirjanikke, sealhulgas raadio Mogadishu direktor, veteran-ajakirjanik Abdiaziz Mohamud Guled, kelle Al-Shabaab mõrvas 20. novembril 2021 Mogadishus; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et enne valimisprotsessi on Somaalia föderaalvalitsuse julgeolekujõud ning eelkõige Puntlandi ja Al-Shabaabi piirkondlikud ametivõimud suurendanud ajakirjanike vastu suunatud rünnakuid hirmutamise, ahistamise ja meelevaldsete vahistamiste kaudu; arvestades, et sõltumatu meedia on õiglase valimisprotsessi oluline osa; arvestades, et 2021. aastal on ebaseaduslikult tapetud arvukalt ajakirjanikke, sealhulgas raadio Mogadishu direktor, veteran-ajakirjanik Abdiaziz Mohamud Guled, kelle Al-Shabaab mõrvas 20. novembril 2021 Mogadishus;

| K. | arvestades, et hinnanguliselt 2,9 miljonit somaallast on riigisisesed põgenikud; arvestades, et 2021. aasta augustist oktoobrini oli 55 000 inimest sunnitud oma kodudest põgenema, kusjuures 80 % neist põgenes konflikti ja 20 % kliimanähtuste tõttu; arvestades, et Keenias on mitu pagulaslaagrit ning need on alates 1991. aasta kodusõjast Somaalias vastu võtnud Somaalia pagulasi ja varjupaigataotlejaid, sealhulgas Kakuma ja Dadaabi laagrid, kus on ligikaudu 520 000 registreeritud pagulast ja varjupaigataotlejat; arvestades, et elamistingimused laagrites on ebaturvalised ning et eelkõige naised, lapsed ja LGBTQ kogukonna liikmed kogevad korduvaid väärkohtlemisi ja vägivalda; arvestades, et 29. aprillil 2021. aastal leppisid ÜRO pagulaste ülemvolinik (UNHCR) ja Keenia valitsus kokku tegevuskavas, millega lükati Dadaabi ja Kukuma laagrite sulgemine edasi 30. juunile 2022; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et hinnanguliselt 2,9 miljonit somaallast on riigisisesed põgenikud; arvestades, et 2021. aasta augustist oktoobrini oli 55 000 inimest sunnitud oma kodudest põgenema, kusjuures 80 % neist põgenes konflikti ja 20 % kliimanähtuste tõttu; arvestades, et Keenias on mitu pagulaslaagrit ning need on alates 1991. aasta kodusõjast Somaalias vastu võtnud Somaalia pagulasi ja varjupaigataotlejaid, sealhulgas Kakuma ja Dadaabi laagrid, kus on ligikaudu 520 000 registreeritud pagulast ja varjupaigataotlejat; arvestades, et elamistingimused laagrites on ebaturvalised ning et eelkõige naised, lapsed ja LGBTQ kogukonna liikmed kogevad korduvaid väärkohtlemisi ja vägivalda; arvestades, et 29. aprillil 2021. aastal leppisid ÜRO pagulaste ülemvolinik (UNHCR) ja Keenia valitsus kokku tegevuskavas, millega lükati Dadaabi ja Kukuma laagrite sulgemine edasi 30. juunile 2022;

| L. | arvestades, et Somaalia on endiselt üks kõige ohtlikumaid Aafrika riike ametiühingutegelaste jaoks, kes kogevad süstemaatiliselt vägivalda ja hirmutamist; arvestades, et Somaalia töötajaid jäetakse pidevalt ilma põhilistest inim- ja tööõigustest, nende töötervishoid ja -ohutus seatakse regulaarselt ohtu ja neile makstakse vähe palka, sealhulgas kolmandate riikide töövõtjate poolt; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Somaalia on endiselt üks kõige ohtlikumaid Aafrika riike ametiühingutegelaste jaoks, kes kogevad süstemaatiliselt vägivalda ja hirmutamist; arvestades, et Somaalia töötajaid jäetakse pidevalt ilma põhilistest inim- ja tööõigustest, nende töötervishoid ja -ohutus seatakse regulaarselt ohtu ja neile makstakse vähe palka, sealhulgas kolmandate riikide töövõtjate poolt;

| M. | arvestades, et valimisprotsess pidi algselt lõpule jõudma 2021. aasta oktoobris presidendivalimistega; arvestades, et valimisprotsess on tulenevalt föderaalliikmesriikide viivitustest Somaalia föderaalparlamendi – mis omakorda valib Somaalia presidendi – mõlema koja liikmete valimiste korraldamisel siiski pidevalt peatunud; arvestades, et mida kauem valimisprotsess edasi lükkub, seda rohkem ressursse juhitakse kõrvale olulistelt riiklikelt prioriteetidelt, nagu humanitaarhädaolukordadele reageerimine; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et valimisprotsess pidi algselt lõpule jõudma 2021. aasta oktoobris presidendivalimistega; arvestades, et valimisprotsess on tulenevalt föderaalliikmesriikide viivitustest Somaalia föderaalparlamendi – mis omakorda valib Somaalia presidendi – mõlema koja liikmete valimiste korraldamisel siiski pidevalt peatunud; arvestades, et mida kauem valimisprotsess edasi lükkub, seda rohkem ressursse juhitakse kõrvale olulistelt riiklikelt prioriteetidelt, nagu humanitaarhädaolukordadele reageerimine;

| N. | arvestades, et klannide delegaadid peavad nimetama alamkotta kokku 275 parlamendiliiget, samas kui Somaalia viie osariigi seadusandlikud kogud on valinud ülemkotta juba kõik 54 senaatorit; arvestades, et ametivõimud on kohustunud viima alamkoja valimised lõpule 24. detsembriks 2021; arvestades, et valimisprotsesside usaldusväärne lõpuleviimine on Somaalia julgeoleku ja pikaajalise arengu tagamiseks otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et klannide delegaadid peavad nimetama alamkotta kokku 275 parlamendiliiget, samas kui Somaalia viie osariigi seadusandlikud kogud on valinud ülemkotta juba kõik 54 senaatorit; arvestades, et ametivõimud on kohustunud viima alamkoja valimised lõpule 24. detsembriks 2021; arvestades, et valimisprotsesside usaldusväärne lõpuleviimine on Somaalia julgeoleku ja pikaajalise arengu tagamiseks otsustava tähtsusega;

| O. | arvestades, et 26 % ülemkotta valitutest on naised, mis kujutab endast positiivset arengut Somaalia teel soolise võrdõiguslikkuse poole; arvestades, et tuleb teha täiendavaid jõupingutusi, et täita alamkoja kokkulepitud kvoot 30 % ja saavutada naiste täielik kaasamine Somaalia poliitiliste, sotsiaalsete ja majanduslike otsuste tegemisse; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 26 % ülemkotta valitutest on naised, mis kujutab endast positiivset arengut Somaalia teel soolise võrdõiguslikkuse poole; arvestades, et tuleb teha täiendavaid jõupingutusi, et täita alamkoja kokkulepitud kvoot 30 % ja saavutada naiste täielik kaasamine Somaalia poliitiliste, sotsiaalsete ja majanduslike otsuste tegemisse;

| P. | arvestades, et välissekkumine sisepoliitilistesse protsessidesse ja valimiste korraldusse on takistanud valimiste õigeaegset lõpuleviimist; arvestades, et 15. novembril 2021 võttis ÜRO Julgeolekunõukogu vastu resolutsiooni 2607 (2021), millega uuendatakse relvaembargot Somaalia suhtes; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et välissekkumine sisepoliitilistesse protsessidesse ja valimiste korraldusse on takistanud valimiste õigeaegset lõpuleviimist; arvestades, et 15. novembril 2021 võttis ÜRO Julgeolekunõukogu vastu resolutsiooni 2607 (2021), millega uuendatakse relvaembargot Somaalia suhtes;

| Q. | arvestades, et ÜRO poolt AMISOMile antud volitused lõpevad 31. detsembril 2021; arvestades, et Somaalia föderaalvalitsus ja Aafrika Liit ei ole suutnud kokku leppida Aafrika Liidu juhitava missiooni ümberkujundamises, nagu on sätestatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2568 (2021); arvestades, et EL on mitmesuguste vahendite kaudu olnud peamine AMISOMi ja Aafrika Liidu Somaalias toimuva tegevuse rahaline toetaja alates 2007. aastast; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ÜRO poolt AMISOMile antud volitused lõpevad 31. detsembril 2021; arvestades, et Somaalia föderaalvalitsus ja Aafrika Liit ei ole suutnud kokku leppida Aafrika Liidu juhitava missiooni ümberkujundamises, nagu on sätestatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2568 (2021); arvestades, et EL on mitmesuguste vahendite kaudu olnud peamine AMISOMi ja Aafrika Liidu Somaalias toimuva tegevuse rahaline toetaja alates 2007. aastast;

| R. | arvestades, et 2020. aasta detsembris pikendas nõukogu oma kolme Somaalias läbiviidava ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missiooni ja operatsiooni, ELi missiooni võimete tugevdamiseks Somaalias (EUCAP Somalia) ja ELi Somaalia väljaõppemissiooni (EUTM Somalia) – ja operatsiooni EUNAVFOR ATALANTA volitusi kuni 31. detsembrini 2022; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et 2020. aasta detsembris pikendas nõukogu oma kolme Somaalias läbiviidava ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missiooni ja operatsiooni, ELi missiooni võimete tugevdamiseks Somaalias (EUCAP Somalia) ja ELi Somaalia väljaõppemissiooni (EUTM Somalia) – ja operatsiooni EUNAVFOR ATALANTA volitusi kuni 31. detsembrini 2022;

| S. | arvestades, et 5. novembril 2021 kuulutas Somaalia Aafrika Liidu saadiku Simon Mulongo persona non grata’ks ja kohustas teda seitsme päeva jooksul riigist lahkuma, süüdistades teda tegevuses, mis ei ole AMISOMi volitustega kooskõlas; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et 5. novembril 2021 kuulutas Somaalia Aafrika Liidu saadiku Simon Mulongo persona non grata’ks ja kohustas teda seitsme päeva jooksul riigist lahkuma, süüdistades teda tegevuses, mis ei ole AMISOMi volitustega kooskõlas;

| T. | arvestades, et aastatel 2014–2020 eraldas EL Somaaliale riikliku soovituskava raames 286 miljonit eurot, keskendudes õigusriigi, julgeoleku, toiduga kindlustatuse ja hariduse toetamisele; arvestades, et 2021. aastal eraldas EL 45,3 miljonit eurot humanitaarprojektide rahastamiseks Somaalias, sealhulgas 2,8 miljonit eurot, et toetada riigis COVID-19 vaktsiinide kasutuselevõttu; arvestades, et EL ja selle liikmesriigid annavad kokku üle 35 % kogu Somaalia humanitaarabist; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et aastatel 2014–2020 eraldas EL Somaaliale riikliku soovituskava raames 286 miljonit eurot, keskendudes õigusriigi, julgeoleku, toiduga kindlustatuse ja hariduse toetamisele; arvestades, et 2021. aastal eraldas EL 45,3 miljonit eurot humanitaarprojektide rahastamiseks Somaalias, sealhulgas 2,8 miljonit eurot, et toetada riigis COVID-19 vaktsiinide kasutuselevõttu; arvestades, et EL ja selle liikmesriigid annavad kokku üle 35 % kogu Somaalia humanitaarabist;

| 1. | väljendab sügavat muret süveneva humanitaarkriisi pärast Somaalias; mõistab hukka kõik terrorirühmituste, eelkõige Al-Shabaabi toime pandud inimõiguste rikkumised ja kuritarvitamised ning valimatud rünnakud tsiviilisikute, humanitaartöötajate, ajakirjanike, valimisametnike ja AMISOMi vastu; kutsub kõiki Somaalia eri konfliktides osalevaid pooli üles viivitamatult lõpetama inimõiguste rikkumised ning võtma konkreetseid meetmeid, et süüdlased õiglase kohtumõistmise teel kohtu alla anda; nõuab tungivalt vaenutegevuse lõpetamist ja võimaluse korral ulatusliku dialoogi pidamist, et käsitleda poliitilisi erimeelsusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuletab meelde, et kestev stabiilsus ja rahu on Somaalias võimalik saavutada ainult sotsiaalse kaasamise ja hea valitsemistava abil, mille aluseks on demokraatia ja õigusriigi põhimõtted; kutsub seetõttu Somaalia juhte üles suurendama jõupingutusi riigi valimisprotsessi lõpuleviimiseks ning viima enne 2021. aasta lõppu lõpule kaasavad ja usaldusväärsed alamkoja valimised, et seejärel saaks võimalikult kiiresti korraldada presidendivalimised; rõhutab, et valimisprotsess peab toimuma rahumeelselt kooskõlas eelnevalt kokku lepitud 27. mai 2021. aasta ajakavaga; kutsub Somaalia juhte lisaks üles ilmutama vaoshoitust ja hoiduma igasugusest tegevusest, mis võiks teravdada poliitilisi pingeid või vägivalda, et saavutada stabiilsus ja võtta Al-Shabaabilt võimalus poliitilist mõju saavutada; nõuab, et kampaania ja valimiste ajal austataks täielikult põhiõigusi, sealhulgas rahumeelse kogunemise õigust, ning liikumis-, ühinemis- ja väljendusvabadust; mõistab hukka igasuguse ülemäärase jõu kasutamise valitsusjõudude poolt poliitilise opositsiooni või meeleavaldajate vastu; hoiatab edasiste algatuste eest, mis viivad eelnevate volituste pikendamiseni ilma Somaalia sidusrühmade ulatusliku toetuseta, ning on vastu mis tahes paralleelsetele protsessidele või osalistele valimistele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõuab, et EL, selle liikmesriigid ja rahvusvahelised partnerid suurendaksid kiiresti kooskõlas nõuetega humanitaarabi ja annaksid COVID-19-le reageerimiseks täiendavat abi, eelkõige vaktsiinide jagamise ning hädavajalike meditsiinitarvete ja farmaatsiatoodete pakkumise kaudu; rõhutab, et rahvusvaheline üldsus peab aitama teha kõik endast oleneva COVID-19 pandeemia kontrolli alla saamiseks Somaalias ja piirkonnas, sealhulgas vaktsiinide suurema jaotamise ja vaktsiinide tootmise suutlikkuse suurendamise kaudu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub Somaalia ametivõime üles lõpetama kõik meelevaldsed vahistamised ja vabastama kõik isikud, keda peetakse ebaseaduslikult ja põhjendamatult kinni, võitlema tsiviilisikute ahistamise ja hirmutamise vastu julgeolekujõudude, poliitikute ja kohalike ametivõimude poolt ning tagama, et süüdlased võetakse vastutusele; nõuab, et ametivõimud lõpetaksid sõjaväekohtute määratud hukkamised, kehtestaksid moratooriumi ja kaotaksid surmanuhtluse; nõuab tungivalt, et Somaalia valitsus tugevdaks õigusriiki, looks sõltumatu ja erapooletu kohtusüsteemi ning tagaks kohtuvälise ja ülemäärase vägivalla ohvritele hüvitise maksmise; nõuab tungivalt, et Somaalia ametivõimud võtaksid kiiresti vastu tsiviilelanike kaitse poliitika ja riikliku terrorismivastase võitluse seaduse ning tagaksid nende täieliku vastavuse rahvusvahelistele inimõiguste normidele ja standarditele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on väga mures pagulaste ja riigisiseste põgenike arvu pärast Somaalias ning nende heaolu pärast; nõuab, et EL ja rahvusvahelised partnerid teeksid koostööd Somaalia föderaalvalitsusega, et pakkuda kaitset, abi ja püsivaid lahendusi kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega; väljendab heameelt selle üle, et Somaalia föderaalvalitsus on ratifitseerinud Aafrikas riigisiseste põgenike kaitsmist ja abistamist käsitleva Aafrika Liidu konventsiooni, ning kutsub komisjoni üles abistama Somaaliat riiklike õigusraamistike väljatöötamisel ning riigisiseste põgenike ja pagulaste turvalisuse tagamisel, pöörates erilist tähelepanu kõige haavatavamatele isikutele, nagu naised, lapsed ja vähemusrühmadesse kuuluvad isikud, keda ähvardab kõige suurem vägivalla, väärkohtlemise ja kuritarvitamiste oht; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on väga mures kliimamuutuste, sealhulgas äärmuslike ilmastikunähtuste ja rändtirtsuparvede lainete põhjustatud sotsiaalse ja majandusliku kahju pärast; väljendab heameelt 2021. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsil (COP26) Somaalia võetud kohustuse üle õiglaseks üleminekuks, mis põhineb sotsiaalsel dialoogil ja taastuvenergia prioriseerimisel, et katta Somaalia energiavajadused; nõuab kliimaga seotud katastroofide ennetamiseks ja leevendamiseks kiireloomulisi meetmeid ja tegevuskavade, näiteks ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) kõrbe- ja rändtirtsukriisi tegevuskava rakendamist; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mõistab hukka terrorirühmituste rünnakud humanitaartöötajate vastu, taristu hävitamise ja abi kõrvalesuunamise; tuletab meelde, et rahvusvahelise õiguse kohaselt tuleb kogu Somaalias tagada takistamatu juurdepääs abivajavatele isikutele humanitaarabi õigeaegseks kohaletoimetamiseks; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kinnitab taas, et toetab kindlalt kõiki inimõiguslasi ja keskkonnakaitsjaid Somaalias ja nende tegevust; kutsub ELi delegatsiooni ja liikmesriikide esindusi Somaalias üles suurendama oma toetust kodanikuühiskonnale Somaalia ametivõimudega suhtlemisel, kasutama kõiki olemasolevaid vahendeid, et suurendada oma toetust inimõiguslaste ja keskkonnakaitsjate tegevusele, ning vajaduse korral hõlbustama erakorraliste viisade väljastamist ja pakkuma ajutist varjupaika ELi liikmesriikides; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tunnustab Aafrika Liidu missiooni Somaalias (AMISOM) rolli suurema julgeoleku tagamisel Al-Shabaabi ja relvastatud mässuliste rühmituste põhjustatud ohu kontekstis, väljendab seoses AMISOMi operatsioonidega toetust Somaalia üleminekukavale ning nõuab selle õigeaegset rakendamist; kutsub Somaalia peamisi julgeolekuvaldkonna sidusrühmi üles jõudma kokkuleppele Somaalia julgeolekualase ülemineku toetamiseks kavandatud tulevase AMISOMi strateegilistes eesmärkides, suuruses ja koosseisus, et Somaalia üleminekukava edukalt rakendada; nõuab riigi julgeolekustruktuuri tugevdamist, et kaitsta elanikkonda; kutsub Somaalia föderaalvalitsust, AMISOMi ja liitlasvägesid üles tagama, et nende sõjalised kampaaniad Al-Shabaabi vastu viiakse läbi rangelt kooskõlas rahvusvahelise humanitaarõiguse ja rahvusvahelise inimõigustealase õigusega; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et Somaalia ametivõimudel peaks olema esmane vastutus julgeoleku tagamise eest oma riigis, kuid nad ei ole veel võimelised seda tegema võitluses Al-Shabaabi ja relvastatud mässuliste rühmituste vastu; tuletab kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2568 (2021) meelde, kui oluline on töötada kiiresti välja kava selle kohta, milline oleks Aafrika Liidu ümberkujundatud kohalolek pärast 2021. aastat; tuletab sellega seoses meelde ÜRO, Aafrika Liidu ja Somaalia föderaalvalitsuse esmavastutust sellise kava väljatöötamisel, rahvusvaheliste partnerite toel; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab kõigi välisosalejate puhul tungivalt, et nad ei ohustaks käimasolevaid jõupingutusi riigi ülesehitamisel ja rahuloomes, edendades stabiilsust ja säilitades samal ajal riigi ühtsuse; tuletab kõigile osapooltele meelde jätkuvat relvaembargot, mille ÜRO Julgeolekunõukogu Somaalia suhtes vastu võttis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | väljendab heameelt naiste suurema esindatuse üle parlamendivalimistel, märkides, et endiselt on vaja veelgi suuremat esindatust; rõhutab naiste olulist rolli konfliktide lahendamisel ja rahuloomes; nõuab naiste täielikku, võrdset ja sisulist osalemist ja kaasamist kõigil tasanditel kooskõlas Somaalia naiste hartaga; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mõistab hukka jätkuva seksuaalse ja soolise vägivalla naiste ja tütarlaste vastu Somaalias ning nõuab jätkuvaid ja kooskõlastatud riiklikke jõupingutusi seksuaalse ja soolise vägivalla vastu võitlemiseks, sealhulgas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni 190 (vägivald ja ahistamine töömaailmas), mille Somaalia on ratifitseerinud, tõhusat riigi õigusesse ülevõtmist ja kohaldamist, naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooni ratifitseerimist ning naiste suguelundite moonutamist käsitlevate progressiivsete õigusaktide jõustamist nii riigi kui ka föderaaltasandil; nõuab tungivalt, et Somaalia valitsus võtaks konkreetseid meetmeid naiste ja laste vastu suunatud seksuaalse vägivalla ennetamiseks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub Somaalia ametivõime üles tunnistama kehtetuks 2020. aasta muudetud meediaseaduse sätted, mis piiravad tõsiselt meedia- ja väljendusvabadust ning ei vasta väljendusvabaduse rahvusvahelistele standarditele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | taunib hiljutisi rünnakuid ajakirjanike ja meediatöötajate vastu, kellel on õiguspärane roll riigi ülesehitamisel ja valimisprotsessis ning kellel peaks olema võimalik teha oma tööd ilma hirmu või hirmutamiseta; kutsub Somaalia ametivõime üles läbi viima ja lõpule viima kõigi 2021. aastal mõrvatud ajakirjanike mõrvade uurimised, sealhulgas Jamal Farah Adani mõrva uurimise, ning süüdlased vastutusele võtma; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab tungivalt, et Somaalia föderaalvalitsus ja selle föderaalliikmesriigid kuulutaksid viivitamata välja moratooriumi ajakirjanike vahistamisele ja vangistamisele nende ajakirjanduskohustuste täitmisel, nagu soovitasid Piirideta Reporterid ja Somaalia ajakirjanike riiklik liit, ning lõpetaksid Somaalia vana ja aegunud kriminaalseadustiku jätkuva kasutamise ajakirjanike karistamiseks ning meediavabaduse ja väljendusvabaduse piiramiseks; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub Somaalia föderaalvalitsust, selle föderaalliikmesriike ja rahvusvahelist üldsust üles tagama, et Somaalias tegutsevad välismaised või hargmaised ettevõtjad austaksid, järgiksid ja kohaldaksid täielikult rahvusvahelisi inimõigustealaseid lepinguid ja muid õigusakte, sealhulgas Somaalia esialgset põhiseadust ja seadusi, samuti ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid ning ILO põhikonventsioone; rõhutab vajadust võtta sihikule Al-Shabaabi rahalised vahendid ja hoida ära ebaseadusliku tulu teenimine, sealhulgas toorainetest; |
| --- | --- |

17.

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Aafrika Liidule, Somaalia presidendile, peaministrile ja parlamendile, ÜRO peasekretärile, ÜRO Julgeolekunõukogule, ÜRO Inimõiguste Nõukogule ning AKV-ELi parlamentaarsele ühisassambleele. |
| --- | --- |

18.

---

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/104 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/104

---

P9_TA(2021)0482

Sõjandus- ja julgeolekuvaldkonna eraettevõtjate, eelkõige Wagneri rühmituse toimepandud inimõiguste rikkumised

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta resolutsioon inimõiguste rikkumise kohta eraõiguslike sõjaliste ja turvateenuste osutajate, eelkõige Wagneri rühmituse poolt (2021/2982(RSP))

(2022/C 224/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ja soovitusi, eelkõige 4. juuli 2017. aasta resolutsiooni eraturvafirmade kohta (1), 16. septembri 2020. aasta resolutsiooni ELi ja Aafrika julgeolekukoostöö kohta Saheli piirkonnas, Lääne-Aafrikas ja Aafrika Sarvel (2), 16. septembri 2021. aasta soovitust ELi ja Venemaa poliitiliste suhete suuna kohta (3) ning 5. juuli 2018. aasta resolutsiooni Somaalia kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ja soovitusi, eelkõige 4. juuli 2017. aasta resolutsiooni eraturvafirmade kohta (1), 16. septembri 2020. aasta resolutsiooni ELi ja Aafrika julgeolekukoostöö kohta Saheli piirkonnas, Lääne-Aafrikas ja Aafrika Sarvel (2), 16. septembri 2021. aasta soovitust ELi ja Venemaa poliitiliste suhete suuna kohta (3) ning 5. juuli 2018. aasta resolutsiooni Somaalia kohta (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 2020. aasta määrust (EL) 2020/1998, mis käsitleb inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid (5) (kogu maailmas rakendatav inimõiguste rikkujate vastane ELi sanktsioonirežiim), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 2020. aasta määrust (EL) 2020/1998, mis käsitleb inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid (5) (kogu maailmas rakendatav inimõiguste rikkujate vastane ELi sanktsioonirežiim),

| — | võttes arvesse 1949. aasta Genfi konventsioone ja nende lisaprotokolle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1949. aasta Genfi konventsioone ja nende lisaprotokolle,

| — | võttes arvesse Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni 1977. aasta konventsiooni Aafrikas palgasõdurite kasutamise keelustamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni 1977. aasta konventsiooni Aafrikas palgasõdurite kasutamise keelustamise kohta,

| — | võttes arvesse 1989. aasta rahvusvahelist konventsiooni palgasõdurite värbamise, kasutamise, rahastamise ja väljaõpetamise keelustamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1989. aasta rahvusvahelist konventsiooni palgasõdurite värbamise, kasutamise, rahastamise ja väljaõpetamise keelustamise kohta,

| — | võttes arvesse 17. septembri 2008. aasta Montreux’ dokumenti riikide asjaomaste rahvusvaheliste õiguslike kohustuste ja heade tavade kohta seoses eraõiguslike sõjaliste ja turvateenuste osutajate tegevusega relvakonfliktides (Montreux’ dokument), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. septembri 2008. aasta Montreux’ dokumenti riikide asjaomaste rahvusvaheliste õiguslike kohustuste ja heade tavade kohta seoses eraõiguslike sõjaliste ja turvateenuste osutajate tegevusega relvakonfliktides (Montreux’ dokument),

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu loodud Liibüa sõltumatu teabekogumismissiooni 1. oktoobri 2021. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu loodud Liibüa sõltumatu teabekogumismissiooni 1. oktoobri 2021. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu ekspertide 31. märtsi 2021. aasta avaldust Venemaa koolitajate kohta ja 27. oktoobri 2021. aasta avaldust Wagneri rühmituse kohta Kesk-Aafrika Vabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu ekspertide 31. märtsi 2021. aasta avaldust Venemaa koolitajate kohta ja 27. oktoobri 2021. aasta avaldust Wagneri rühmituse kohta Kesk-Aafrika Vabariigis,

| — | võttes arvesse Liibüa-teemalise Pariisi rahvusvahelise konverentsi 12. novembri 2021. aasta deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Liibüa-teemalise Pariisi rahvusvahelise konverentsi 12. novembri 2021. aasta deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO suuniseid eraõiguslikes turvafirmades relvastatud isikute poolt osutatavate turvateenuste kasutamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO suuniseid eraõiguslikes turvafirmades relvastatud isikute poolt osutatavate turvateenuste kasutamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid,

| — | võttes arvesse aruandeid, pressiteateid ja süüdistuskirju, mille on koostanud ÜRO töörühm, kes käsitleb palgasõdurite kasutamist inimõiguste rikkumiseks ja rahvaste enesemääramisõiguse teostamise takistamiseks (ÜRO palgasõdurite kasutamist käsitlev töörühm), eelkõige neid, mis avaldati 24. märtsil 2021. aastal ja 27. oktoobril 2021. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aruandeid, pressiteateid ja süüdistuskirju, mille on koostanud ÜRO töörühm, kes käsitleb palgasõdurite kasutamist inimõiguste rikkumiseks ja rahvaste enesemääramisõiguse teostamise takistamiseks (ÜRO palgasõdurite kasutamist käsitlev töörühm), eelkõige neid, mis avaldati 24. märtsil 2021. aastal ja 27. oktoobril 2021. aastal,

| — | võttes arvesse kirja, mille Kesk-Aafrika Vabariigi eksperdirühm (kelle volitusi pikendati resolutsiooni 2536 (2020) kohaselt) saatis 25. juunil 2021. aastal ÜRO Julgeolekunõukogu eesistujale, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kirja, mille Kesk-Aafrika Vabariigi eksperdirühm (kelle volitusi pikendati resolutsiooni 2536 (2020) kohaselt) saatis 25. juunil 2021. aastal ÜRO Julgeolekunõukogu eesistujale,

| — | võttes arvesse valitsustevahelist avatud töörühma, kelle ülesanne on töötada välja eraõiguslike sõjaliste ja turvateenuste osutajate tegevust reguleeriva rahvusvahelise õigusraamistiku sisu, ilma raamistiku laadi piiramata, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsustevahelist avatud töörühma, kelle ülesanne on töötada välja eraõiguslike sõjaliste ja turvateenuste osutajate tegevust reguleeriva rahvusvahelise õigusraamistiku sisu, ilma raamistiku laadi piiramata,

| — | võttes arvesse eraõiguslike turvateenuste osutajate rahvusvahelist toimimisjuhendit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eraõiguslike turvateenuste osutajate rahvusvahelist toimimisjuhendit,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et eraõiguslikud sõjaliste ja turvateenuste osutajad on eraettevõtted, kes osutavad sõjalisi ja/või turvateenuseid, mis võivad muu hulgas hõlmata relvastatud valvet, relvasüsteemide hooldust ja käitamist, vangide kinnipidamist, kohalike vägede ja julgeolekutöötajate nõustamist ja väljaõpet; arvestades, et viimastel aastatel on riigiga seotud ja valitsusvälised osalejad hakanud selliseid teenuseosutajaid konfliktipiirkondades kasutama palju sagedamini; arvestades, et 21. sajandi konfliktide tõttu, mis algasid Afganistani ja Iraagi sõdadest, on eraõiguslikud sõjaliste ja turvateenuste osutajad osalenud kõigil tasanditel, s.o alates logistilisest toest kuni ressursimahukate operatsioonideni; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eraõiguslikud sõjaliste ja turvateenuste osutajad on eraettevõtted, kes osutavad sõjalisi ja/või turvateenuseid, mis võivad muu hulgas hõlmata relvastatud valvet, relvasüsteemide hooldust ja käitamist, vangide kinnipidamist, kohalike vägede ja julgeolekutöötajate nõustamist ja väljaõpet; arvestades, et viimastel aastatel on riigiga seotud ja valitsusvälised osalejad hakanud selliseid teenuseosutajaid konfliktipiirkondades kasutama palju sagedamini; arvestades, et 21. sajandi konfliktide tõttu, mis algasid Afganistani ja Iraagi sõdadest, on eraõiguslikud sõjaliste ja turvateenuste osutajad osalenud kõigil tasanditel, s.o alates logistilisest toest kuni ressursimahukate operatsioonideni;

| B. | arvestades, et selle valdkonna arvukad reeglid ei ole üksteisega kooskõlas ja on riigiti väga erinevad; arvestades, et karistuste puudumise tõttu pakuvad ühtlustamata riigisisesed õigusaktid ja mõningate eraõiguslik sõjaliste ja turvateenuste osutajate vastu võetud eneseregulatsiooni meetmed kuritarvituste eest vähe kaitset ning sellel võib olla suur mõju sellele, kuidas eraõiguslikud sõjaliste ja turvateenuste osutajad mitmepoolsetes operatsioonides ja konfliktipiirkondades käituvad; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et selle valdkonna arvukad reeglid ei ole üksteisega kooskõlas ja on riigiti väga erinevad; arvestades, et karistuste puudumise tõttu pakuvad ühtlustamata riigisisesed õigusaktid ja mõningate eraõiguslik sõjaliste ja turvateenuste osutajate vastu võetud eneseregulatsiooni meetmed kuritarvituste eest vähe kaitset ning sellel võib olla suur mõju sellele, kuidas eraõiguslikud sõjaliste ja turvateenuste osutajad mitmepoolsetes operatsioonides ja konfliktipiirkondades käituvad;

| C. | arvestades, et sõjategevuses osalemisel on eraõiguslikud sõjaliste ja turvateenuste osutajad kohustatud järgima rahvusvahelist õigust, eelkõige nagu on sätestatud kõigi ÜRO liikmesriikide poolt ratifitseeritud Genfi konventsioonides; arvestades, et Genfi konventsioonide sätteid tunnustatakse rahvusvahelise tavaõigusena; arvestades, et Genfi konventsioonide I lisaprotokolli artiklis 47 on sätestatud palgasõduri määratlus; arvestades, et selle kohaselt on palgasõdurid tsiviilisikud ja seetõttu ei ole neil lubatud konfliktis osaleda; arvestades, et rahvusvahelise konventsiooniga palgasõdurite värbamise, kasutamise, rahastamise ja väljaõpetamise keelustamise kohta on palgasõdurid keelatud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et sõjategevuses osalemisel on eraõiguslikud sõjaliste ja turvateenuste osutajad kohustatud järgima rahvusvahelist õigust, eelkõige nagu on sätestatud kõigi ÜRO liikmesriikide poolt ratifitseeritud Genfi konventsioonides; arvestades, et Genfi konventsioonide sätteid tunnustatakse rahvusvahelise tavaõigusena; arvestades, et Genfi konventsioonide I lisaprotokolli artiklis 47 on sätestatud palgasõduri määratlus; arvestades, et selle kohaselt on palgasõdurid tsiviilisikud ja seetõttu ei ole neil lubatud konfliktis osaleda; arvestades, et rahvusvahelise konventsiooniga palgasõdurite värbamise, kasutamise, rahastamise ja väljaõpetamise keelustamise kohta on palgasõdurid keelatud;

| D. | arvestades, et eraõiguslike sõjaliste ja turvateenuste osutajate reguleerimiseks tehakse pidevalt tööd, eelkõige ÜRO valitsustevahelises avatud töörühmas, kelle ülesanne on töötada välja eraõiguslike sõjaliste ja turvateenuste osutajate tegevust reguleeriva rahvusvahelise õigusraamistiku sisu, ilma raamistiku laadi piiramata; arvestades, et selle õigusraamistiku eelnõu on kavas esitada 2022. aasta aprillis; arvestades, et EL valiti Montreux’ dokumendi foorumi eesistuja toetajate rühma liikmeks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et eraõiguslike sõjaliste ja turvateenuste osutajate reguleerimiseks tehakse pidevalt tööd, eelkõige ÜRO valitsustevahelises avatud töörühmas, kelle ülesanne on töötada välja eraõiguslike sõjaliste ja turvateenuste osutajate tegevust reguleeriva rahvusvahelise õigusraamistiku sisu, ilma raamistiku laadi piiramata; arvestades, et selle õigusraamistiku eelnõu on kavas esitada 2022. aasta aprillis; arvestades, et EL valiti Montreux’ dokumendi foorumi eesistuja toetajate rühma liikmeks;

| E. | arvestades, et väga paljud palgasõduritena tegutsevad eraõiguslike sõjaliste ja turvateenuste osutajate liikmed on minevikus, aga ka hiljutistes ja käimasolevates konfliktides, pannud nii võitlejate kui ka tsiviilisikute vastu toime ränki inimõiguste rikkumisi, sealhulgas sõjakuritegusid; arvestades, et neist rikkumistest enamiku eest ei ole karistust määratud ning neid rikkumisi ei ole uuritud, kedagi ei ole vastutusele võetud ega süüdi mõistetud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et väga paljud palgasõduritena tegutsevad eraõiguslike sõjaliste ja turvateenuste osutajate liikmed on minevikus, aga ka hiljutistes ja käimasolevates konfliktides, pannud nii võitlejate kui ka tsiviilisikute vastu toime ränki inimõiguste rikkumisi, sealhulgas sõjakuritegusid; arvestades, et neist rikkumistest enamiku eest ei ole karistust määratud ning neid rikkumisi ei ole uuritud, kedagi ei ole vastutusele võetud ega süüdi mõistetud;

| F. | arvestades, et mõned riigid, näiteks Venemaa, Türgi ja Araabia Ühendemiraadid, on eraõiguslike sõjaliste ja turvateenuste osutajate kaudu kohal paljudes praegustes või endistes konfliktipiirkondades kogu maailmas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mõned riigid, näiteks Venemaa, Türgi ja Araabia Ühendemiraadid, on eraõiguslike sõjaliste ja turvateenuste osutajate kaudu kohal paljudes praegustes või endistes konfliktipiirkondades kogu maailmas;

| G. | arvestades, et Wagneri rühmitus on selliste paramilitaarjõudude ja ettevõtete võrgustik, mis on omavahel seotud omandi ja logistikavõrgustike kattuvuse tõttu; arvestades, et Wagneri rühmitus eristub teistest eraõiguslikest sõjaliste ja turvateenuste osutajatest mitmel põhjusel, näiteks selle poolest, et tal on tõendatud sidemed Vene riigi kõrgeimate võimuringkondadega, tema kohalolust on teateid paljudes riikides, tema ulatuslikes operatsioonides osaleb hinnanguliselt 10 000 töövõtjat ning on tõendeid rühmituse poolt toime pandud ränkadest inimõiguste rikkumistest, milles on teda on süüdistatud; arvestades, et Venemaa karistusseadustiku artikli 359 kohaselt on palgasõdurite kasutamine keelatud, mis tähendab, et Kremlil on võimalik selliste eraõiguslike sõjaliste ja turvateenuste osutajate nagu Wagneri rühmitus ebaseaduslikust tegevusest avalikult distantseeruda, kuid samal ajal on selles mitu lünka, mis võimaldavad kasutada neid teenuseosutajaid olulise poliitilise ja sõjalise vahendina konfliktides üle kogu maailma; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Wagneri rühmitus on selliste paramilitaarjõudude ja ettevõtete võrgustik, mis on omavahel seotud omandi ja logistikavõrgustike kattuvuse tõttu; arvestades, et Wagneri rühmitus eristub teistest eraõiguslikest sõjaliste ja turvateenuste osutajatest mitmel põhjusel, näiteks selle poolest, et tal on tõendatud sidemed Vene riigi kõrgeimate võimuringkondadega, tema kohalolust on teateid paljudes riikides, tema ulatuslikes operatsioonides osaleb hinnanguliselt 10 000 töövõtjat ning on tõendeid rühmituse poolt toime pandud ränkadest inimõiguste rikkumistest, milles on teda on süüdistatud; arvestades, et Venemaa karistusseadustiku artikli 359 kohaselt on palgasõdurite kasutamine keelatud, mis tähendab, et Kremlil on võimalik selliste eraõiguslike sõjaliste ja turvateenuste osutajate nagu Wagneri rühmitus ebaseaduslikust tegevusest avalikult distantseeruda, kuid samal ajal on selles mitu lünka, mis võimaldavad kasutada neid teenuseosutajaid olulise poliitilise ja sõjalise vahendina konfliktides üle kogu maailma;

| H. | arvestades, et sõltumatud organisatsioonid on tõendanud, et Wagneri rühmitusel on sidemed Venemaa ametivõimudega, nt Bellingcat on sellest teada andnud 2019. aasta jaanuarist 2021. aasta novembrini avaldatud aruannetes; arvestades, et Wagneri rühmitus kasutab väidetavalt Venemaa sõjalist taristut ja ühisbaasi, teda veetakse Venemaa sõjalennukitega ja ta kasutab sõjaväe tervishoiuteenuseid; arvestades, et seda rahastatakse osaliselt Venemaa relvajõudude varustamiseks mõeldud mitme miljoni dollari suuruste toitlustus- ja ehituslepingute kaudu, mis on sõlmitud Venemaa presidendi Vladimir Putini lähedase liitlase Jevgeni Prigožiniga seotud ettevõtetega; arvestades, et Venemaa sõjaväeluureagentuur GRU, Venemaa kaitseministeerium ja konsulaarteenistused on täielikult kaasatud Wagneri rühmituse töötajate rahastamisse, värbamisse, väljaõppesse ja kaitsesse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et sõltumatud organisatsioonid on tõendanud, et Wagneri rühmitusel on sidemed Venemaa ametivõimudega, nt Bellingcat on sellest teada andnud 2019. aasta jaanuarist 2021. aasta novembrini avaldatud aruannetes; arvestades, et Wagneri rühmitus kasutab väidetavalt Venemaa sõjalist taristut ja ühisbaasi, teda veetakse Venemaa sõjalennukitega ja ta kasutab sõjaväe tervishoiuteenuseid; arvestades, et seda rahastatakse osaliselt Venemaa relvajõudude varustamiseks mõeldud mitme miljoni dollari suuruste toitlustus- ja ehituslepingute kaudu, mis on sõlmitud Venemaa presidendi Vladimir Putini lähedase liitlase Jevgeni Prigožiniga seotud ettevõtetega; arvestades, et Venemaa sõjaväeluureagentuur GRU, Venemaa kaitseministeerium ja konsulaarteenistused on täielikult kaasatud Wagneri rühmituse töötajate rahastamisse, värbamisse, väljaõppesse ja kaitsesse;

| I. | arvestades, et EL kehtestas hr Prigožini suhtes sanktsioonid selle eest, et ta osales Liibüa konfliktis; arvestades, et rühmituse kontrolli all on mitu ettevõtet, mille suhtes kohaldatakse USA rahandusministeeriumi andmetel Venemaa poolsõjaliste operatsioonide toetamise, autoritaarsete režiimide kaitsmise ja loodusvarade kasutamise eest USA sanktsioone; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EL kehtestas hr Prigožini suhtes sanktsioonid selle eest, et ta osales Liibüa konfliktis; arvestades, et rühmituse kontrolli all on mitu ettevõtet, mille suhtes kohaldatakse USA rahandusministeeriumi andmetel Venemaa poolsõjaliste operatsioonide toetamise, autoritaarsete režiimide kaitsmise ja loodusvarade kasutamise eest USA sanktsioone;

| J. | arvestades, et eraõiguslike sõjaliste ja turvateenuste osutajate kasutamisel tugineb Kreml Nõukogude Liidu pikaajalisele tavale saata paljudesse konfliktidesse kogu maailmas sõjaväe asemel „nõustajate“ nimetuse all tuhandeid sõjavaldkonna spetsialiste, kuid samal ajal Venemaa osalemist ametlikult eitada, arvestades, et president Putin ütles 11. aprillil 2012. aastal Venemaa Riigiduumas peetud kõnes, et eraõiguslike sõjaliste teenuste osutajate rühma abil oleks väga hea saavutada riiklikke eesmärke nii, et Venemaa ei peaks otseselt sekkuma; arvestades, et Wagneri rühmituse nimest on hakatud järk-järgult loobuma, et vältida avalikku kontrolli ning Prigožin ja president Putin sellest distantseerida, ning selle asemel kasutatakse muid eri nimega rühmitusi; arvestades, et Kreml püüab ära kasutada sellist asjade käiku ja asjaolu, et Wagneri rühmitusel ei ole õiguslikku staatust, mis annab võimaluse rühmituse tegevust ja toime pandud kuritegusid endiselt eitada, nii et see mõjuks usutavalt; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et eraõiguslike sõjaliste ja turvateenuste osutajate kasutamisel tugineb Kreml Nõukogude Liidu pikaajalisele tavale saata paljudesse konfliktidesse kogu maailmas sõjaväe asemel „nõustajate“ nimetuse all tuhandeid sõjavaldkonna spetsialiste, kuid samal ajal Venemaa osalemist ametlikult eitada, arvestades, et president Putin ütles 11. aprillil 2012. aastal Venemaa Riigiduumas peetud kõnes, et eraõiguslike sõjaliste teenuste osutajate rühma abil oleks väga hea saavutada riiklikke eesmärke nii, et Venemaa ei peaks otseselt sekkuma; arvestades, et Wagneri rühmituse nimest on hakatud järk-järgult loobuma, et vältida avalikku kontrolli ning Prigožin ja president Putin sellest distantseerida, ning selle asemel kasutatakse muid eri nimega rühmitusi; arvestades, et Kreml püüab ära kasutada sellist asjade käiku ja asjaolu, et Wagneri rühmitusel ei ole õiguslikku staatust, mis annab võimaluse rühmituse tegevust ja toime pandud kuritegusid endiselt eitada, nii et see mõjuks usutavalt;

| K. | arvestades, et Venemaa Ukraina vastase agressiooni kontekstis võib sellisteeraõiguslike sõjaliste ja turvateenuste osutajate nagu Wagneri rühmitus E.N.O.T Corp ja the Cossacks, kasutamise eesmärk olla sõjalise sekkumise varjamine, ohvrite vältimine regulaarvägedes ja seeläbi sõjaliste agressioonide tagajärjel tekkivate inimkaotuste varjamine Venemaa üldsuse eest; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Venemaa Ukraina vastase agressiooni kontekstis võib sellisteeraõiguslike sõjaliste ja turvateenuste osutajate nagu Wagneri rühmitus E.N.O.T Corp ja the Cossacks, kasutamise eesmärk olla sõjalise sekkumise varjamine, ohvrite vältimine regulaarvägedes ja seeläbi sõjaliste agressioonide tagajärjel tekkivate inimkaotuste varjamine Venemaa üldsuse eest;

| L. | arvestades, et Wagneri rühmitus tuvastati esmakordselt 2014. aastal, kui ta toetas venemeelseid separatiste ja aitas Venemaa sõjaväge Ukrainas Donbassis toimuvas sõjategevuses ning ebaseaduslikus sissetungis Ukraina Krimmi ja selle annekteerimises; arvestades, et rühmitus on sellest ajast alates osalenud konfliktides Süürias, Sudaanis, Mosambiigis, Liibüas, Kesk-Aafrika Vabariigis ja Venezuelas; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Wagneri rühmitus tuvastati esmakordselt 2014. aastal, kui ta toetas venemeelseid separatiste ja aitas Venemaa sõjaväge Ukrainas Donbassis toimuvas sõjategevuses ning ebaseaduslikus sissetungis Ukraina Krimmi ja selle annekteerimises; arvestades, et rühmitus on sellest ajast alates osalenud konfliktides Süürias, Sudaanis, Mosambiigis, Liibüas, Kesk-Aafrika Vabariigis ja Venezuelas;

| M. | arvestades, et Kesk-Aafrika Vabariigis jõudsid palgasõdurite kasutamise, äritegevuse ja inimõiguste ning kadunuks jääma sundimise küsimustega tegelevate ÜRO töörühmade eksperdid ning piinamise ja kohtuväliste, kiir- ja omavoliliste hukkamiste ÜRO eriraportöörid ühiselt 2021. aasta oktoobris järeldusele, et Wagneri rühmitus oli pannud toime ränki ja pidevaid inimõiguste rikkumisi, sealhulgas massilised kiirhukkamised, meelevaldsed kinnipidamised, seksuaalvägivald, rüüstamine, kadunuks jääma sundimine ja piinamine ülekuulamiste ajal; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Kesk-Aafrika Vabariigis jõudsid palgasõdurite kasutamise, äritegevuse ja inimõiguste ning kadunuks jääma sundimise küsimustega tegelevate ÜRO töörühmade eksperdid ning piinamise ja kohtuväliste, kiir- ja omavoliliste hukkamiste ÜRO eriraportöörid ühiselt 2021. aasta oktoobris järeldusele, et Wagneri rühmitus oli pannud toime ränki ja pidevaid inimõiguste rikkumisi, sealhulgas massilised kiirhukkamised, meelevaldsed kinnipidamised, seksuaalvägivald, rüüstamine, kadunuks jääma sundimine ja piinamine ülekuulamiste ajal;

| N. | arvestades, et Wagneri rühmitus on osalenud selliste oluliste ressursside nagu kaevandus- ja tollitulude ulatuslikus ülevõtmises, nõrgestades seeläbi arengumaid ja jättes nad ilma tähtsatest avalikest ressurssidest; arvestades, et näiteks pärast seda, kui Venemaa ja Kesk-Aafrika Vabariik kirjutasid 2018. aastal alla sõjalisele lepingule, anti Wagneri rühmituse alla kuuluvale ettevõttele Lobaye Invest mitmel kaevandusobjektil kulla ja teemantide kaevandamise õigused; arvestades, et CNNi 2021. aasta juuni teadaandest selgus, et Venemaa palgasõdurid hukkasid kaevanduspiirkondades tsiviilisikuid ja saatsid välja kohalikke elanikke; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Wagneri rühmitus on osalenud selliste oluliste ressursside nagu kaevandus- ja tollitulude ulatuslikus ülevõtmises, nõrgestades seeläbi arengumaid ja jättes nad ilma tähtsatest avalikest ressurssidest; arvestades, et näiteks pärast seda, kui Venemaa ja Kesk-Aafrika Vabariik kirjutasid 2018. aastal alla sõjalisele lepingule, anti Wagneri rühmituse alla kuuluvale ettevõttele Lobaye Invest mitmel kaevandusobjektil kulla ja teemantide kaevandamise õigused; arvestades, et CNNi 2021. aasta juuni teadaandest selgus, et Venemaa palgasõdurid hukkasid kaevanduspiirkondades tsiviilisikuid ja saatsid välja kohalikke elanikke;

| O. | arvestades, et Liibüas on Wagneri rühmitus vähemalt alates 2018. aastast osalenud logistilise toe pakkumises ja sõjalistes operatsioonides, et toetada Liibüa mässuliste kindralit Khalifa Haftari; arvestades, et Liibüas 2021. aasta oktoobris toimunud ÜRO teabekogumismissiooni aruande kohaselt on Wagneri rühmitus osalenud sõjakuritegudes, sealhulgas tsiviilisikute ja kinnipeetavate kiirhukkamistes, orjastamises ja rahvusvaheliselt keelatud jalaväemiinide paigaldamises ning tsiviilisikute, sealhulgas laste tapmises ja sandistamises, näiteks Al Sbeaa külas Tripolist lõuna pool; arvestades, et aruandes on kirjeldatud ÜRO relvaembargo korduvat rikkumist ning Venemaa sõjaväe kaubalennukite kasutamist Wagneri rühmituse poolt; arvestades, et Venemaa palgasõdurite ja sõjaliste instruktorite toetus radikaalsetele relvastatud rühmitustele on ELi lõunanaabrust veelgi destabiliseerinud; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Liibüas on Wagneri rühmitus vähemalt alates 2018. aastast osalenud logistilise toe pakkumises ja sõjalistes operatsioonides, et toetada Liibüa mässuliste kindralit Khalifa Haftari; arvestades, et Liibüas 2021. aasta oktoobris toimunud ÜRO teabekogumismissiooni aruande kohaselt on Wagneri rühmitus osalenud sõjakuritegudes, sealhulgas tsiviilisikute ja kinnipeetavate kiirhukkamistes, orjastamises ja rahvusvaheliselt keelatud jalaväemiinide paigaldamises ning tsiviilisikute, sealhulgas laste tapmises ja sandistamises, näiteks Al Sbeaa külas Tripolist lõuna pool; arvestades, et aruandes on kirjeldatud ÜRO relvaembargo korduvat rikkumist ning Venemaa sõjaväe kaubalennukite kasutamist Wagneri rühmituse poolt; arvestades, et Venemaa palgasõdurite ja sõjaliste instruktorite toetus radikaalsetele relvastatud rühmitustele on ELi lõunanaabrust veelgi destabiliseerinud;

| P. | arvestades, et 12. novembril 2021 Pariisis toimunud Liibüa-teemalisel konverentsil osalenud riigid väljendasid vastuseisu igasugusele välisekkumisele Liibüa asjadesse ja toetasid tegevuskava rakendamist, mis näeb ette palgasõdurite, välisvõitlejate ja välisjõudude viimise Liibüa territooriumilt välja; arvestades, et 2021. aasta novembri alguses saatis Türgi Liibüasse lisaks 7 000 palgasõdurile, kes olid riigis juba kohal ja Türgile lojaalsed, veel umbes 150 Süüria palgasõdurit, hoolimata kohalikest ja rahvusvahelistest nõudmistest viia kõik välisjõud enne 24. detsembriks 2021 kavandatud parlamendi- ja presidendivalimisi välja; arvestades, et ÜRO Liibüa-ekspertide rühma 2019. aasta septembris avaldatud lõpparuande kohaselt (mis põhineb 2011. aasta resolutsioonil 1973) värbas Araabia Ühendemiraatide ettevõte Black Shield Security Services Liibüa konfliktis osalemiseks Sudaani kodanikke; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 12. novembril 2021 Pariisis toimunud Liibüa-teemalisel konverentsil osalenud riigid väljendasid vastuseisu igasugusele välisekkumisele Liibüa asjadesse ja toetasid tegevuskava rakendamist, mis näeb ette palgasõdurite, välisvõitlejate ja välisjõudude viimise Liibüa territooriumilt välja; arvestades, et 2021. aasta novembri alguses saatis Türgi Liibüasse lisaks 7 000 palgasõdurile, kes olid riigis juba kohal ja Türgile lojaalsed, veel umbes 150 Süüria palgasõdurit, hoolimata kohalikest ja rahvusvahelistest nõudmistest viia kõik välisjõud enne 24. detsembriks 2021 kavandatud parlamendi- ja presidendivalimisi välja; arvestades, et ÜRO Liibüa-ekspertide rühma 2019. aasta septembris avaldatud lõpparuande kohaselt (mis põhineb 2011. aasta resolutsioonil 1973) värbas Araabia Ühendemiraatide ettevõte Black Shield Security Services Liibüa konfliktis osalemiseks Sudaani kodanikke;

| Q. | arvestades, et Wagneri töötajaid on alates 2015. aasta lõpust saadetud Süüriasse toetama Venemaa sõjaväe sekkumist, et päästa Assadi režiim; arvestades, et palgasõdurid on toime pannud ja filminud Süüria elanikkonna vastu suunatud jõhkraid kuritegusid, nagu tsiviilelanike piinamine, tapmine ja pea maharaiumine Palmyra lähistel; arvestades, et Süüria eralennuettevõtja Cham Wings on vedanud palgasõdureid Venemaalt Liibüasse ja hiljuti rändajaid Minskisse; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Wagneri töötajaid on alates 2015. aasta lõpust saadetud Süüriasse toetama Venemaa sõjaväe sekkumist, et päästa Assadi režiim; arvestades, et palgasõdurid on toime pannud ja filminud Süüria elanikkonna vastu suunatud jõhkraid kuritegusid, nagu tsiviilelanike piinamine, tapmine ja pea maharaiumine Palmyra lähistel; arvestades, et Süüria eralennuettevõtja Cham Wings on vedanud palgasõdureid Venemaalt Liibüasse ja hiljuti rändajaid Minskisse;

| R. | arvestades, et palgasõdurite kasutamise küsimustega tegelev ÜRO töörühm on avaldanud teateid, milles väidetakse, et Aserbaidžaan on kasutanud Türgi abiga Süüria palgasõdureid, et toetada oma sõjalisi operatsioone Mägi-Karabahhi konfliktipiirkonnas; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et palgasõdurite kasutamise küsimustega tegelev ÜRO töörühm on avaldanud teateid, milles väidetakse, et Aserbaidžaan on kasutanud Türgi abiga Süüria palgasõdureid, et toetada oma sõjalisi operatsioone Mägi-Karabahhi konfliktipiirkonnas;

| S. | arvestades, et 30. juulil 2018 mõrvati kolm auhinnatud Venemaa ajakirjanikku, kes olid uurimas Wagneri rühmituse kaevandamistegevust Kesk-Aafrika Vabariigis; arvestades, et ajakirjanike kaitse komitee andmetel oli Venemaa ajakirjanik Maxim Borodin, kes Wagneri rühmituse tegevusest Süürias 2018. aasta märtsis teada andis, üks mitmest ajakirjanikust, kes surid Venemaal siis, kui olid parajasti uurimas tundlikke ja ametivõimudele ebameeldivaid tagajärgi põhjustada võivaid küsimusi; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et 30. juulil 2018 mõrvati kolm auhinnatud Venemaa ajakirjanikku, kes olid uurimas Wagneri rühmituse kaevandamistegevust Kesk-Aafrika Vabariigis; arvestades, et ajakirjanike kaitse komitee andmetel oli Venemaa ajakirjanik Maxim Borodin, kes Wagneri rühmituse tegevusest Süürias 2018. aasta märtsis teada andis, üks mitmest ajakirjanikust, kes surid Venemaal siis, kui olid parajasti uurimas tundlikke ja ametivõimudele ebameeldivaid tagajärgi põhjustada võivaid küsimusi;

| T. | arvestades, et 15. novembril 2021 teatas komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrell ELi välisministrite konsensusest võtta 2021. aasta detsembris toimuval ELi välisasjade nõukogu istungil Wagneri rühmituse suhtes piiravaid meetmeid; arvestades, et 20. septembril 2021 hoiatas ta Wagneri rühmituse võimaliku osalemise eest Malis; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et 15. novembril 2021 teatas komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrell ELi välisministrite konsensusest võtta 2021. aasta detsembris toimuval ELi välisasjade nõukogu istungil Wagneri rühmituse suhtes piiravaid meetmeid; arvestades, et 20. septembril 2021 hoiatas ta Wagneri rühmituse võimaliku osalemise eest Malis;

| U. | arvestades, et Wagneri rühmituse ja Mali ametivõimude vaheline kokkulepe, millest on teada antud, sisaldab kava lähetada riiki 1 000 töövõtjat; arvestades, et EL on saatnud Malisse ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missioonid; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Wagneri rühmituse ja Mali ametivõimude vaheline kokkulepe, millest on teada antud, sisaldab kava lähetada riiki 1 000 töövõtjat; arvestades, et EL on saatnud Malisse ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missioonid;

| V. | arvestades, et nõukogu võttis 7. detsembril 2020 vastu määruse (EL) 2020/1998, millega kehtestatakse kogu maailmas rakendatav inimõiguste rikkujate vastane ELi sanktsioonirežiim, mis võimaldab ELil kehtestada piiravaid meetmeid konkreetsetele isikutele, üksustele ja asutustele, sealhulgas riikidele ja valitsusvälistele osalejatele, kes vastutavad ränkade inimõiguste rikkumiste ja kuritarvituste eest kogu maailmas või on nendega seotud; arvestades, et EL on kohustatud seda määrust inimõiguste rikkumise korral täielikult järgima; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et nõukogu võttis 7. detsembril 2020 vastu määruse (EL) 2020/1998, millega kehtestatakse kogu maailmas rakendatav inimõiguste rikkujate vastane ELi sanktsioonirežiim, mis võimaldab ELil kehtestada piiravaid meetmeid konkreetsetele isikutele, üksustele ja asutustele, sealhulgas riikidele ja valitsusvälistele osalejatele, kes vastutavad ränkade inimõiguste rikkumiste ja kuritarvituste eest kogu maailmas või on nendega seotud; arvestades, et EL on kohustatud seda määrust inimõiguste rikkumise korral täielikult järgima;

| 1. | väljendab suurt muret inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse arvukate rikkumiste pärast, millest eraõiguslike sõjaliste ja turvateenuste osutajate üha suureneva tegevuse tõttu järjest rohkem teada antakse ning mille eest ei ole veel peaaegu kedagi vastutusele võetud; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mõistab Wagneri rühmituse ja sellega seotud eraõiguslike sõjaliste üksuste poolt toime pandud kohutavad kuriteod kõige karmimalt hukka; rõhutab, et on kindlaid märke, et nende poolsõjaliste rühmituste rahastamise, väljaõppe, juhtimise ja operatiivjuhtimise eest vastutab Venemaa; rõhutab, et Wagneri rühmituse tegevus langeb kokku Venemaa mõju levikuga konfliktipiirkondades ja vastab sellele; on kindlalt veendunud, et Wagneri rühmitust ja teisi Venemaa juhitavaid turvavaldkonna töövõtjaid tuleks käsitleda Venemaa volitatud organisatsioonidena; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub Venemaa ametivõime üles tagama Venemaa kriminaalkoodeksi, eelkõige selle artikli 359 täitmist, millega keelatakse palgasõdurite värbamine, väljaõpe, rahastamine ja materiaalne varustamine ning nende kasutamine relvastatud konfliktis; kutsub sellega seoses Venemaa ametivõime üles keelama ka riigiettevõtetel kasutada eraõiguslikke sõjaliste teenuste osutajaid, kelle tegevusala on rahvusvahelise humanitaarõigusega vastuolus olev palgasõdurite kasutamine; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, kui oluline on seista vastu Wagneri rühmituse ja selle üksuste strateegiale, eelkõige selle identiteedi hägustamisele eri nimede kasutamisega, et vältida rahvusvahelist kontrolli; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub kõiki riike, kes Wagneri rühmituse ja selle üksuste teenuseid kasutavad, eelkõige Kesk-Aafrika Vabariiki, üles katkestama nimetatud rühmituse ja selle töötajatega kõik sidemed; kutsub kõiki riike üles täitma oma kohustusi rahvusvahelise õiguse järgimise tagamisel, uurima teadaantud inimõiguste rikkumisi ja võtma vastutusele oma territooriumil asutatud ettevõtjaid, kui nad rikuvad oma tegevusega rahvusvahelist õigust toetab sellega seoses inimõigustega tegelevate rühmade ja üksikisikute jõupingutusi võtta Wagneri rühma liikmed Ukrainas, Süürias, Liibüas ja Kesk-Aafrika Vabariigis toime pandud kuritegude eest vastutusele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on sügavalt mures märkide pärast, et Mali üleminekuvalitsus on kaalunud eraõiguslike sõjaliste teenuste osutajate, eelkõige Wagneri rühmituse kasutamist; nõuab tungivalt, et Mali ei liiguks selles suunas; on kindlalt veendunud, et Wagneri rühmituse kaasamine läheks vastuollu eesmärgiga taastada Malis rahu, julgeolek ja stabiilsus ning kaitsta Mali rahvast, mis on ELi põhieesmärgid ning mida viiakse ellu ÜJKP missioonide ja Mali võimude taotluse alusel tegutsevate ELi liikmesriikide kaudu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on veendunud, et ELi missioonid ja operatsioonid ei suuda tagada partnerriikides nõuetekohaselt rahu, julgeolekut ja stabiilsust, kui samas riigis tegutsevad samaaegselt eraõiguslikud turvateenuste osutajad, keda süüdistatakse inimõiguste rasketes rikkumistes; juhib tähelepanu Aafrikas toimuvate ELi missioonide ja operatsioonide vastu suunatud sihipärastele desinformatsioonikampaaniatele, mille eest võivad Venemaa kaasaegse hübriidsõja raames olla vastutavad Wagneri rühmitus ja sellega seotud üksused; kutsub Euroopa välisteenistuse strateegilise kommunikatsiooni töörühma asjaomaseid üksusi üles nendest desinformatsioonikampaaniatest aru andma; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub ELi ja selle liikmesriike üles kasutama kõiki võimalusi, et anda asjaomastele riikidele teavet ohtude kohta, mis seostuvad Wagneri rühmituse ja sellega seotud üksustega liitumise või nendega koostöö tegemisega, ning tooma välja selle rühmituse senised hirmuäratavad inimõiguste rikkumised; ergutab valitsusi tagama, et sõjalise abi ja turvateenuste osutamise lepingutes välismaiste eraõiguslike sõjaliste ja turvateenuste osutajatega sisalduksid ranged rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimise, demokraatliku järelevalve ja vastutuse sätted; ergutab riike tagama sõjaliste tugiteenuste lepingute sõlmimisel täielikku läbipaistvust, eelkõige mis puudutab nende territooriumil asuvate eraõiguslike sõjaliste ja turvateenuste osutajate arvu, ülesandeid ja käsuliine ning lepingute täitmiseks kasutatavat varustust; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palub Euroopa välisteenistusel koostada Wagneri rühmituse tegevuse kohta aruanne, et saada rühmituse poolt toime pandud eri rikkumistest selge ülevaade, mis omakorda aitaks tagada vastutuse nende erinevate kuritegude eest ja sillutaks teed kuritegude toimepanijate vastutusele võtmiseks rahvusvahelistes kohtutes; märgib, et parlament jätkab selle küsimuse tähelepanelikku jälgimist raporti ja võimalike kuulamiste kaudu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub ELi liikmesriike ja nende liitlasi üles suurendama Wagneri rühmitust ja temaga seotud üksusi puudutavate luureandmete jagamist; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub komisjoni üles tagama, et vahendeid saavad riigid ei saaks mingil juhul kasutada ELi rahalisi vahendeid selliste inimõigusi eiravate eraõiguslike sõjaliste teenuste osutajate rahastamiseks; palub, et komisjoni tõstataks selle teema kõigi asjaomaste riikidega peetavatel kahepoolsetel kõnelustel; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nõuab, et riigid, kus viiakse läbi ELi ÜJKP missioone ja operatsioone riigi suutlikkuse suurendamise toetamiseks, lõpetaksid lepingud inimõigusi rikkuvate eraõiguslike sõjaliste ja turvateenuste osutajatega; nõuab, et komisjon vaataks kriitiliselt läbi ELi toetuse Wagneri rühmitusega seotud valitsustele ja riigiasutustele; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles hoiduma uute koostööprojektide alustamisest, millega antakse eelarvetoetust Wagneri rühmitusega seotud valitsustele; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon suunaksid selle eelarvetoetuse ümber kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja projektidele, mis toovad otsest kasu nende riikide elanikkonnale; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab meelde, et EL ja selle liikmesriigid peaksid kasutama eraõiguslikke turvateenuste osutajaid konfliktipiirkondades ainult oma hoonete kaitsmiseks või transpordi turvalisuse tagamiseks ning üksnes juhul, kui need ettevõtjad austavad täielikult inimõigusi ja rahvusvahelist humanitaarõigust; rõhutab, et eraõiguslikelt sõjaliste ja turvateenuste osutajatelt ei tohiks tellida selliseid teenuseid, mis eeldavad jõu kasutamist ja/või aktiivset osalemist vaenutegevuses, kui see ei toimu enesekaitseks, ning eraõiguslikel sõjaliste ja turvateenuste osutajatel ei tohiks mingil juhul olla lubatud ülekuulamistest osa võtta või neid läbi viia; usub kindlalt, et julgeolekut ja kaitset peaksid pakkuma eelkõige ametivõimud; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab, et Wagneri rühmituse ja teiste Aafrikas tegutsevate eraõiguslike sõjaliste teenuste osutajate tegevust arutataks põhjalikult eelseisval ELi ja Aafrika tippkohtumisel; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kordab Liibüale pühendatud Pariisi konverentsil 12. novembril 2021 kõlanud üleskutset, et kõik välisvõitlejad, sealhulgas palgasõdurid, lahkuksid Liibüa territooriumilt; nõuab tungivalt, et Venemaa, Türgi, Araabia Ühendemiraadid ja kõik teised riigid järgiksid seda üleskutset ning lõpetaksid viivitamata palgasõdurite saatmise Liibüasse ja viiksid riigist välja seal praegu viibivad palgasõdurid; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab tungivalt, et Venemaa võimud viiksid kõik palgasõdurid välja Ida-Ukrainast ja Krimmist; toetab Ukraina ametivõimude jõupingutusi tuua Krimmis ja Donbassis tegutsevad Wagneri rühmituse liikmed Ukraina kohtu ette ning kutsub Interpoli üles tegema nendes ja muudes sarnastes kohtuasjades tihedat koostööd; |
| --- | --- |

16.

| 17. | väljendab heameelt asepresidendi / kõrge esindaja avalduse üle, et välisasjade nõukogu võtab peatselt vastu sihipärased ELi sanktsioonid Wagneri rühmitusega seotud isikute ja üksuste ning nendega koostööd tegevate isikute ja üksuste vastu, kasutades selleks olemasolevaid ELi sanktsioonirežiime, näiteks kogu maailmas rakendatavat inimõiguste rikkujate vastast ELi sanktsioonirežiimi; nõuab, et need sanktsioonid sisaldaksid reisikeeldu Wagneri töötajatele ja nende varade külmutamist; kutsub partnerriike, sealhulgas Aafrika Liidu liikmesriike üles sarnaseid sanktsioone kehtestama; nõuab, et ELi valmistaks ette ja võtaks vastu piiravad meetmed muude inimõigusi rikkuvate eraõiguslike sõjaliste ja turvateenuste osutajate suhtes; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub kõiki ÜRO liikmesriike üles täielikult ratifitseerima ja rakendama Genfi konventsioonide lisaprotokolle ning tugevdama rahvusvahelist õigust palgasõdurite kasutamise tegelikuks keelustamiseks Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni 1977. aasta konventsiooni (Aafrikas palgasõdurite kasutamise kaotamise kohta), 1989. aasta rahvusvahelise konventsiooni (palgasõdurite värbamise, kasutamise, rahastamise ja väljaõpetamise keelustamise kohta) ning 2008. aasta Montreux’ dokumendi vaimus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid tagaksid, et eraõiguslike sõjaliste ja turvateenuste osutajate jaoks oleks olemas selge ja siduv õigusraamistik, eelkõige ÜRO avatud valitsustevahelise avatud töörühma raames ja eriti seoses suurte projektidega ELi-välistes riikides, kus neid rahastavad ELis asuvad investorid või finantseerimisasutused, ning et selliste projektide üle teostataks läbipaistvat järelevalvet; ootab, et raamistiku kavand saadetakse laiali 2022. aasta aprillis; nõuab, et eraõigusliku sõjaliste ja turvateenuste osutajaga lepingu sõlmivad üksused kehtestaksid kohustuslikud hoolsuskohustuse nõuded; |
| --- | --- |

19.

| 20. | toetab ÜRO töörühma tööd; palub, et riigid, kus eraõiguslikud sõjaliste ja turvateenuste osutajad on teadete kohaselt pannud väidetavalt toime tõsiseid inimõiguste rikkumisi, kutsuksid palgasõdurite kasutamise küsimustega tegeleva ÜRO töörühma kiiremas korras ametlikule visiidile; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid võtaksid otsustavaid meetmeid eraõiguslike sõjaliste ja turvateenuste osutajate vastutuses esinevate puudujääkide kõrvaldamiseks, sealhulgas seoses läbipaistvuse järelevalve ja seirega; tuletab kõigile riikidele meelde kohustust tagada, et nende jurisdiktsiooni alla kuuluvad või nende territooriumil tegutsevad eraõiguslikud sõjaliste ja turvateenuste osutajad austaksid inimõigusi; rõhutab vajadust tagada eraõiguslike sõjaliste ja turvateenuste osutajate tegevusest tulenevate inimõiguste rikkumise korral õiguskaitsevahendid, sealhulgas kriminaalkaristused; nõuab kõigile rikkumiste, sealhulgas Venemaa palgasõdurite toime pandud kuritarvituste ohvritele takistusteta juurdepääsu õigusemõistmisele ja õiguskaitset; nõuab, et EL ergutaks ja toetaks riiklike ja rahvusvaheliste jurisdiktsioonide pingutusi kriminaalmenetluste algatamiseks, et võtta eraõiguslikud sõjaliste ja turvateenuste osutajad inimõiguste rikkumiste eest vastutusele; kutsub Venemaad üles tegema sel eesmärgil täielikku koostööd ÜRO, ELi ja nende riikidega, kus Wagneri rühmitus on väidetavalt kuritegusid toime pannud; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on arvamusel, et ELi väljaõppemissioonide tugevdamine aitaks mõjusamalt kaasa julgeolekusektori reformile partnerriikides; on arvamusel, et Euroopa rahutagamisrahastu kiire rakendamine täielikus kooskõlas relvaekspordi kontrolli käsitleva nõukogu ühise seisukohaga (6), rahvusvahelise inimõigustealase õigusega, rahvusvahelise humanitaarõigusega ning mõjusate läbipaistvussätetega (k.a rahastu raames pakutava varustuse üksikasjalik loetelu) suurendaks ELi mõju partnerriikide relvajõudude suutlikkuse suurendamisel ning tagaks selle, et nad ei kasuta selliseid eraõiguslikke sõjaliste ja turvateenuste osutajaid, kes ei jaga meie väärtusi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Venemaa Föderatsiooni parlamendile. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  ELT C 334, 19.9.2018, lk 80.

(2)  ELT C 385, 22.9.2021, lk 24.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0383.

(4)  ELT C 118, 8.4.2020, lk 113.

(5)  ELT L 410 I, 7.12.2020, lk 1.

(6)  Nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühine seisukoht 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (ELT L 335, 13.12.2008, lk 99).

---

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/111 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/111

---

P9_TA(2021)0483

Inimõiguste olukord Kamerunis

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Kamerunis (2021/2983(RSP))

(2022/C 224/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kameruni kohta, eriti 18. aprilli 2019. aasta resolutsiooni (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kameruni kohta, eriti 18. aprilli 2019. aasta resolutsiooni (1),

| — | võttes arvesse ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo 5. novembri 2021. aasta aruannet olukorra kohta Kamerunis ning riigiaruannet Kameruni kohta, mis avaldati 21. juunil 2021 ELi aastaaruande raames inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2020. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo 5. novembri 2021. aasta aruannet olukorra kohta Kamerunis ning riigiaruannet Kameruni kohta, mis avaldati 21. juunil 2021 ELi aastaaruande raames inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2020. aastal,

| — | võttes arvesse AKV-ELi partnerluslepingut (Cotonou leping), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi partnerluslepingut (Cotonou leping),

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1966. aastal vastu võetud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aastal vastu võetud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse lapse õiguste konventsiooni, mille Kamerun ratifitseeris 1993. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lapse õiguste konventsiooni, mille Kamerun ratifitseeris 1993. aastal,

| — | võttes arvesse 1981. aasta inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1981. aasta inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse Kameruni Vabariigi põhiseadust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kameruni Vabariigi põhiseadust,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 2016. aastal Kameruni ingliskeelse kodanikuühiskonna konsortsiumi toetusel alanud algselt rahumeelsed meeleavaldused Kameruni ingliskeelsete piirkondade marginaliseerimise vastu föderaalvalitsuse poolt suruti riigivõimude äärmusliku vägivallaga maha, see aga suurendas toetust separatismile ja mitme separatistliku relvastatud rühmituse esilekerkimist, kes nõuavad uut Ambazonia riiki, ning põhjustas verise sõjalise konflikti; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2016. aastal Kameruni ingliskeelse kodanikuühiskonna konsortsiumi toetusel alanud algselt rahumeelsed meeleavaldused Kameruni ingliskeelsete piirkondade marginaliseerimise vastu föderaalvalitsuse poolt suruti riigivõimude äärmusliku vägivallaga maha, see aga suurendas toetust separatismile ja mitme separatistliku relvastatud rühmituse esilekerkimist, kes nõuavad uut Ambazonia riiki, ning põhjustas verise sõjalise konflikti;

| B. | arvestades, et dialoog on rahu eeltingimus ning et president Paul Biya valitsus on järjekindlalt keeldunud otsestest kõnelustest ingliskeelsete piirkondade separatistlike juhtidega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et dialoog on rahu eeltingimus ning et president Paul Biya valitsus on järjekindlalt keeldunud otsestest kõnelustest ingliskeelsete piirkondade separatistlike juhtidega;

| C. | arvestades, et Kamerun seisab üheaegselt silmitsi mitme poliitilise ja julgeolekuprobleemiga, sealhulgas Boko Harami ähvardustega oma Kaug-Põhjapiirkonnas ja riigisisese relvastatud separatistliku mässuga, mis on ingliskeelses Loodepiirkonnas ja Edelapiirkonnas kestnud peaaegu viis aastat; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Kamerun seisab üheaegselt silmitsi mitme poliitilise ja julgeolekuprobleemiga, sealhulgas Boko Harami ähvardustega oma Kaug-Põhjapiirkonnas ja riigisisese relvastatud separatistliku mässuga, mis on ingliskeelses Loodepiirkonnas ja Edelapiirkonnas kestnud peaaegu viis aastat;

| D. | arvestades, et ingliskeelsed õpetajad ja advokaadid korraldasid 2016. aastal Loode- ja Edelapiirkonnas rahumeelseid streike ja meeleavaldusi prantsuse õigussüsteemi kehtestamise ning prantsuse keele kohustusliku kasutuselevõtmise vastu kohtutes ja klassiruumides, ning meeleavaldused vallandasid kriisi; arvestades, et 2017. aastal puhkenud relvakonfliktis on tapetud tuhandeid inimesi ja see on toonud Kameruni ingliskeelsetes piirkondades kaasa täieliku humanitaarkriisi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ingliskeelsed õpetajad ja advokaadid korraldasid 2016. aastal Loode- ja Edelapiirkonnas rahumeelseid streike ja meeleavaldusi prantsuse õigussüsteemi kehtestamise ning prantsuse keele kohustusliku kasutuselevõtmise vastu kohtutes ja klassiruumides, ning meeleavaldused vallandasid kriisi; arvestades, et 2017. aastal puhkenud relvakonfliktis on tapetud tuhandeid inimesi ja see on toonud Kameruni ingliskeelsetes piirkondades kaasa täieliku humanitaarkriisi;

| E. | arvestades, et praeguseks on elu kaotanud rohkem kui 3 000 tsiviilisikut ja sadu julgeolekujõudude liikmeid; arvestades, et Kamerunis käimasoleva konflikti tõttu on riigis üle miljoni sisepõgeniku; arvestades, et rohkem kui 2,2 miljonit inimest vajab humanitaarabi ja üle 66 000 inimese on otsinud varjupaika naaberriigis Nigeerias; arvestades, et Kamerunis viibib üle 447 000 pagulase ja varjupaigataotleja; arvestades, et kriisi ülekandumine mõjutab Kameruni Läänepiirkonda ja Rannikupiirkonda; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et praeguseks on elu kaotanud rohkem kui 3 000 tsiviilisikut ja sadu julgeolekujõudude liikmeid; arvestades, et Kamerunis käimasoleva konflikti tõttu on riigis üle miljoni sisepõgeniku; arvestades, et rohkem kui 2,2 miljonit inimest vajab humanitaarabi ja üle 66 000 inimese on otsinud varjupaika naaberriigis Nigeerias; arvestades, et Kamerunis viibib üle 447 000 pagulase ja varjupaigataotleja; arvestades, et kriisi ülekandumine mõjutab Kameruni Läänepiirkonda ja Rannikupiirkonda;

| F. | arvestades, et Kameruni riik ei järgi õigusriigi põhimõtet, sest sõltumatud vaatlejad, sealhulgas Human Rights Watch ja Amnesty International, on varem dokumenteerinud sõjatribunali protsesse, mida iseloomustavad tõsised sisulised ja menetluslikud rikkumised ning kus on tõsiselt rikutud süütuse presumptsiooni, õigust piisavale kaitsele ning menetluste ja kohtusüsteemi üldist sõltumatust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Kameruni riik ei järgi õigusriigi põhimõtet, sest sõltumatud vaatlejad, sealhulgas Human Rights Watch ja Amnesty International, on varem dokumenteerinud sõjatribunali protsesse, mida iseloomustavad tõsised sisulised ja menetluslikud rikkumised ning kus on tõsiselt rikutud süütuse presumptsiooni, õigust piisavale kaitsele ning menetluste ja kohtusüsteemi üldist sõltumatust;

| G. | arvestades, et ingliskeelsete separatistlike relvastatud rühmituste ja valitsuse julgeolekujõudude vahelised kokkupõrked sagenevad ja muutuvad üha vägivaldsemaks; arvestades, et humanitaarabi on kannatanud piirkondades tugevalt häiritud ka valitsusväliste relvarühmituste ja liikumispiirangute tõttu, mis on jätnud nende piirkondade inimesed tõsiselt toidunappusse ning kümned tuhanded inimesed ilma juurdepääsust elutähtsatele tervishoiuteenustele; arvestades, et humanitaarsetel põhjustel tehti liikumispiirangutest vaid mõned erandid ja seetõttu oli abi väljastamine oluliselt häiritud; arvestades, et ÜRO asutused on olnud sunnitud humanitaartegevuse peatama, hoolimata COVID-19 pandeemia põhjustatud täiendavast haavatavusest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ingliskeelsete separatistlike relvastatud rühmituste ja valitsuse julgeolekujõudude vahelised kokkupõrked sagenevad ja muutuvad üha vägivaldsemaks; arvestades, et humanitaarabi on kannatanud piirkondades tugevalt häiritud ka valitsusväliste relvarühmituste ja liikumispiirangute tõttu, mis on jätnud nende piirkondade inimesed tõsiselt toidunappusse ning kümned tuhanded inimesed ilma juurdepääsust elutähtsatele tervishoiuteenustele; arvestades, et humanitaarsetel põhjustel tehti liikumispiirangutest vaid mõned erandid ja seetõttu oli abi väljastamine oluliselt häiritud; arvestades, et ÜRO asutused on olnud sunnitud humanitaartegevuse peatama, hoolimata COVID-19 pandeemia põhjustatud täiendavast haavatavusest;

| H. | arvestades, et tsiviilisikud kannatavad valitsuse ja separatistlike jõudude vahelise vägivalla ja konflikti all ning moodustavad valdava enamiku ohvritest; arvestades, et nii valitsus kui ka separatistlikud jõud panevad üksteise vastu pidevalt toime kättemaksurünnakuid, mis on tahtlikult suunatud tsiviilisikute ja haavatavate elanikkonnarühmade vastu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tsiviilisikud kannatavad valitsuse ja separatistlike jõudude vahelise vägivalla ja konflikti all ning moodustavad valdava enamiku ohvritest; arvestades, et nii valitsus kui ka separatistlikud jõud panevad üksteise vastu pidevalt toime kättemaksurünnakuid, mis on tahtlikult suunatud tsiviilisikute ja haavatavate elanikkonnarühmade vastu;

| I. | arvestades, et inimõiguste jurist Felix Agbor Nkongho, väljapaistev ingliskeelse vähemuse õiguste kaitsja ja kriisi rahumeelse lahendamise pooldaja, on korduvalt saanud relvastatud separatistlikelt rühmitustelt surmaähvardusi; arvestades, et ta ei ole ainus isik, keda rünnatakse ja ahistatakse; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et inimõiguste jurist Felix Agbor Nkongho, väljapaistev ingliskeelse vähemuse õiguste kaitsja ja kriisi rahumeelse lahendamise pooldaja, on korduvalt saanud relvastatud separatistlikelt rühmitustelt surmaähvardusi; arvestades, et ta ei ole ainus isik, keda rünnatakse ja ahistatakse;

| J. | arvestades, et pärast 2018. aasta valimisi on poliitilised pinged kasvanud üle vihakõneks etnilise päritolu või poliitiliste vaadete alusel ja sotsiaalmeediaplatvormid võimendavad seda veelgi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et pärast 2018. aasta valimisi on poliitilised pinged kasvanud üle vihakõneks etnilise päritolu või poliitiliste vaadete alusel ja sotsiaalmeediaplatvormid võimendavad seda veelgi;

| K. | arvestades, et valitsusväed on pannud toime tsiviilelanike, sealhulgas naiste ja laste kohtuväliseid hukkamisi, piinamist ja väärkohtlemist, samuti seksuaalvägivalda, sealhulgas vägistamist, ja soolist vägivalda, hävitanud vara, sealhulgas külasid, kodusid, tervishoiuasutusi ja haiglaid, rüüstanud vara ning vahistanud kodanikke ja neid meelevaldselt kinni pidanud vaenutegevuse või arvatava koostöö pärast separatistidega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et valitsusväed on pannud toime tsiviilelanike, sealhulgas naiste ja laste kohtuväliseid hukkamisi, piinamist ja väärkohtlemist, samuti seksuaalvägivalda, sealhulgas vägistamist, ja soolist vägivalda, hävitanud vara, sealhulgas külasid, kodusid, tervishoiuasutusi ja haiglaid, rüüstanud vara ning vahistanud kodanikke ja neid meelevaldselt kinni pidanud vaenutegevuse või arvatava koostöö pärast separatistidega;

| L. | arvestades, et 2021. aasta esimese viie kuu jooksul korraldasid relvastatud separatistid 13 linnas isetehtud lõhkeseadmetega vähemalt 27 rünnakut, mis on rohkem kui kõigil eelnevatel kriisiaastatel kokku; arvestades, et nad on vägistanud, tapnud, piinanud, vägivaldselt rünnanud, ähvardanud ja röövinud sadu inimesi, sealhulgas naisi, humanitaartöötajaid, õpetajaid ja lapsi, keda arvati olevat sõjaväega koostööd teinud; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 2021. aasta esimese viie kuu jooksul korraldasid relvastatud separatistid 13 linnas isetehtud lõhkeseadmetega vähemalt 27 rünnakut, mis on rohkem kui kõigil eelnevatel kriisiaastatel kokku; arvestades, et nad on vägistanud, tapnud, piinanud, vägivaldselt rünnanud, ähvardanud ja röövinud sadu inimesi, sealhulgas naisi, humanitaartöötajaid, õpetajaid ja lapsi, keda arvati olevat sõjaväega koostööd teinud;

| M. | arvestades, et konfliktil on olnud ebaproportsionaalne mõju lastele, seejuures on 700 000 õpilast ilma jäetud õigusest haridusele, kuna kogu ingliskeelses piirkonnas on koole sunniviisiliselt boikoteeritud; arvestades, et 2021. aasta augusti seisuga moodustavad lapsed Kamerunis 28 % kõigist soolise vägivalla ohvritest ning lapsi ähvardab senisest veelgi suurem värbamise, lapstööjõuna kasutamise ja väärkohtlemise oht, kusjuures väidetavalt on riigis väärkoheldud üle 50 % lastest; arvestades, et ÜRO Rahvastikufondi andmetel on 38 % 20–24-aastastest Kameruni naistest abiellunud enne 18-aastaseks saamist ja 13 % enne 15-aastaseks saamist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et konfliktil on olnud ebaproportsionaalne mõju lastele, seejuures on 700 000 õpilast ilma jäetud õigusest haridusele, kuna kogu ingliskeelses piirkonnas on koole sunniviisiliselt boikoteeritud; arvestades, et 2021. aasta augusti seisuga moodustavad lapsed Kamerunis 28 % kõigist soolise vägivalla ohvritest ning lapsi ähvardab senisest veelgi suurem värbamise, lapstööjõuna kasutamise ja väärkohtlemise oht, kusjuures väidetavalt on riigis väärkoheldud üle 50 % lastest; arvestades, et ÜRO Rahvastikufondi andmetel on 38 % 20–24-aastastest Kameruni naistest abiellunud enne 18-aastaseks saamist ja 13 % enne 15-aastaseks saamist;

| N. | arvestades, et rahvusvahelise surve tulemusel moodustas president Biya komisjoni Ngarbuhis toimunud tapmiste uurimiseks, misjärel valitsus tunnistas, et julgeolekujõud kannavad mõningast vastutust, ja teatas asjaomaste isikute vahistamisest; arvestades aga, et rohkem selle kohta teavet ei ole; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et rahvusvahelise surve tulemusel moodustas president Biya komisjoni Ngarbuhis toimunud tapmiste uurimiseks, misjärel valitsus tunnistas, et julgeolekujõud kannavad mõningast vastutust, ja teatas asjaomaste isikute vahistamisest; arvestades aga, et rohkem selle kohta teavet ei ole;

| O. | arvestades, et liikumispiiranguid jõustati rangelt, sealhulgas suleti peaaegu kõik koolid ja õppekeskused; arvestades, et on toime pandud vägivalda isikute, sealhulgas laste ja õpetajate vastu, kes keeldusid liikumispiirangutest kinni pidamast; arvestades, et rünnati koole, ülikoole ja haiglaid, sellega rikuti haridusele juurdepääsu õigust veelgi tõsisemalt ja kauem ning takistati oluliste tervishoiuteenuste osutamist; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et liikumispiiranguid jõustati rangelt, sealhulgas suleti peaaegu kõik koolid ja õppekeskused; arvestades, et on toime pandud vägivalda isikute, sealhulgas laste ja õpetajate vastu, kes keeldusid liikumispiirangutest kinni pidamast; arvestades, et rünnati koole, ülikoole ja haiglaid, sellega rikuti haridusele juurdepääsu õigust veelgi tõsisemalt ja kauem ning takistati oluliste tervishoiuteenuste osutamist;

| P. | arvestades, et pärast 2018. aasta presidendivalimisi on pinged riigis teravnenud; arvestades, et 2019. aasta septembris korraldas president Paul Biya üleriigilise dialoogi, soovides lahendada konflikti relvajõudude ja ingliskeelsete piirkondade separatistlike mässuliste vahel; arvestades, et kaks aastat hiljem on meetmete rakendamine andnud vähe tulemusi; arvestades, et mitu 2020. ja 2021. aastal tehtud katset Kameruni kriisi lahendada on ebaõnnestunud; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et pärast 2018. aasta presidendivalimisi on pinged riigis teravnenud; arvestades, et 2019. aasta septembris korraldas president Paul Biya üleriigilise dialoogi, soovides lahendada konflikti relvajõudude ja ingliskeelsete piirkondade separatistlike mässuliste vahel; arvestades, et kaks aastat hiljem on meetmete rakendamine andnud vähe tulemusi; arvestades, et mitu 2020. ja 2021. aastal tehtud katset Kameruni kriisi lahendada on ebaõnnestunud;

| Q. | arvestades, et seni ei ole veel allkirjastatud presidendi dekreete, millega nähtaks ette volituste ning inimressursside ja rahaliste vahendite järkjärguline üleandmine detsentraliseeritud ametivõimudele, et detsentraliseerimine konkreetselt teoks teha; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et seni ei ole veel allkirjastatud presidendi dekreete, millega nähtaks ette volituste ning inimressursside ja rahaliste vahendite järkjärguline üleandmine detsentraliseeritud ametivõimudele, et detsentraliseerimine konkreetselt teoks teha;

| R. | arvestades, et valitsus piirab jätkuvalt väljendus- ja ühinemisvabadust ning on muutunud poliitilise teisitimõtlemise suhtes üha sallimatumaks; arvestades, et sajad opositsioonierakondade liikmed ja toetajad vahistati pärast meeleavaldusi, milles nõuti ingliskeelsete piirkondade kriisile rahumeelset lahendust; arvestades, et poliitilistele oponentidele, meeleavaldajatele, ajakirjanikele ja kodanikuühiskonnale seatakse pidevalt piiranguid; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et valitsus piirab jätkuvalt väljendus- ja ühinemisvabadust ning on muutunud poliitilise teisitimõtlemise suhtes üha sallimatumaks; arvestades, et sajad opositsioonierakondade liikmed ja toetajad vahistati pärast meeleavaldusi, milles nõuti ingliskeelsete piirkondade kriisile rahumeelset lahendust; arvestades, et poliitilistele oponentidele, meeleavaldajatele, ajakirjanikele ja kodanikuühiskonnale seatakse pidevalt piiranguid;

| S. | arvestades, et Kameruni karistusseadustikuga karistatakse samasooliste isikute vahelisi seksuaalsuhteid kuni viieaastase vangistusega; arvestades, et viimastel aastatel ja kuudel on teatatud arvukatest LGBTQI kogukonna liikmete kinnipidamise ja ahistamise juhtumitest; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Kameruni karistusseadustikuga karistatakse samasooliste isikute vahelisi seksuaalsuhteid kuni viieaastase vangistusega; arvestades, et viimastel aastatel ja kuudel on teatatud arvukatest LGBTQI kogukonna liikmete kinnipidamise ja ahistamise juhtumitest;

| T. | arvestades, et Kameruni ähvardavad täiendavad ohud, mida põhjustavad Boko Haram ja Islamiriigi Lääne-Aafrika Provints (ISWAP) Kaug-Põhjapiirkonnas arvestades, et islamistliku relvastatud rühmituse Boko Haram rünnakute käigus toimub igapäevaselt tapmisi, inimrööve, röövimist ja vara hävitamist, mis kujutab endast ränka inimõiguste rikkumist ning rahvusvahelise õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumist; arvestades, et sellistes rünnakutes on kasutatud ka lapsi enesetapupommirünnakute toimepanekuks ja lapssõdureid; arvestades, et alates 2020.-aasta detsembrist on Boko Haram tapnud vähemalt 80 tsiviilisikut, kusjuures 2021.-aasta augusti seisuga on riigisiseselt kodust põgenema sunnitud üle 340 000-inimese; arvestades, et Boko Harami juhi Abubakar Shekau arvatav surm konfliktis Nigeerias ISWAP-ist eraldunud rühmitusega aitas tugevdada ISWAPi võimu ja suurendas ebakindlust Kameruni Kaug-Põhjapiirkonnas; arvestades, et valitsusjõud ei suuda elanikkonda tõhusalt kaitsta; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Kameruni ähvardavad täiendavad ohud, mida põhjustavad Boko Haram ja Islamiriigi Lääne-Aafrika Provints (ISWAP) Kaug-Põhjapiirkonnas arvestades, et islamistliku relvastatud rühmituse Boko Haram rünnakute käigus toimub igapäevaselt tapmisi, inimrööve, röövimist ja vara hävitamist, mis kujutab endast ränka inimõiguste rikkumist ning rahvusvahelise õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumist; arvestades, et sellistes rünnakutes on kasutatud ka lapsi enesetapupommirünnakute toimepanekuks ja lapssõdureid; arvestades, et alates 2020.-aasta detsembrist on Boko Haram tapnud vähemalt 80 tsiviilisikut, kusjuures 2021.-aasta augusti seisuga on riigisiseselt kodust põgenema sunnitud üle 340 000-inimese; arvestades, et Boko Harami juhi Abubakar Shekau arvatav surm konfliktis Nigeerias ISWAP-ist eraldunud rühmitusega aitas tugevdada ISWAPi võimu ja suurendas ebakindlust Kameruni Kaug-Põhjapiirkonnas; arvestades, et valitsusjõud ei suuda elanikkonda tõhusalt kaitsta;

| 1. | tunneb suurt muret inimõiguste olukorra pärast Kamerunis; rõhutab, et kodanikel on õigus sõna-, kogunemis- ja ühinemisvabadusele; nõuab inimõiguste austamist ja nõuab tungivalt, et Kameruni valitsus võtaks kõik vajalikud meetmed, et täita oma kohustusi nende õiguste kaitsmisel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab tungivalt, et nii Kameruni valitsus kui ka separatistlike rühmituste poliitilised ja sõjalised juhid lepiksid kokku humanitaarrelvarahus, ning julgustab konfliktiosalisi kokku leppima usaldust suurendavates meetmetes, nagu mittevägivaldsete poliitvangide vabastamine ja kooliboikottide lõpetamine; nõuab tungivalt, et president Paul Biya valitsus ja inglise keele kõnelejatest separatistid algataksid viivitamata uuesti rahukõnelused; nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus, eelkõige Aafrika Liit, Kesk-Aafrika riigid ja EL aitaksid dialoogi hõlbustada, pakkudes end vahendajarolli; rõhutab piirkondliku koostöö tähtsust ja nõuab tungivalt, et valitsus teeks tihedat koostööd Aafrika Liidu ja Kesk-Aafrika Riikide Majandusühendusega; taunib kummagi konfliktipoole suutmatust ja soovimatust pidada konflikti lahendamiseks tõeliselt sisulisi rahukõnelusi; on veendunud, et poliitiline dialoog, mida peetakse kompromissi, tulemusliku poliitilise osalemise ja kaasamise vaimus, sealhulgas kõiki asjaomaseid sidusrühmi kaasates, on ainus viis püsiva rahu saavutamiseks; kutsub nii Kameruni valitsust kui ka separatistlike rühmituste juhte üles kasutama kolmandate osaliste tehtud vahenduspakkumisi, et viivitamata alustada otseseid läbirääkimisi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mõistab hukka inimõiguste rikkumised ning rahvusvahelise õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumised, mida relvakonflikti osalised on toime pannud, ning rõhutab, kui tähtis on võidelda karistamatuse vastu; kutsub Kameruni ametivõime üles tagama sõltumatu, tulemusliku, läbipaistva ja erapooletu uurimise ning süüdistuste esitamise nii riiklike kui ka valitsusväliste osalejate toime pandud tõsiste rikkumiste ja kuritarvituste eest kooskõlas rahvusvahelise õiguse ja standarditega, ning nõuab, et inimõiguste rikkumiste eest vastutavad isikud võetaks õiglase kohtumõistmise teel vastutusele, et teha lõpp karistamatusele ja tagada kohtusüsteemi sõltumatus, mis on õigusriigi põhikomponent ja toimiva demokraatliku riigi alus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub Kameruni ametivõimudel ratifitseerida Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuut; nõuab tungivalt, et EL kasutaks kogu poliitilist mõjujõudu, mida annavad arenguabi ja muud kahepoolsed programmid, et tõhustada Kamerunis inimõiguste kaitset; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab vastuseisu sõjaväekohtute kasutamisele tsiviilelanike üle kohtumõistmiseks; tuletab meelde Kameruni rahvusvahelisi kohustusi seoses õiglase kohtumõistmisega, tuletab Kamerunile meelde tema kohustust austada kõigi kodanike õigust õiglasele kohtulikule arutamisele sõltumatutes kohtutes, ning tuletab meelde, et tsiviilelanikkond ei tohiks mingil juhul kuuluda sõjaväekohtute jurisdiktsiooni alla; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub Kameruni ametivõime üles lõpetama inimeste sõjaväekohtu alla andmine, kus kohtuprotsessi tulemused on eelnevalt kindlaks määratud ja kus kasutatakse surmanuhtlust, mis on rahvusvahelise inimõigustealase õiguse kohaselt ebaseaduslik; tuletab meelde, et Kamerunis ei ole alates 1997. aastast surmanuhtlust kasutatud ja see on riigi jaoks oluline samm surmanuhtluse täieliku kaotamise poole; väljendab uuesti ELi täielikku ja eranditeta vastuseisu surmanuhtlusele; kutsub Kameruni valitsust üles tagama surmanuhtluse kaotamise; kutsub Kameruni valitsust üles ratifitseerima kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti teise fakultatiivprotokolli, mille eesmärk on surmanuhtlus kaotada; nõuab tungivalt, et kohtud hoiduksid selliste karistuste määramisest ja kinnitaksid, et nad ei taotle surmanuhtlust; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mõistab hukka vägivalla kasutamise, eelkõige laste vastu, ning on eriti mures kriisi mõju pärast lastele; kutsub konflikti mõlemaid pooli üles lõpetama sihilikud rünnakud tsiviilelanike vastu ning nõuab tungivalt, et separatistid viivitamata lõpetaksid koolide ründamise ja kõik sunniviisilised haridusboikotid, võimaldades kõigil õpilastel ja õpetajatel ohutult kooli naasta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub Kameruni ametivõime üles kaitsma kõiki naisi riigis, eriti konfliktipiirkondades, ning edendama soolist võrdõiguslikkust ja naiste mõjuvõimu suurendamist, suurendades naiste ja naiste õigusi kaitsvate organisatsioonide osalemist avalikus ja poliitilises elus; nõuab konkreetsete ELi meetmete väljatöötamist, et tugevdada eri elanikkonnarühmadesse kuuluvate naiste õigusi, pöörates erilist tähelepanu noortele, rändajatele, HIViga nakatunud naistele, LGBTQI kogukonna liikmetele ja puuetega inimestele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on veendunud, et detsentraliseerimisprotsess kui majandusliku, sotsiaalse ja poliitilise juhtimise süsteem on peamine vahend arvukatele arenguprobleemidele reageerimiseks, eelkõige suurendades kohalike poliitikute ja omavalitsuste vastutust aktiivsete kodanike ees; väljendab heameelt ELi toetuse üle sellele protsessile; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mõistab hukka ülemäärase jõu kasutamise ja jõu kuritarvitamise poliitiliste vastaste ja rahumeelsete meeleavaldajate suhtes; mõistab hukka liikumispiirangute, näiteks liikumiskeelu ja avalike kogunemiste keelu kasutamise COVID-19 pandeemia ettekäändel, et piirata sõnavabadust, ajakirjandusvabadust ja rahumeelse kogunemise õigust; väljendab muret sõna- ja ajakirjandusvabaduse olukorra pärast Kamerunis; mõistab hukka ajakirjanike ja opositsioonipoliitikute meelevaldse vahistamise ja ahistamise ning poliitilise teisitimõtlemise mahasurumise; kutsub Kameruni ametivõime üles viivitamata ja tingimusteta vabastama poliitilised vastased, meeleavaldajad ja kõik teised kodanikud, kes on meelevaldselt vahistatud ja keda peetakse kinni üksnes poliitilistel eesmärkidel; mõistab hukka põhivabaduste rikkumised; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub sotsiaalmeediaplatvorme üles valitsuse, opositsiooni ja kodanikuühiskonnaga koostööd tegema, et tagada nende platvormide veebisaitide kontrollimine ja piirata vaenu õhutavat sisu, vaenukõnet ja väärinfot, mis veelgi lõhuvad kogukondadevahelisi suhteid; |
| --- | --- |

11.

| 12. | taunib asjaolu, et riigi Loode- ja Edelapiirkonnas valitseva ebakindluse ja teetõkete tõttu jäeti enam kui 40 000 inimest toiduabita, samuti taunib hiljutisi rünnakuid tervishoiuasutuste ja tervishoiutöötajate vastu ning humanitaartegevuse keelamist liikumispiirangute ajal; mõistab hukka humanitaarabi blokeerimise ja humanitaartöötajate vastu suunatud rünnakud, sealhulgas nende röövimise, ahistamise ja mõrvamise Kameruni Loode- ja Edelapiirkonnas, ning mõistab samuti hukka sõltumatute vaatlejate ja inimõiguste kaitsjate, eelkõige naiste õiguste kaitsjate kasvava hirmutamise ajal, mil nende töö on kõigi konfliktiosaliste toime pandud tõsiste inimõigusrikkumiste kontekstis olulisem kui kunagi varem; nõuab, et kõik konfliktiosalised tagaksid viivitamata humanitaarabi takistamatu kohaletoimetamise; kutsub Kameruni valitsust üles tagama, et humanitaarabi jõuaks kriisipiirkondadesse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab, et ÜRO ja EL jätkaksid humanitaarolukorra jälgimist ja vajaduste hindamist; nõuab rahvusvaheliselt üldsuselt, sealhulgas ELilt ja selle liikmesriikidelt kiiret humanitaartuge, et tõhusalt reageerida ja täita elanikkonna pakilised vajadused; leiab, et asjakohane oleks saata Kameruni ÜRO Inimõiguste Nõukogu teabekogumismissioon, et teha kindlaks, kes ja mil määral on rikkunud rahvusvahelist inimõigustealast õigust ja rahvusvahelist humanitaarõigust; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mõistab hukka Boko Harami terroristliku tegevuse Kamerunis; tunnustab Kameruni ametivõimude jõupingutusi selle rühmituse vastu võitlemisel; kutsub rahvusvahelist üldsust üles toetama kõiki jõupingutusi selle islamistliku relvarühmituse vastu võitlemiseks; rõhutab, et terrorismi vastu saab tõhusalt võidelda ainult siis, kui tegeldakse ebavõrdsuse põhjuste ja sellega seotud konkreetsete probleemidega; |
| --- | --- |

14.

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ÜRO peasekretärile, Kameruni valitsusele ja parlamendile ning AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentidele. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  ELT C 158, 30.4.2021, lk 7.

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 23. november 2021

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/115 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/115

---

P9_TA(2021)0456

Ühine põllumajanduspoliitika – liikmesriikide koostatavate EAGFi ja EAFRD rahastatavate strateegiakavade toetamine ***I

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse eeskirjad, kuidas toetada liikmesriikide koostatavaid Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavaid ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavu (ÜPP strateegiakavad), ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013 (COM(2018)0392 – C8-0248/2018 – 2018/0216(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 224/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0392), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0392),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 42 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0248/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 42 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0248/2018),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 13,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse 1979. aasta ühinemisakti, eriti selle puuvilla käsitleva protokolli nr 4 punkti 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1979. aasta ühinemisakti, eriti selle puuvilla käsitleva protokolli nr 4 punkti 6,

| — | võttes arvesse Prantsusmaa Rahvuskogu poolt protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt õigusakti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Prantsusmaa Rahvuskogu poolt protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt õigusakti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. oktoobri 2018. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. oktoobri 2018. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 5. detsembri 2018. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 5. detsembri 2018. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse kontrollikoja 25. oktoobri 2018. aasta arvamust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 25. oktoobri 2018. aasta arvamust (3),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 23. juuli 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 23. juuli 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning samuti keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, arengukomisjoni, eelarvekomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, regionaalarengukomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0200/2019), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning samuti keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, arengukomisjoni, eelarvekomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, regionaalarengukomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0200/2019),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (4); |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi avalduse ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavalduse, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C-seerias; |
| --- | --- |

2.

| 3. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C-seerias; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidentidele ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT C 62, 15.2.2019, lk 214.

(2)  ELT C 86, 7.3.2019, lk 173.

(3)  ELT C 41, 1.2.2019, lk 1.

(4)  Käesolev seisukoht asendab 23. oktoobril 2020. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0287).

---

P9_TC1-COD(2018)0216

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/..., millega kehtestatakse liikmesriikide koostatavate Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavate ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade (ÜPP strateegiakavad) toetamise reeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2021/2115) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi avaldus Euroopa Ülemkogu rolli kohta seoses ühise põllumajanduspoliitika seadusandlike elementidega

Euroopa Parlament taunib asjaolu, et Euroopa Ülemkogu võttis oma 21. juuli 2020. aasta järeldustes vastu otsused ühise põllumajanduspoliitika seadusandlike elementide kohta, mille kohta oleks tulnud teha otsus seadusandliku tavamenetluse kohaselt kooskõlas aluslepingutega. Euroopa Parlament leiab, et sellised ühepoolsed ennetavad otsused on vastuvõetamatud ja mõjutavad Euroopa Parlamendi kui nõukoguga võrdsetel alustel tegutseva kaasseadusandja õigusi.

Euroopa Parlament taunib asjaolu, et nõukogu ei soovinud seetõttu alustada Euroopa Parlamendiga nende elementide üle sisulisi läbirääkimisi, kuna Euroopa Ülemkogu oli nende kohta juba otsuse teinud.

Eelkõige märgib Euroopa Parlament, et nõukogu ei alustanud sisulisi läbirääkimisi artiklis 17 sisalduvate piiramise ja toetuste järkjärgulise vähendamise sätete ning artiklis 96 sätestatud otsetoetuste eraldiste ja EAFRD eraldiste vahelise paindlikkuse üle, ning peab nende artiklite üle peetud läbirääkimiste tulemusi mitterahuldavaks.

Euroopa Parlament väljendab sügavat kahetsust nõukogu lähenemisviisi üle ja on seisukohal, et see kahjustab seadusandliku tavamenetluse nõuetekohast toimimist. Seetõttu rõhutab Euroopa Parlament, et see ei tohiks seadusandliku tavamenetluse raames edaspidi peetavatel läbirääkimistel enam korduda.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldus ühise põllumajanduspoliitika sotsiaalse mõõtme kohta

Euroopa Parlament ja nõukogu kutsuvad komisjoni üles jälgima uuringu abil, mis viiakse läbi kaks aastat pärast seda, kui kõik liikmesriigid on kohaldanud sotsiaalset tingimuslikkust kahe aasta jooksul, selle mehhanismi mõju töötajate olukorrale ja karistuste süsteemi toimimisele ning vajaduse korral esitama ettepanekuid ÜPP sotsiaalse mõõtme tugevdamiseks.

Komisjon hindab enne 2025. aastat, kas määruse (EL) nr 492/2011 (töötajate liikumisvabaduse kohta) artikli 7 lõike 1 lisamine XX lisasse oleks teostatav, ja esitab vajaduse korral sellekohased ettepanekud.

Komisjoni avaldus Belgia võimaluse kohta esitada kaks ÜPP strateegiakava

Pidades silmas ÜPP strateegiakava määruse artikli 104 sätteid, milles kaasseadusandjad on kokku leppinud, ja võttes arvesse Belgia konkreetset põhiseaduslikku raamistikku, kinnitab komisjon, et ta nõustub sellega, et Belgia esitab ÜPP strateegiakava oma iga asjaomase föderaalüksuse kohta. See ei mõjuta ega muuda ÜPP strateegiakava määrusest tulenevaid Belgia juriidilisi kohustusi.

---

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/118 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/118

---

P9_TA(2021)0457

Ühise põllumajanduspoliitika rahastamine, haldamine ja seire ***I

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013 (COM(2018)0393 – C8-0247/2018 – 2018/0217(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 224/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0393), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0393),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 43 lõiget 2 ja artikli 322 lõike 1 punkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0247/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 43 lõiget 2 ja artikli 322 lõike 1 punkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0247/2018),

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse kontrollikoja 25. oktoobri 2018. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 25. oktoobri 2018. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. oktoobri 2018. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. oktoobri 2018. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 5. detsembri 2018. aasta arvamust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 5. detsembri 2018. aasta arvamust (3),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 23. juuli 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 23. juuli 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 40, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 40,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni, eelarvekomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni ja regionaalarengu komisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni, eelarvekomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni ja regionaalarengu komisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A8-0199/2019), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A8-0199/2019),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (4); |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi avalduse ja Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavalduse ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduse, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C-seerias; |
| --- | --- |

2.

| 3. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avaldused, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C-seerias; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT C 41, 1.2.2019, lk 1.

(2)  ELT C 62, 15.2.2019, lk 214.

(3)  ELT C 86, 7.3.2019, lk 173.

(4)  Käesolev seisukoht asendab 23. oktoobri 2020. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0288).

---

P9_TC1-COD(2018)0217

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/..., mis käsitleb ühise põllumajanduspoliitika rahastamist, haldamist ja seiret ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1306/2013

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2021/2116) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi avaldus ühise põllumajanduspoliitika rakendamise ja läbipaistvuse kohta

Ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) uus õigusraamistik annab liikmesriikidele riiklike strateegiakavade koostamisel ja rakendamisel suurema paindlikkuse. See võimaldab kohanduda kohalike vajadustega, tagades samal ajal, et lõplikud vahendite saajad täidavad üldisi rahastamiskõlblikkuse tingimusi. Uus rakendamismudel, millega võetakse kasutusele tulemuspõhine lähenemisviis, tähendab ka seda, et põllumajandusfondide haldamise ja kontrollimisega seotud vastutus antakse liidu tasandilt märkimisväärselt suures osas üle liikmesriikide ametiasutustele.

Euroopa Parlament on seisukohal, et kaasseadusandjate vahel saavutatud institutsioonidevaheline kokkulepe sisaldab vajalikke kaitsemeetmeid, et vältida komisjoni poolt heaks kiidetud liikmesriikide riiklike strateegiakavade nõuetekohast rakendamist ohustada võivaid riske. Euroopa Parlament jälgib tähelepanelikult, kuidas liikmesriigid komisjoni poolt heaks kiidetud riiklikke strateegiakavu rakendavad, ning täidab täiel määral komisjoni töö järelevalvaja rolli, mis on talle antud aluslepingute alusel ja nagu on määratletud ÜPP määrustes.

Euroopa Parlament on seisukohal, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/..., mis käsitleb ühise põllumajanduspoliitika rahastamist, haldamist ja seiret, tagatakse liidu finantshuvide tõhus kaitse, sealhulgas selliste andmete kogumine ja avaldamine, mis hõlmavad rühmi, kes tagavad tõhusa kontrolli huvide konfliktide, õigusnormide rikkumiste, topeltrahastamise probleemide ja vahendite kuritegeliku väärkasutamise üle. Pidades silmas ühtse andmekaevevahendi kasutamist liikmesriikides, toetab Euroopa Parlament kohustust vaadata selle kohustuslikku kasutamist kõigis liikmesriikides käsitlev ettepanek läbi pärast 2025. aastaks esitatavat komisjoni aruannet, milles hinnatakse selle kasutamist ja koostalitlusvõimet.

Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldus iga-aastase tulemuslikkuse seire kohta ühise põllumajanduspoliitika raames

Euroopa Parlament ja komisjon tuletavad meelde, et pidades silmas uut rakendamismudelit ja tulemusraamistikku, mis kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) raames ajavahemikuks 2023–2027, on iga-aastased tulemusaruanded, iga-aastane seire ja iga kahe aasta tagant toimuv tulemuslikkuse läbivaatamine ÜPP strateegiakavades seatud eesmärkide täitmiseks väga olulised.

Euroopa Parlament ja komisjon on sellega seoses üksmeelel, et komisjonil tuleb igal aastal esitada Euroopa Parlamendile põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonis aruanne iga-aastase tulemuslikkuse seire alal tehtud edusammude kohta.

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus lisameetmete kohta liidu eelarve kaitsmiseks pettuste ja eeskirjade eiramiste eest ühise põllumajanduspoliitika raames ühtse andmekaevevahendi üldise kohaldamise nõude kaudu

Nõukogu ja Euroopa Parlament kohustuvad vaatama läbi ettepaneku andmekaevevahendi kohustusliku kasutamise kohta liikmesriikides, võttes arvesse komisjoni 2025. aastaks esitatavat aruannet, milles hinnatakse ühtse andmekaevevahendi kasutamist ja selle koostalitlusvõimet, pidades silmas selle üldist kasutuselevõttu liikmesriikides.

Komisjoni avaldus seoses sertifitseerimisasutustega

Komisjon võtab teadmiseks määratud sertifitseerimisasutusi käsitleva teabe edastamisega seotud uue põhjenduse 13 lisamise Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusesse (EL) 2021/..., mis käsitleb ühise põllumajanduspoliitika rahastamist, haldamist ja seiret. Komisjon saab liikmesriikidelt teavet avaliku ja erasektori sertifitseerimisasutuste määramise kohta ja peab järelevalve eesmärgil selliste asutuste kohta ajakohastatud registrit. Komisjon tuletab meelde oma kohustust edastada kõnealune määratud sertifitseerimisasutuste loetelu parlamendile.

Komisjoni avaldus Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondiga (EAFRD) seotud kulukohustuste vabastamise kohta

Komisjon kinnitab, et kui EAFRD rahastuse puhul tekib kulukohustuste vabastamise risk, saadavad komisjoni talitused liikmesriikide ametiasutustele kirja, et hoiatada neid sellisest riskist piisavalt varakult enne kulukohustuste automaatse vabastamise kohaldamiskuupäeva. Kirja eesmärk on julgustada kasutama EAFRD rahastust suuremal määral ja uurida liikmesriikidega võimalusi, kuidas seda saaks teha.

Komisjon püüab ühtlasi ära hoida kulukohustuste vabastamist konkreetsete asjaolude puhul. Sel otstarbel kohaldatakse täies ulatuses horisontaalmääruse asjakohaseid eeskirju, millega nähakse ette kulukohustuste vabastamise perioodi katkestamine käimasoleva kohtumenetluse või halduskaebuse menetluse korral. Peale selle austatakse täielikult eelkõige reeglit mitte kohaldada kulukohustuste vabastamist juhul, kui eelarvelisi kulukohustusi ei järgitud vääramatu jõu tõttu, mis mõjutas oluliselt ÜPP strateegiakava rakendamist.

Komisjoni avaldus volituste liitmise kohta

Komisjon tuletab meelde oma kohustust järgida 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelist parema õigusloome kokkulepet. Vastavalt kokkuleppe punktile 31 võib volitusi liita tingimusel, et komisjon esitab objektiivse põhjenduse, mis tugineb ühe ja sama õigusaktiga antava kahe või enama volituse vahelisele sisulisele seosele. Ka delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise käigus peetavate konsultatsioonide eesmärk on selgitada, milliseid volitusi võib pidada omavahel sisuliselt seotuks.

---

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/122 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/122

---

P9_TA(2021)0458

Ühine põllumajanduspoliitika – ÜTK määruse ja muude määruste muutmine ***I

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus, määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, määrust (EL) nr 251/2014 aromatiseeritud veinitoodete määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta, määrust (EL) nr 228/2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks, ning määrust (EL) nr 229/2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks (COM(2018)0394 – C8-0246/2018 – 2018/0218(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 224/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0394), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0394),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, artiklit 114, artikli 118 esimest lõiku ja artiklit 349, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0246/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, artiklit 114, artikli 118 esimest lõiku ja artiklit 349, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0246/2018),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. oktoobri 2018. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. oktoobri 2018. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 5. detsembri 2018. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 5. detsembri 2018. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 23. juuli 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 23. juuli 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning arengukomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ning regionaalarengu komisjoni arvamusi ja muudatusettepanekutena esitatud seisukohti (A8-0198/2019), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning arengukomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ning regionaalarengu komisjoni arvamusi ja muudatusettepanekutena esitatud seisukohti (A8-0198/2019),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiidab heaks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduse, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C-seerias; |
| --- | --- |

2.

| 3. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C-seerias; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT C 62, 15.2.2019, lk 214.

(2)  ELT C 86, 7.3.2019, lk 173.

(3)  Käesolev seisukoht asendab 23. oktoobril 2020. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0289).

---

P9_TC1-COD(2018)0218

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus, määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, määrust (EL) nr 251/2014 aromatiseeritud veinitoodete määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning määrust (EL) nr 228/2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2021/2117) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA (1)

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus mitmepoolsel tasandil toimuva ennetava tegevuse kohta seoses ELi tervishoiu- ja keskkonnastandardite kohaldamisega imporditavate põllumajandustoodete suhtes

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon tunnistavad vajadust saavutada kooskõlas rahvusvaheliste kaubanduseeskirjadega suurem sidusus Euroopa Liidus põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate tervishoiu- ja keskkonnastandardite ning imporditavate põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate standardite vahel. Selleks et tegeleda säästva arengu küsimustega, eelkõige kliimamuutuste ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemisega, mis on üleilmsed probleemid, ning vastata kodanike ootustele kvaliteetsema ja jätkusuutlikuma toidu järele, on Euroopa Liit neid standardeid aastaid pidevalt tõstnud. Euroopa rohelise kokkuleppe ja selle valdkondlike strateegiatega, sealhulgas komisjoni teatisega „Talust taldrikule“ strateegia kohta püütakse selle eesmärgi saavutamise suunas liikuda ning selle tõttu karmistatakse ELis kohaldatavaid standardeid, sealhulgas vajaduse korral imporditavate toodete suhtes.

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon tunnistavad vajadust osaleda rahvusvaheliste kaubanduseeskirjade jõustamisel ja parandamisel ennetavalt mitmepoolsel tasandil, et suurendada rahvusvaheliste keskkonnaalaste eesmärkide ambitsioonikust. Nagu on märgitud komisjoni teatises kaubanduspoliitika läbivaatamise kohta, on samuti asjakohane, et Euroopa Liit nõuab teatavatel WTO eeskirjades kindlaksmääratud tingimustel, et imporditavad põllumajandustooted vastaksid teatavatele tootmisnõuetele, et tagada Euroopa Liidus põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate tervishoiu-, loomade heaolu- ja keskkonnastandardite tõhusus ning aidata kaasa Euroopa rohelise kokkuleppe ja „Talust taldrikule“ strateegia täielikule elluviimisele. Arvestades oma turu tähtsust rahvusvahelises kaubanduses, saab Euroopa Liit kasutada oma mõjuvõimu, et tõsta tervishoiu- ja keskkonnastandardeid kogu maailmas ning aidata seeläbi kaasa rahvusvaheliste keskkonnaeesmärkide, näiteks Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisele.

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon tervitavad kaubanduspoliitika ülevaates esitatud laiemat lähenemisviisi seoses vajadusega kaasata mitmepoolsel tasandil rohkem selliseid põhiküsimusi nagu strateegilised varud, eelkõige seetõttu, et toit on esmatarbekaup. Üleilmse toiduga kindlustatuse parandamine tähendab põllumajandusturgude ebastabiilsuse vähendamist mitmepoolse koostöö suurendamise kaudu, mis läheb kaugemale turumoonutuste vähendamisest, mis on küll vajalik, kuid ebapiisav tegur rahvusvaheliste turgude stabiliseerimiseks.

Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni ühisavaldus ELi suhkrusektoriga seotud ühise turukorralduse sätete kohta

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon tunnistavad, et pärast 2017. aasta oktoobris toimunud suhkrukvootide kaotamist esineb suhkrusektoris raskusi, nagu rahvusvaheliste turgude ebastabiilsus, tarbimise seisak ning suhkrupeedi ja suhkru tootmise vähenemine. Selline olukord tekitab ELi suhkrusektorile muret.

Sektori praegust olukorda ja kohanemisstrateegiaid hinnatakse põhjalikult 2021. aasta sügiseks lõpule viidava uuringu raames. Uuringus analüüsitakse suhkrusektori jaoks kättesaadavaid Euroopa ja riiklikke poliitikavahendeid, erasektori ja avaliku sektori asutuste vastavaid rolle sektorit mõjutavatele suurtele riskidele reageerimisel ning määratakse kindlaks võimalikud strateegiad Euroopa suhkrusektori vastupanuvõime parandamiseks.

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kaaluvad nimetatud uuringus esitatud peamisi leide ja järeldusi arvesse võttes kõiki asjakohaseid edasisi poliitikasuundi. Sellised tulevased poliitikasuunad võivad hõlmata kõiki asjakohaseid regulatiivseid ja mitteregulatiivseid algatusi, mis on seotud turu- ja kriisiohjevahenditega, turu läbipaistvusega suhkru tarneahelas, kasvatajate ja suhkrutootjate vaheliste lepinguliste suhetega, rahvusvahelise kaubandusega ja biomajanduse arenguga.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldus ELi tervishoiu- ja keskkonnastandardite kohaldamise kohta imporditavate põllumajandustoodete suhtes

Euroopa Parlament ja nõukogu kutsuvad komisjoni üles esitama hiljemalt 2022. aasta juuniks aruande, mis sisaldab hinnangut ELi tervishoiu- ja keskkonnastandardite (sealhulgas loomade heaolu standardid ning protsessid ja tootmismeetodid) imporditavate põllumajandustoodete ja põllumajanduslike toiduainete suhtes kohaldamise põhjenduste ja õigusliku teostatavuse kohta ning milles määratakse kindlaks konkreetsed algatused, et tagada kooskõlas WTO eeskirjadega nende kohaldamise parem järjepidevus. Aruanne peaks hõlmama kõiki asjakohaseid avaliku poliitika valdkondi, sealhulgas ühist põllumajanduspoliitikat, tervise- ja toiduohutuspoliitikat, keskkonnapoliitikat ja ühist kaubanduspoliitikat.

Komisjoni avaldus impordi korral kohaldatavate jääkide piirnormide ja codex’is esitatud jääkide piirnormide läbivaatamise kohta

Euroopa Komisjon tagab ka edaspidi, et pärast toimeainete kohta kättesaadava teadusliku teabe põhjalikku hindamist kas määruse (EÜ) nr 1107/2009 või määruse (EÜ) nr 396/2005 kohaste menetlustega seoses ning kooskõlas WTO eeskirjadega, hinnatakse ja vaadatakse läbi codex’is esitatud jääkide piirnormid (CXL) nende toimeainete puhul, mis ei ole ELis (enam) heaks kiidetud, nii et mis tahes jäägid toidus või söödas ei kujuta endast tarbijatele mingit ohtu. Lisaks praegu kaalutavatele tervise ja hea põllumajandustava aspektidele võtab komisjon impordi korral kohaldatavaid jääkide piirnorme käsitlevate taotluste hindamisel või nende toimeainete impordi korral kohaldatavate jääkide piirnormide läbivaatamisel, mida ELis enam heaks ei kiideta, kooskõlas WTO eeskirjadega arvesse ka ülemaailmseid keskkonnaprobleeme. Ettepanek, mille komisjon esitab kestlike toidusüsteemide õigusraamistiku kohta, on oluline lisasamm selle eesmärgi täielikuks saavutamiseks kooskõlas rohelise kokkuleppe eesmärkidega.

Komisjoni avaldus toitumisalase ja koostisosi käsitleva teabe esitamise kohta veini ja aromatiseeritud veinitoodete märgistusel

Komisjon on seisukohal, et tooteid, mille alkoholisisaldus on kuni 1,2 mahuprotsenti, tuleks jätkuvalt reguleerida toidualase teabe määrusega, ning jätab endale õiguse pöörduda tagasi veini märgistamise õigusraamistiku juurde tulevase algatuse raames, mis käsitleb kõigi alkohoolsete jookide märgistamist kooskõlas ELi vähktõvevastase võitluse kavaga.

Samuti leiab komisjon, et praegust kompromissi koostisainete loetelu ja toitumisalase teabe esitamise osas veini ja aromatiseeritud veinitoodete märgistusel ei saa käsitada pretsedendina edaspidise seadusandliku ettepaneku ja läbirääkimiste jaoks, ning jätab endale õiguse viia kõigi veinide märgistamisnõuded vastavusse ELi vähktõvevastase võitluse kavaga.

---

(1)  Tehniline joonealune märkus: muudatusettepanekus 283 sisalduv ühisavaldus ennetava tegevuse kohta mitmepoolsel tasandil, mis käsitleb ELi tervishoiu- ja keskkonnastandardite kohaldamist imporditavate põllumajandustoodete suhtes, sisaldas täiendavat teist lõiku (impordi puhul kohaldatavad pestitsiidide jääkide piirnormide kohta). Selle lõigu lisamine muudatusettepanekusse tulenes kirjaveast. Lõigu sisu on juba käsitletud komisjoni ühepoolses avalduses impordi korral kohaldatavate jääkide piirnormide ja codex’is esitatud jääkide piirnormide läbivaatamise kohta. Seetõttu ei lisata seda lõiku Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatavasse ühisavaldusse ja see ei kajastu parlamendi vastuvõetud tekstis.

---

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/126 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/126

---

P9_TA(2021)0459

Maksejõuetusmenetlust käsitleva määruse A ja B lisa asendamine ***I

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asendatakse määruse (EL) 2015/848 (maksejõuetusmenetluse kohta) A ja B lisa (COM(2021)0231 – C9-0178/2021 – 2021/0118(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 224/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0231), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0231),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 81, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0178/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 81, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0178/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 10. novembri 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 10. novembri 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0293/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0293/2021),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2021)0118

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/..., millega muudetakse määrust (EL) 2015/848 (maksejõuetusmenetluse kohta) selle A ja B lisa asendamiseks

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2021/2260) lõplikule kujule).

---

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/127 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/127

---

P9_TA(2021)0460

Põllumajanduslike majapidamiste integreeritud statistika: liidu toetus mitmeaastases finantsraamistikus aastateks 2021–2027 ***I

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2018/1091 seoses liidu toetusega põllumajanduslike majapidamiste integreeritud statistika jaoks aastate 2021–2027 finantsraamistikus (COM(2021)0477 – C9-0346/2021 – 2021/0270(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 224/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0477), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0477),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 338 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C9-0346/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 338 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C9-0346/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 8. novembri 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 8. novembri 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A9-0310/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A9-0310/2021),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2021)0270

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/..., millega muudetakse määrust (EL) 2018/1091 seoses liidu toetusega põllumajanduslike majapidamiste integreeritud statistika jaoks vastavalt nõukogu määrusele (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2021/2269) lõplikule kujule).

---

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/128 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/128

---

P9_TA(2021)0461

Kombineeritud või kindlustuspõhiste ja investeerimistoodete põhiteabedokumente käsitleva üleminekukorra kehtivusaja pikendamine ***I

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1286/2014 seoses fondivalitsejate, äriühinguna asutatud fondide ja vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondid) ja muude fondide kui eurofondide osakute kohta nõu andvate või neid müüvate isikute suhtes kohaldatava üleminekukorra kehtivusaja pikendamisega (COM(2021)0397 – C9-0326/2021 – 2021/0215(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 224/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0397), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0397),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0326/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0326/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 20. oktoobri 2021. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 20. oktoobri 2021. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 5. novembri 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 5. novembri 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0297/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0297/2021),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

P9_TC1-COD(2021)0215

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 1286/2014, et pikendada fondivalitsejate, äriühinguna asutatud fondide ja vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondid) ja muude fondide kui eurofondide osakute osas nõustavate või neid müüvate isikute suhtes kohaldatava üleminekukorra kehtivusaega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2021/2259) lõplikule kujule).

---

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/129 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/129

---

P9_TA(2021)0462

Vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad (eurofondid) ning põhiteabedokumentide kasutamine ***I

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/65/EÜ seoses põhiteabedokumentide kasutamisega vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondid) fondivalitsejate poolt (COM(2021)0399 – C9-0327/2021 – 2021/0219(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 224/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0399), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0399),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 53 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0327/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 53 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0327/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 20. oktoobri 2021. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 20. oktoobri 2021. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 5. novembri 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 5. novembri 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0301/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0301/2021),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

P9_TC1-COD(2021)0219

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2021. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2021/..., millega muudetakse direktiivi 2009/65/EÜ seoses põhiteabedokumentide kasutamisega vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondid) fondivalitsejate poolt

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2021/2261) lõplikule kujule).

---

Kolmapäev, 24. november 2021

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/130 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/130

---

P9_TA(2021)0465

Euroopa Liidu 2022. aasta eelarve menetlus: ühine tekst

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon eelarvemenetluse raames lepituskomitees heaks kiidetud Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarve projekti ühise teksti kohta (13911/2021 – C9-0428/2021 – 2021/0227(BUD))

(2022/C 224/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse lepituskomitees heaks kiidetud ühist teksti ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni sellekohaseid avaldusi (13911/2021 – C9-0428/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lepituskomitees heaks kiidetud ühist teksti ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni sellekohaseid avaldusi (13911/2021 – C9-0428/2021),

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 9. juulil 2021. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarve projekti (COM(2021)0300), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 9. juulil 2021. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarve projekti (COM(2021)0300),

| — | võttes arvesse 6. septembril 2021. aastal vastu võetud ja 10. septembril 2021. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarve projekti kohta (11352/2021 – C9-0353/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. septembril 2021. aastal vastu võetud ja 10. septembril 2021. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarve projekti kohta (11352/2021 – C9-0353/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarve projekti kirjalikku muutmisettepanekut nr 1/2022, mille komisjon esitas 12. oktoobril 2021. aastal (COM(2021)0642), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarve projekti kirjalikku muutmisettepanekut nr 1/2022, mille komisjon esitas 12. oktoobril 2021. aastal (COM(2021)0642),

| — | võttes arvesse oma 21. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarve projekti kohta (1), ning sellest tulenevaid eelarve muutmise ettepanekuid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarve projekti kohta (1), ning sellest tulenevaid eelarve muutmise ettepanekuid,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/335/EL, Euratom (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/335/EL, Euratom (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (4),

| — | võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 95 ja 96, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 95 ja 96,

| — | võttes arvesse lepituskomitees osaleva Euroopa Parlamendi delegatsiooni raportit (A9-0326/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lepituskomitees osaleva Euroopa Parlamendi delegatsiooni raportit (A9-0326/2021),

| 1. | kiidab ühise teksti heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kinnitab käesolevale resolutsioonile lisatud ühisavaldused; |
| --- | --- |

2.

| 3. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avaldused; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks kuulutada Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarve lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev seadusandlik resolutsioon nõukogule, komisjonile, teistele asjaomastele institutsioonidele ja asutustele ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0432.

(2)  ELT L 424, 15.12.2020, lk 1.

(3)  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

(4)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11.

(5)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

---

LISA

LÕPLIK

2022. aasta eelarve – ühiste järelduste sisu

Ühised järeldused hõlmavad järgmisi jagusid:

| 1. | Eelarve 2022 |
| --- | --- |

1.

Eelarve 2022

| 2. | 2021. aasta eelarve – paranduseelarve projektid nr 5/2021 ja 6/2021 |
| --- | --- |

2.

2021. aasta eelarve – paranduseelarve projektid nr 5/2021 ja 6/2021

| 3. | Avaldused |
| --- | --- |

3.

Avaldused

Kokkuvõtlik ülevaade

A.   Eelarve 2022

Ühiste järelduste kohaselt:

| — | 2022. aasta eelarve kulukohustuse assigneeringute kogusumma on 169 515,8 miljonit eurot. Seega jääb 2022. aastal mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste assigneeringute ülemmääraga võrreldes kokku 1 167,8 miljoni euro suurune varu. |
| --- | --- |

—

2022. aasta eelarve kulukohustuse assigneeringute kogusumma on 169 515,8 miljonit eurot. Seega jääb 2022. aastal mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste assigneeringute ülemmääraga võrreldes kokku 1 167,8 miljoni euro suurune varu.

| — | 2022. aasta eelarve maksete assigneeringute kogusumma on 170 603,3 miljonit eurot. Seega jääb 2022. aastal mitmeaastase finantsraamistiku maksete assigneeringute ülemmääraga võrreldes kokku 1 695,8 miljoni euro suurune varu. |
| --- | --- |

—

2022. aasta eelarve maksete assigneeringute kogusumma on 170 603,3 miljonit eurot. Seega jääb 2022. aastal mitmeaastase finantsraamistiku maksete assigneeringute ülemmääraga võrreldes kokku 1 695,8 miljoni euro suurune varu.

| — | 2022. aastal võetakse rubriigi 6 (Naabrus ja maailm) jaoks kulukohustuste assigneeringutena kasutusele 368,4 miljonit eurot.
  Komisjoni hinnangul on paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmisest 2019., 2020., 2021. ja 2022. aastal tulenev maksete assigneeringute summa 2022. aastal 467,2 miljonit eurot. Järgmises tabelis on esitatud nende aastate eest tasumata summade tagasimakse ajakava:











  Paindlikkusinstrumendi maksete ajakava (miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| Kasutuselevõtmise aasta | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | Kokku |
| 2019 | 140,9 | 82,2 | 0,0 | 0,0 | 223,2 |
| 2020 | 66,2 | 39,9 | 0,0 | 0,0 | 106,1 |
| 2021 | 40,9 | 10,3 | 7,6 | 0,0 | 58,9 |
| 2022 | 219,2 | 62,7 | 49,8 | 36,7 | 368,4 |
| Kokku | 467,2 | 195,2 | 57,4 | 36,7 | 756,6 |

—

2022. aastal võetakse rubriigi 6 (Naabrus ja maailm) jaoks kulukohustuste assigneeringutena kasutusele 368,4 miljonit eurot.

Komisjoni hinnangul on paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmisest 2019., 2020., 2021. ja 2022. aastal tulenev maksete assigneeringute summa 2022. aastal 467,2 miljonit eurot. Järgmises tabelis on esitatud nende aastate eest tasumata summade tagasimakse ajakava:

Paindlikkusinstrumendi maksete ajakava (miljonites eurodes)

Kasutuselevõtmise aasta

2022

2023

2024

2025

Kokku

2019

140,9

82,2

0,0

0,0

223,2

2020

66,2

39,9

0,0

0,0

106,1

2021

40,9

10,3

7,6

0,0

58,9

2022

219,2

62,7

49,8

36,7

368,4

Kokku

467,2

195,2

57,4

36,7

756,6

B.   Eelarve 2021

Paranduseelarve projekt nr 5/2021 kiidetakse heaks komisjoni esitatud kujul.

Paranduseelarve projekt nr 6/2021 kiidetakse heaks komisjoni esitatud kujul.

1.   Eelarve 2022

1.1.   Nn suletud read

Kui käesolevates järeldustes ei ole märgitud teisiti, kinnitatakse kõik eelarveread vastavalt komisjoni ettepanekule 2022. aasta eelarveprojektis, mida on muudetud kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2022.

Lisaks kinnitatakse kõik eelarveread, mida nõukogu muutis ja mille parlament kiitis heaks oma lugemisel, nõukogu poolt muudetud kujul.

Ülejäänud eelarveridade suhtes jõudis lepituskomitee kokkuleppele alljärgnevates punktides 1.2–1.7 toodud järeldustes.

1.2.   Horisontaalsed küsimused

Detsentraliseeritud asutused

Kõigile detsentraliseeritud asutustele ette nähtud ELi rahaline toetus (kulukohustuste ja maksete assigneeringutena ja ametikohtade arv) kinnitatakse tasemel, mille komisjon kavandas 2022. aasta eelarveprojektis, mida on muudetud kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2022, välja arvatud:

| — | Alamrubriigis 2b:






  — | Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Amet (Eurojust, eelarveartikkel 07 10 07), millele eraldatakse 5 täiendavat ametikohta ning mille kulukohustuste ja maksete assigneeringuid suurendatakse 380 000 euro võrra, võttes arvesse tavaliselt aasta keskel toimuvat töölevõtmist. |
| --- | --- | --- |

—

Alamrubriigis 2b:

—

Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Amet (Eurojust, eelarveartikkel 07 10 07), millele eraldatakse 5 täiendavat ametikohta ning mille kulukohustuste ja maksete assigneeringuid suurendatakse 380 000 euro võrra, võttes arvesse tavaliselt aasta keskel toimuvat töölevõtmist.

| — | Euroopa Prokuratuur (EPPO, eelarveartikkel 07 10 08), mille kulukohustuste ja maksete assigneeringuid suurendatakse 3 750 000 euro võrra, võttes arvesse komisjoni poolt 2022. aasta eelarveprojektis (mida on muudetud kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2022) kavandatud täiendava personali värbamist, mis toimub tavaliselt esimese kvartali lõpus, mitte aasta keskel. |
| --- | --- |

—

Euroopa Prokuratuur (EPPO, eelarveartikkel 07 10 08), mille kulukohustuste ja maksete assigneeringuid suurendatakse 3 750 000 euro võrra, võttes arvesse komisjoni poolt 2022. aasta eelarveprojektis (mida on muudetud kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2022) kavandatud täiendava personali värbamist, mis toimub tavaliselt esimese kvartali lõpus, mitte aasta keskel.

| — | Rubriigis 4:






  — | Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO, eelarveartikkel 10 10 01), millele eraldatakse 5 täiendavat ametikohta ning mille kulukohustuste ja maksete assigneeringuid suurendatakse 380 000 euro võrra, võttes arvesse tavaliselt aasta keskel toimuvat töölevõtmist. |
| --- | --- | --- |

—

Rubriigis 4:

—

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO, eelarveartikkel 10 10 01), millele eraldatakse 5 täiendavat ametikohta ning mille kulukohustuste ja maksete assigneeringuid suurendatakse 380 000 euro võrra, võttes arvesse tavaliselt aasta keskel toimuvat töölevõtmist.

| — | Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex, eelarveartikkel 11 10 01), mille kulukohustuste ja maksete assigneeringuid vähendatakse 65 000 000 euro võrra. |
| --- | --- |

—

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex, eelarveartikkel 11 10 01), mille kulukohustuste ja maksete assigneeringuid vähendatakse 65 000 000 euro võrra.

Rakendusametid

Rakendusametitele ette nähtud ELi rahaline toetus (kulukohustuste ja maksete assigneeringutena ja ametikohtade arv) vastab komisjoni poolt eelarveprojektis (mida on muudetud kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2022) kavandatud tasemele.

Katseprojektid / ettevalmistavad meetmed

Vastavalt Euroopa Parlamendi ettepanekule otsustati heaks kiita 56 katseprojektist / ettevalmistavast meetmest koosnev terviklik pakett, mille kulukohustuste assigneeringute kogusumma on 89,5 miljonit eurot.

See hõlmab meetmeid, mis on ette nähtud „Euroopa diplomaatilise akadeemia loomiseks“, mida rakendab Euroopa välisteenistus.

Pakett jääb katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete jaoks finantsmääruses ette nähtud ülemmäärade piiresse.

1.3.   Kulukohustuste assigneeringud finantsraamistiku kulurubriikide kaupa

Olles võtnud arvesse eespool toodud järeldusi nn suletud eelarveridade, ametite ning katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete kohta, on lepituskomitee jõudnud kokkuleppele järgnevas:

Rubriik 1. Ühtne turg, innovatsioon ja digitaalvaldkond

Kulukohustuste assigneeringud kinnitatakse summas, mille komisjon kavandas kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2022 muudetud eelarveprojektis ja mida on korrigeeritud vastavalt lepituskomitees kokku lepitule. Üksikasjad on esitatud alljärgnevas tabelis.

| Eelarverida/programm | Nimetus | Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| 2022. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1) | Eelarve 2022 | Erinevus |
| 1.0.11 | „Euroopa horisont“ | 12 179 157 276 | 12 239 157 276 | 60 000 000 |
| 01 02 02 10 | Tervise teemavaldkond | 571 730 809 | 606 730 809 | 35 000 000 |
| 01 02 02 40 | Digitaalvaldkonna, tööstuse ja kosmose teemavaldkond | 1 264 161 905 | 1 272 161 905 | 8 000 000 |
| 01 02 02 50 | Kliima, energia ja liikuvuse teemavaldkond | 1 281 577 680 | 1 290 577 680 | 9 000 000 |
| 01 02 02 60 | Toidu, biomajanduse, loodusvarade, põllumajanduse ja keskkonna teemavaldkond | 1 003 750 348 | 1 011 750 348 | 8 000 000 |
| 1.0.31 | Ühtse turu programm | 583 544 000 | 613 544 000 | 30 000 000 |
| 03 02 02 | Ettevõtete, eriti VKEde konkurentsivõime suurendamine ja nende turulepääsu toetamine | 121 450 000 | 151 450 000 | 30 000 000 |
| KPEM | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | | | 40 937 500 |
| | Kokku | | | 130 937 500 |

Eelarverida/programm

Nimetus

Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes)

2022. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1)

Eelarve 2022

Erinevus

1.0.11

„Euroopa horisont“

12 179 157 276

12 239 157 276

60 000 000

01 02 02 10

Tervise teemavaldkond

571 730 809

606 730 809

35 000 000

01 02 02 40

Digitaalvaldkonna, tööstuse ja kosmose teemavaldkond

1 264 161 905

1 272 161 905

8 000 000

01 02 02 50

Kliima, energia ja liikuvuse teemavaldkond

1 281 577 680

1 290 577 680

9 000 000

01 02 02 60

Toidu, biomajanduse, loodusvarade, põllumajanduse ja keskkonna teemavaldkond

1 003 750 348

1 011 750 348

8 000 000

1.0.31

Ühtse turu programm

583 544 000

613 544 000

30 000 000

03 02 02

Ettevõtete, eriti VKEde konkurentsivõime suurendamine ja nende turulepääsu toetamine

121 450 000

151 450 000

30 000 000

KPEM

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

40 937 500

Kokku

130 937 500

Ühtse turu programmi (Ettevõtete, eelkõige VKEde konkurentsivõime suurendamine ja nende turulepääsu toetamine, eelarveartikkel 03 02 02) kulukohustuste assigneeringute suurendamisest 30,0 miljoni euro võrra tuleb 10,0 miljonit eurot eraldada turismisektori erinevatele toetusvormidele.

Selle tulemusena lepiti kokku kulukohustuste assigneeringutes summas 21 775,1 miljonit eurot, jättes rubriigi 1 kulude ülemmäära alla 102,9 miljoni euro suuruse varu.

Vastavalt finantsmääruse (1) artikli 15 lõikele 3 nõustub lepituskomitee tegema teadusuuringute eelarveridadel uuesti kättesaadavaks kulukohustuste assigneeringud kogusummas 117,3 miljonit eurot, mis tähendab 40,0 miljoni euro suurust kasvu võrreldes komisjoni poolt eelarveprojektis (mida on muudetud kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2022) kavandatud tasemega. Suurendatakse järgmist eelarverida ja muudetakse vastavalt selle eelarveselgitusi:

| | | (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| Eelarverida | Nimetus | Kulukohustuste assigneeringud |
| 01 02 02 10 | Tervise teemavaldkond | 40 000 000 |
| Kokku | | 40 000 000 |

(eurodes)

Eelarverida

Nimetus

Kulukohustuste assigneeringud

01 02 02 10

Tervise teemavaldkond

40 000 000

Kokku

40 000 000

Kõnealused assigneeringud moodustavad osa kuni 0,5 miljardi euro suurusest üldsummast (2018. aasta hindades), mis nähti ajavahemikuks 2021–2027 ette mitmeaastase finantsraamistiku kokkuleppe raames. Seega jääb ajavahemikuks 2023–2027 veel kasutada 372,8 miljonit eurot 2018. aasta hindades.

Alamrubriik 2a – Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

Kulukohustuste assigneeringud kinnitatakse summas, mille komisjon kavandas kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2022 muudetud eelarveprojektis ja mida on korrigeeritud vastavalt lepituskomitees kokku lepitule. Üksikasjad on esitatud alljärgnevas tabelis.

| Eelarverida/programm | Nimetus | Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| 2022. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1) | Eelarve 2022 | Erinevus |
| KPEM | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | | | 2 681 000 |
| | Kokku | | | 2 681 000 |

Eelarverida/programm

Nimetus

Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes)

2022. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1)

Eelarve 2022

Erinevus

KPEM

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

2 681 000

Kokku

2 681 000

Selle tulemusena lepiti kokku kulukohustuste assigneeringutes summas 49 708,8 miljonit eurot, jättes alamrubriigi 2a kulude ülemmäära alla 30,2 miljoni euro suuruse varu.

Alamrubriik 2b. Vastupidavus ja väärtused

Kulukohustuste assigneeringud kinnitatakse summas, mille komisjon kavandas kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2022 muudetud eelarveprojektis ja mida on korrigeeritud vastavalt lepituskomitees kokku lepitule. Üksikasjad on esitatud alljärgnevas tabelis.

Võttes arvesse praegust intressimäärakeskkonda ja taasterahastu „NextGenerationEU“ hiljutisi rahastamistoiminguid, on võimalik vähendada eelarverea 06 04 01 assigneeringuid 244,7 miljoni euro võrra, säilitades samal ajal täielikult suutlikkuse rahastada 2022. aastal taasterahastu „NextGenerationEU“ tagastamatut komponenti. Eelarveprojektiga võrreldes lükatakse 2027. aastasse edasi ka 20 miljoni euro vääruses rahastamistoiminuid, et kompenseerida sellele vastavat programmi „EL tervise heaks“ võimalikult kiiret rakendamist.

| Eelarverida/programm | Nimetus | Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| 2022. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1) | Eelarve 2022 | Erinevus |
| 2.2.13 | Toetus Küprose türgi kogukonnale | 33 276 000 | 34 276 000 | 1 000 000 |
| 05 04 01 | Rahaline toetus Küprose türgi kogukonna majandusarengu soodustamiseks | 31 402 525 | 32 402 525 | 1 000 000 |
| 2.2.23 | Euroopa Liidu taasterahastu rahastamiskulud | 389 706 000 | 145 000 000 | - 244 706 000 |
| 06 04 01 | Euroopa Liidu taasterahastu – perioodilised kupongimaksed ja tähtpäeval tehtavad tagasiostud | 384 706 000 | 140 000 000 | - 244 706 000 |
| 2.2.24 | Liidu elanikkonnakaitse mehhanism (rescEU) | 95 254 030 | 101 254 030 | 6 000 000 |
| 06 05 01 | Liidu elanikkonnakaitse mehhanism (rescEU) | 95 254 030 | 101 254 030 | 6 000 000 |
| 2.2.25 | Programm „EL tervise heaks“ | 788 672 701 | 839 672 701 | 51 000 000 |
| 06 06 01 | Programm „EL tervise heaks“ | 764 213 775 | 815 213 775 | 51 000 000 |
| 2.2.312 | Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon | 104 482 000 | 106 482 000 | 2 000 000 |
| 07 02 04 | ESF+ — Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni haru | 102 482 000 | 104 482 000 | 2 000 000 |
| 2.2.32 | Erasmus+ | 3 366 740 438 | 3 401 740 438 | 35 000 000 |
| 07 03 01 01 | Edendada üksikisikute õpirännet, samuti organisatsioonide vahelist koostööd ja organisatsiooni tasandi kaasatust, tipptaset, loovust ja innovatsiooni ning haridus- ja koolituspoliitikat — Kaudne eelarve täitmine | 2 331 521 972 | 2 361 274 626 | 29 752 654 |
| 07 03 02 | Edendada noorte õpirännet mitteformaalse õppe valdkonnas ja noorte aktiivset osalemist ühiskonnaelus, samuti organisatsioonide vahelist koostööd ja organisatsiooni tasandi kaasatust, loovust ja innovatsiooni ning noortepoliitikat | 346 973 114 | 351 400 945 | 4 427 831 |
| 07 03 03 | Edendada treenerite ja spordiga seotud personali õpirännet, samuti spordiorganisatsioonide vahelist koostööd ja organisatsiooni tasandi kaasatust, loovust ja innovatsiooni ning spordipoliitikat | 64 216 157 | 65 035 672 | 819 515 |
| 2.2.33 | Euroopa solidaarsuskorpus (ESC) | 138 427 764 | 141 427 764 | 3 000 000 |
| 07 04 01 | Euroopa solidaarsuskorpus | 131 710 226 | 134 710 226 | 3 000 000 |
| 2.2.34 | Loov Euroopa | 401 027 982 | 406 527 982 | 5 500 000 |
| 07 05 01 | Kultuur | 125 597 589 | 131 097 589 | 5 500 000 |
| 2.2.352 | Kodanikud, võrdõiguslikkus, õigused ja väärtused | 209 402 193 | 214 902 193 | 5 500 000 |
| 07 06 02 | Edendada kodanike kaasatust ja osalemist liidu demokraatlikus elus | 39 671 295 | 40 671 295 | 1 000 000 |
| 07 06 03 | Daphne | 29 581 401 | 33 581 401 | 4 000 000 |
| 07 06 04 | Kaitsta ja edendada liidu väärtusi | 91 787 552 | 92 287 552 | 500 000 |
| 2.2.3DAG | Detsentraliseeritud asutused | 242 132 181 | 246 262 181 | 4 130 000 |
| 07 10 07 | Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Amet (Eurojust) | 45 423 578 | 45 803 578 | 380 000 |
| 07 10 08 | Euroopa Prokuratuur (EPPO) | 53 351 846 | 57 101 846 | 3 750 000 |
| 2.2.3SPEC | Õigused | 180 389 773 | 182 889 773 | 2 500 000 |
| 07 20 04 06 | Konkreetsed pädevused sotsiaalpoliitika valdkonnas, sh sotsiaaldialoog | 23 020 900 | 25 520 900 | 2 500 000 |
| PPPA | Katseprojektid ja ettevalmistav tegevus | | | 35 303 000 |
| | Kokku | | | -93 773 000 |

Eelarverida/programm

Nimetus

Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes)

2022. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1)

Eelarve 2022

Erinevus

2.2.13

Toetus Küprose türgi kogukonnale

33 276 000

34 276 000

1 000 000

05 04 01

Rahaline toetus Küprose türgi kogukonna majandusarengu soodustamiseks

31 402 525

32 402 525

1 000 000

2.2.23

Euroopa Liidu taasterahastu rahastamiskulud

389 706 000

145 000 000

- 244 706 000

06 04 01

Euroopa Liidu taasterahastu – perioodilised kupongimaksed ja tähtpäeval tehtavad tagasiostud

384 706 000

140 000 000

- 244 706 000

2.2.24

Liidu elanikkonnakaitse mehhanism (rescEU)

95 254 030

101 254 030

6 000 000

06 05 01

Liidu elanikkonnakaitse mehhanism (rescEU)

95 254 030

101 254 030

6 000 000

2.2.25

Programm „EL tervise heaks“

788 672 701

839 672 701

51 000 000

06 06 01

Programm „EL tervise heaks“

764 213 775

815 213 775

51 000 000

2.2.312

Tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon

104 482 000

106 482 000

2 000 000

07 02 04

ESF+ — Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni haru

102 482 000

104 482 000

2 000 000

2.2.32

Erasmus+

3 366 740 438

3 401 740 438

35 000 000

07 03 01 01

Edendada üksikisikute õpirännet, samuti organisatsioonide vahelist koostööd ja organisatsiooni tasandi kaasatust, tipptaset, loovust ja innovatsiooni ning haridus- ja koolituspoliitikat — Kaudne eelarve täitmine

2 331 521 972

2 361 274 626

29 752 654

07 03 02

Edendada noorte õpirännet mitteformaalse õppe valdkonnas ja noorte aktiivset osalemist ühiskonnaelus, samuti organisatsioonide vahelist koostööd ja organisatsiooni tasandi kaasatust, loovust ja innovatsiooni ning noortepoliitikat

346 973 114

351 400 945

4 427 831

07 03 03

Edendada treenerite ja spordiga seotud personali õpirännet, samuti spordiorganisatsioonide vahelist koostööd ja organisatsiooni tasandi kaasatust, loovust ja innovatsiooni ning spordipoliitikat

64 216 157

65 035 672

819 515

2.2.33

Euroopa solidaarsuskorpus (ESC)

138 427 764

141 427 764

3 000 000

07 04 01

Euroopa solidaarsuskorpus

131 710 226

134 710 226

3 000 000

2.2.34

Loov Euroopa

401 027 982

406 527 982

5 500 000

07 05 01

Kultuur

125 597 589

131 097 589

5 500 000

2.2.352

Kodanikud, võrdõiguslikkus, õigused ja väärtused

209 402 193

214 902 193

5 500 000

07 06 02

Edendada kodanike kaasatust ja osalemist liidu demokraatlikus elus

39 671 295

40 671 295

1 000 000

07 06 03

Daphne

29 581 401

33 581 401

4 000 000

07 06 04

Kaitsta ja edendada liidu väärtusi

91 787 552

92 287 552

500 000

2.2.3DAG

Detsentraliseeritud asutused

242 132 181

246 262 181

4 130 000

07 10 07

Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Amet (Eurojust)

45 423 578

45 803 578

380 000

07 10 08

Euroopa Prokuratuur (EPPO)

53 351 846

57 101 846

3 750 000

2.2.3SPEC

Õigused

180 389 773

182 889 773

2 500 000

07 20 04 06

Konkreetsed pädevused sotsiaalpoliitika valdkonnas, sh sotsiaaldialoog

23 020 900

25 520 900

2 500 000

PPPA

Katseprojektid ja ettevalmistav tegevus

35 303 000

Kokku

-93 773 000

Euroopa solidaarsuskorpuse kulukohustuste assigneeringutele lisatud 3,0 miljonit eurot (Euroopa solidaarsuskorpus, eelarveartikkel 07 04 01) ja programmi „Erasmus+“ kulukohustuste assigneeringutele lisatud 35 miljonist eurost 5,0 miljonit eurot (kokku 8 miljonit eurot) tuleb suunata Euroopa noorteaastaga 2022 seotud tegevuse ettevalmistamisse ja elluviimisse.

Selle tulemusena lepiti kokku kulukohustuste assigneeringutes summas 6 330,2 miljonit eurot, jättes alamrubriigi 2b kulude ülemmäära alla 130,8 miljoni euro suuruse varu.

Rubriik 3. Loodusvarad ja keskkond

Kulukohustuste assigneeringud kinnitatakse summas, mille komisjon kavandas kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2022 muudetud eelarveprojektis ja mida on korrigeeritud vastavalt lepituskomitees kokku lepitule. Üksikasjad on esitatud alljärgnevas tabelis.

| Eelarverida/programm | Nimetus | Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| 2022. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1) | Eelarve 2022 | Erinevus |
| 3.2.21 | Keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE) | 708 045 484 | 755 545 484 | 47 500 000 |
| 09 02 01 | Loodus ja bioloogiline mitmekesisus | 265 601 888 | 284 032 563 | 18 430 675 |
| 09 02 02 | Ringmajandus ja elukvaliteet | 169 866 127 | 181 653 495 | 11 787 368 |
| 09 02 03 | Kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise meetmed | 120 050 994 | 128 381 585 | 8 330 591 |
| 09 02 04 | Puhtale energiale üleminek | 128 996 883 | 137 948 249 | 8 951 366 |
| PPPA | Katseprojektid ja ettevalmistav tegevus | | | 9 611 500 |
| | Kokku | | | 57 111 500 |

Eelarverida/programm

Nimetus

Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes)

2022. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1)

Eelarve 2022

Erinevus

3.2.21

Keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE)

708 045 484

755 545 484

47 500 000

09 02 01

Loodus ja bioloogiline mitmekesisus

265 601 888

284 032 563

18 430 675

09 02 02

Ringmajandus ja elukvaliteet

169 866 127

181 653 495

11 787 368

09 02 03

Kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise meetmed

120 050 994

128 381 585

8 330 591

09 02 04

Puhtale energiale üleminek

128 996 883

137 948 249

8 951 366

PPPA

Katseprojektid ja ettevalmistav tegevus

9 611 500

Kokku

57 111 500

Selle tulemusena lepiti kokku, et kulukohustuste assigneeringud kinnitatakse summas 56 235,4 miljonit eurot, jättes rubriigi 3 kulude ülemmäära alla 283,6 miljoni euro suuruse varu, millest 270,1 miljonit eurot kuulub turuga seotud kulude ja otsetoetuste vahevaru alla.

Rubriik 4. Ränne ja piirihaldus

Kulukohustuste assigneeringud kinnitatakse summas, mille komisjon kavandas kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2022 muudetud eelarveprojektis ja mida on korrigeeritud vastavalt lepituskomitees kokku lepitule. Üksikasjad on esitatud alljärgnevas tabelis.

| Eelarverida/programm | Nimetus | Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| 2022. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1) | Eelarve 2022 | Erinevus |
| 4.0.11 | Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond | 1 099 455 000 | 1 119 455 000 | 20 000 000 |
| 10 02 01 | Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond | 1 096 455 000 | 1 116 455 000 | 20 000 000 |
| 4.0.1DAG | Detsentraliseeritud asutused | 153 281 205 | 153 661 205 | 380 000 |
| 10 10 01 | Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO) | 153 281 205 | 153 661 205 | 380 000 |
| 4.0.211 | Integreeritud piirihalduse fond – Piirihalduse ja viisade rahastamisvahend | 646 117 589 | 671 117 589 | 25 000 000 |
| 11 02 01 | Piirihalduse ja viisade rahastamisvahend | 644 117 589 | 669 117 589 | 25 000 000 |
| 4.0.2DAG | Detsentraliseeritud asutused | 1 073 823 593 | 1 008 823 593 | -65 000 000 |
| 11 10 01 | Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex) | 757 793 708 | 692 793 708 | -65 000 000 |
| | Kokku | | | -19 620 000 |

Eelarverida/programm

Nimetus

Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes)

2022. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1)

Eelarve 2022

Erinevus

4.0.11

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond

1 099 455 000

1 119 455 000

20 000 000

10 02 01

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond

1 096 455 000

1 116 455 000

20 000 000

4.0.1DAG

Detsentraliseeritud asutused

153 281 205

153 661 205

380 000

10 10 01

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO)

153 281 205

153 661 205

380 000

4.0.211

Integreeritud piirihalduse fond – Piirihalduse ja viisade rahastamisvahend

646 117 589

671 117 589

25 000 000

11 02 01

Piirihalduse ja viisade rahastamisvahend

644 117 589

669 117 589

25 000 000

4.0.2DAG

Detsentraliseeritud asutused

1 073 823 593

1 008 823 593

-65 000 000

11 10 01

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex)

757 793 708

692 793 708

-65 000 000

Kokku

-19 620 000

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi (Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond, eelarveartikkel 10 02 01) kulukohustuste assigneeringutele lisatud 20 miljonit eurot tuleb suunata Afganistani pagulaste ümberasustamise rahastamisse.

Integreeritud piirihalduse fondi ning piirihalduse ja viisade rahastamisvahendi (Piirihalduse ja viisade rahastamisvahend, eelarveartikkel 11 02 01) kulukohustuste assigneeringutele lisatud 25 miljonit eurot tuleb suunata rändekriisi haldamisse Valgevene piiril.

Selle tulemusena lepiti kokku kulukohustuste assigneeringutes summas 3 091,2 miljonit eurot, jättes rubriigi 4 kulude ülemmäära alla 99,8 miljoni euro suuruse varu.

Rubriik 5. Julgeolek ja kaitse

Kulukohustuste assigneeringud jäetakse samale tasemele kui komisjoni kavandatud eelarveprojektis, mida on muudetud kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2022. Selle tulemusena lepiti kokku kulukohustuste assigneeringutes summas 1 785,3 miljonit eurot, jättes rubriigi 5 kulude ülemmäära alla 82,7 miljoni euro suuruse varu.

Rubriik 6. Naabrus ja maailm

Kulukohustuste assigneeringud kinnitatakse summas, mille komisjon kavandas kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2022 muudetud eelarveprojektis ja mida on korrigeeritud vastavalt lepituskomitees kokku lepitule. Üksikasjad on esitatud alljärgnevas tabelis.

| Eelarverida/programm | Nimetus | Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| 2022. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1) | Eelarve 2022 | Erinevus |
| 6.0.111 | Naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahend – Globaalne Euroopa | 12 526 647 047 | 12 716 647 047 | 190 000 000 |
| 14 02 01 10 | Lõunanaabrus | 1 604 861 026 | 1 629 861 026 | 25 000 000 |
| 14 02 01 11 | Idanaabrus | 699 703 445 | 709 703 445 | 10 000 000 |
| 14 02 01 30 | Lähis-Ida ja Kesk-Aasia | 384 765 942 | 414 765 942 | 30 000 000 |
| 14 02 02 40 | Inimesed — Globaalprobleemid | 137 191 715 | 187 191 715 | 50 000 000 |
| 14 02 04 | Uute probleemide ja prioriteetide jaoks ette nähtud reserv | 1 463 311 470 | 1 538 311 470 | 75 000 000 |
| 6.0.12 | Humanitaarabi (HUMA) | 1 595 059 463 | 1 806 059 463 | 211 000 000 |
| 14 03 01 | Humanitaarabi | 1 506 901 913 | 1 717 901 913 | 211 000 000 |
| | Kokku | | | 401 000 000 |

Eelarverida/programm

Nimetus

Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes)

2022. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1)

Eelarve 2022

Erinevus

6.0.111

Naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahend – Globaalne Euroopa

12 526 647 047

12 716 647 047

190 000 000

14 02 01 10

Lõunanaabrus

1 604 861 026

1 629 861 026

25 000 000

14 02 01 11

Idanaabrus

699 703 445

709 703 445

10 000 000

14 02 01 30

Lähis-Ida ja Kesk-Aasia

384 765 942

414 765 942

30 000 000

14 02 02 40

Inimesed — Globaalprobleemid

137 191 715

187 191 715

50 000 000

14 02 04

Uute probleemide ja prioriteetide jaoks ette nähtud reserv

1 463 311 470

1 538 311 470

75 000 000

6.0.12

Humanitaarabi (HUMA)

1 595 059 463

1 806 059 463

211 000 000

14 03 01

Humanitaarabi

1 506 901 913

1 717 901 913

211 000 000

Kokku

401 000 000

Naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ kulukohustuste assigneeringutele lisatud 75 miljonit eurot (Uute probleemide ja prioriteetide jaoks ette nähtud reserv, eelarveartikkel 14 02 04) ja 50 miljonit eurot (Inimesed — Globaalprobleemid, eelarveartikkel 14 02 02 40) tuleb suunata pandeemiavastastesse meetmetesse, mis hõlmavad ka vaktsiine.

Selle tulemusena on kokkulepitud kulukohustuste assigneeringute tase 17 170,4 miljonit eurot, jätmata rubriigi 6 kulude ülemmäära alla varu ja võttes kasutusele 368,4 miljoni euro ulatuses paindlikkusinstrumendi vahendeid.

Rubriik 7. Euroopa avalik haldus

Lepituskomitee leppis institutsioonide ametikohtade loetelus sisalduvate ametikohtade arvu ja assigneeringud kokku tasemel, mille komisjon kavandas kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2022 muudetud eelarveprojektis, kuid järgmiste eranditega:

| — | Euroopa Parlamenti käsitlev jagu, mis kiidetakse heaks sellisel kujul, nagu see võeti vastu parlamendi lugemisel; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamenti käsitlev jagu, mis kiidetakse heaks sellisel kujul, nagu see võeti vastu parlamendi lugemisel;

| — | nõukogu käsitlev jagu, mis kiidetakse heaks sellisel kujul, nagu see võeti vastu nõukogu lugemisel; |
| --- | --- |

—

nõukogu käsitlev jagu, mis kiidetakse heaks sellisel kujul, nagu see võeti vastu nõukogu lugemisel;

| — | Euroopa Liidu Kohut käsitlev jagu, mille puhul lisatakse ametikohtade loetellu üheksa ametikohta ning mille kulukohustuste ja maksete assigneeringuid suurendatakse 684 000 euro võrra, võttes arvesse tavaliselt aasta keskel toimuvat töölevõtmist; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu Kohut käsitlev jagu, mille puhul lisatakse ametikohtade loetellu üheksa ametikohta ning mille kulukohustuste ja maksete assigneeringuid suurendatakse 684 000 euro võrra, võttes arvesse tavaliselt aasta keskel toimuvat töölevõtmist;

| — | Euroopa Kontrollikoda käsitlev jagu, mille puhul lisatakse taasterahastuga „NextGenerationEU“ seoses ja kuni 2027. aastani ametikohtade loetellu kolmteist ametikohta ning mille kulukohustuste ja maksete assigneeringuid suurendatakse 988 000 euro võrra, võttes arvesse tavaliselt aasta keskel toimuvat töölevõtmist; |
| --- | --- |

—

Euroopa Kontrollikoda käsitlev jagu, mille puhul lisatakse taasterahastuga „NextGenerationEU“ seoses ja kuni 2027. aastani ametikohtade loetellu kolmteist ametikohta ning mille kulukohustuste ja maksete assigneeringuid suurendatakse 988 000 euro võrra, võttes arvesse tavaliselt aasta keskel toimuvat töölevõtmist;

| — | Euroopa välisteenistust käsitlev jagu, mille puhul i) suurendatakse inimressursse seitsme ametikohtade loetelus sisalduva ametikoha võrra ja kolme lepingulise töötaja võrra ning suurendatakse kulukohustuste ja maksete assigneeringuid 655 000 euro võrra, võttes arvesse tavaliselt aasta keskel toimuvat töölevõtmist, ii) suurendatakse 990 500 euro võrra kulukohustuste ja maksete assigneeringuid, mis on ette nähtud „Euroopa diplomaatilise akadeemia loomiseks“ võetavate meetmete rakendamiseks, nagu esitas Euroopa Parlament oma lugemisel, ja iii) suurendatakse 1,0 miljoni euro võrra kulukohustuste ja maksete assigneeringuid, mis on ette nähtud eelarvepunktile 2 2 1 4 „Strateegilise teabevahetuse suutlikkus“. |
| --- | --- |

—

Euroopa välisteenistust käsitlev jagu, mille puhul i) suurendatakse inimressursse seitsme ametikohtade loetelus sisalduva ametikoha võrra ja kolme lepingulise töötaja võrra ning suurendatakse kulukohustuste ja maksete assigneeringuid 655 000 euro võrra, võttes arvesse tavaliselt aasta keskel toimuvat töölevõtmist, ii) suurendatakse 990 500 euro võrra kulukohustuste ja maksete assigneeringuid, mis on ette nähtud „Euroopa diplomaatilise akadeemia loomiseks“ võetavate meetmete rakendamiseks, nagu esitas Euroopa Parlament oma lugemisel, ja iii) suurendatakse 1,0 miljoni euro võrra kulukohustuste ja maksete assigneeringuid, mis on ette nähtud eelarvepunktile 2 2 1 4 „Strateegilise teabevahetuse suutlikkus“.

Kohandused, mille tulemusena rubriigi 7 assigneeringud suurenevad kokku 0,8 miljoni euro võrra, on üksikasjalikult esitatud järgmistes tabelites:

2. jagu – Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

| Eelarverida/ programm | Nimetus | Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| 2022. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1) | Eelarve 2022 | Erinevus |
| 1 1 0 0 | Põhipalgad | 265 982 044 | 265 970 746 | -11 298 |
| 1 1 0 2 | Personalieeskirjades sätestatud isikliku olukorraga seonduvad õigused | 66 765 000 | 66 778 000 | 13 000 |
| 1 1 0 3 | Sotsiaalkindlustus | 10 946 000 | 10 947 000 | 1 000 |
| 2 0 1 0 | Puhastus- ja hooldustööd | 18 635 000 | 18 335 000 | - 300 000 |
| 2 1 0 0 | Seadmete ja tarkvara omandamine | 14 385 716 | 12 285 716 | -2 100 000 |
| 2 1 0 1 | Arvutisüsteemide töö ja arendamisega seotud sisseostetavad teenused | 27 839 685 | 27 509 685 | - 330 000 |
| 2 2 0 4 | Mitmesugused koosolekute kulud | 5 235 000 | 4 635 000 | - 600 000 |
| 2 2 1 3 | Teavitamine ja avalikud üritused | 5 358 250 | 5 158 250 | - 200 000 |
| | Kokku | | | -3 527 298 |

Eelarverida/ programm

Nimetus

Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes)

2022. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1)

Eelarve 2022

Erinevus

1 1 0 0

Põhipalgad

265 982 044

265 970 746

-11 298

1 1 0 2

Personalieeskirjades sätestatud isikliku olukorraga seonduvad õigused

66 765 000

66 778 000

13 000

1 1 0 3

Sotsiaalkindlustus

10 946 000

10 947 000

1 000

2 0 1 0

Puhastus- ja hooldustööd

18 635 000

18 335 000

- 300 000

2 1 0 0

Seadmete ja tarkvara omandamine

14 385 716

12 285 716

-2 100 000

2 1 0 1

Arvutisüsteemide töö ja arendamisega seotud sisseostetavad teenused

27 839 685

27 509 685

- 330 000

2 2 0 4

Mitmesugused koosolekute kulud

5 235 000

4 635 000

- 600 000

2 2 1 3

Teavitamine ja avalikud üritused

5 358 250

5 158 250

- 200 000

Kokku

-3 527 298

4. jagu – Euroopa Liidu Kohus

| Eelarverida/programm | Nimetus | Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| 2022. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1) | Eelarve 2022 | Erinevus |
| 1 2 0 0 | Töötasud ja toetused | 287 078 950 | 287 762 950 | 684 000 |
| | Kokku | | | 684 000 |

Eelarverida/programm

Nimetus

Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes)

2022. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1)

Eelarve 2022

Erinevus

1 2 0 0

Töötasud ja toetused

287 078 950

287 762 950

684 000

Kokku

684 000

5. jagu – Euroopa Kontrollikoda

| Eelarverida/programm | Nimetus | Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| 2022. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1) | Eelarve 2022 | Erinevus |
| 1 2 0 0 | Töötasu ja hüvitised | 118 344 775 | 119 332 775 | 988 000 |
| | Kokku | | | 988 000 |

Eelarverida/programm

Nimetus

Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes)

2022. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1)

Eelarve 2022

Erinevus

1 2 0 0

Töötasu ja hüvitised

118 344 775

119 332 775

988 000

Kokku

988 000

10. jagu – Euroopa välisteenistus

| Eelarverida/programm | Nimetus | Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| 2022. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1) | Eelarve 2022 | Erinevus |
| 1 1 0 0 | Põhipalgad | 116 638 000 | 117 170 000 | 532 000 |
| 1 2 0 0 | Lepingulised töötajad | 18 671 800 | 18 794 800 | 123 000 |
| 2 2 1 4 | Strateegilise teabevahetuse suutlikkus | 4 000 000 | 5 000 000 | 1 000 000 |
| 2 2 5 0 | Katseprojekt – Euroopa diplomaatilise akadeemia loomiseks | | 990 500 | 990 500 |
| | Kokku | | | 2 645 500 |

Eelarverida/programm

Nimetus

Kulukohustuste assigneeringute muutus (eurodes)

2022. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1)

Eelarve 2022

Erinevus

1 1 0 0

Põhipalgad

116 638 000

117 170 000

532 000

1 2 0 0

Lepingulised töötajad

18 671 800

18 794 800

123 000

2 2 1 4

Strateegilise teabevahetuse suutlikkus

4 000 000

5 000 000

1 000 000

2 2 5 0

Katseprojekt – Euroopa diplomaatilise akadeemia loomiseks

990 500

990 500

Kokku

2 645 500

Selle tulemusena lepiti kokku, et kulukohustuste assigneeringud kinnitatakse summas 10 620,1 miljonit eurot, jättes rubriigi 7 kulude ülemmäära alla 437,9 miljoni euro suuruse varu, millest 240,1 miljonit eurot kuulub institutsioonide halduskulude vahevaru alla.

Temaatilised erivahendid: EGF, solidaarsus-ja hädaabireserv ning Brexitiga kohanemise reserv

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF), solidaarsus- ja hädaabireservi ning Brexitiga kohanemise reservi puhul jäetakse kulukohustuste assigneeringud samale tasemele kui komisjoni kavandatud eelarveprojektis, mida on muudetud kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2022.

1.4.   Maksete assigneeringud

2022. aasta eelarve maksete assigneeringud kinnitatakse samal tasemel mis algses eelarveprojektis, mida on muudetud kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2022 ja millele lisanduvad järgmised lepituskomitees kokku lepitud korrektsioonid.

| 1. | Võetakse arvesse liigendamata kuludeks kokku lepitud kulukohustuste assigneeringute taset (rubriigid 1–6), sest nende kulude puhul võrdub maksete assigneeringute tase kulukohustuste assigneeringute tasemega. See kehtib Euroopa taasterahastu rahastamiskulude vähendamise kohta 244,7 miljoni euro võrra. Võttes arvesse ka detsentraliseeritud asutustele antava liidu toetuse korrigeerimist, väheneb summa kokku 305,2 miljoni euro võrra. |
| --- | --- |

1.

Võetakse arvesse liigendamata kuludeks kokku lepitud kulukohustuste assigneeringute taset (rubriigid 1–6), sest nende kulude puhul võrdub maksete assigneeringute tase kulukohustuste assigneeringute tasemega. See kehtib Euroopa taasterahastu rahastamiskulude vähendamise kohta 244,7 miljoni euro võrra. Võttes arvesse ka detsentraliseeritud asutustele antava liidu toetuse korrigeerimist, väheneb summa kokku 305,2 miljoni euro võrra.

| 2. | Rubriigi 7 korrigeerimise tulemusel suureneb summa 0,8 miljoni euro võrra. |
| --- | --- |

2.

Rubriigi 7 korrigeerimise tulemusel suureneb summa 0,8 miljoni euro võrra.

| 3. | Kõigi Euroopa Parlamendi kavandatud uute katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete maksete assigneeringud kinnitatakse summas, mis moodustab vastavate kulukohustuste assigneeringutest 25 %, või parlamendi kavandatud summas, kui see on väiksem. Olemasolevate katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete pikendamise korral nähakse maksete assigneeringud ette eelarveprojektis (mida on muudetud kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2022) märgitud tasemel pluss 25 % vastavatest uutest kulukohustuste assigneeringutest või parlamendi kavandatud summa, olenevalt sellest, kumb summa on väiksem. Suurendamise kogumõju on 22,1 miljonit eurot. |
| --- | --- |

3.

Kõigi Euroopa Parlamendi kavandatud uute katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete maksete assigneeringud kinnitatakse summas, mis moodustab vastavate kulukohustuste assigneeringutest 25 %, või parlamendi kavandatud summas, kui see on väiksem. Olemasolevate katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete pikendamise korral nähakse maksete assigneeringud ette eelarveprojektis (mida on muudetud kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2022) märgitud tasemel pluss 25 % vastavatest uutest kulukohustuste assigneeringutest või parlamendi kavandatud summa, olenevalt sellest, kumb summa on väiksem. Suurendamise kogumõju on 22,1 miljonit eurot.

| 4. | Liigendatud kulude eelarveridade korrigeerimine, mille kogumõjul suureneb summa 262,0 miljoni euro võrra. |
| --- | --- |

4.

Liigendatud kulude eelarveridade korrigeerimine, mille kogumõjul suureneb summa 262,0 miljoni euro võrra.

Korrigeerimine, mille tulemusena assigneeringud vähenevad 20,3 miljoni euro võrra, on üksikasjalikult esitatud järgmistes tabelites.

| Eelarverida/programm | Nimetus | Maksete assigneeringute muutus (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| 2022. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1) | Eelarve 2022 | Erinevus |
| Rubriik 1 |
| 1.0.23 | Programm „Digitaalne Euroopa“ | 898 530 703 | 848 530 703 | -50 000 000 |
| 02 04 01 11 | Euroopa küberturvalisuse tööstuse, tehnoloogia ja teaduse pädevuskeskus | 33 192 982 | 17 192 982 | -16 000 000 |
| 02 04 03 | Tehisintellekt | 245 811 860 | 214 811 860 | -31 000 000 |
| 02 04 04 | Oskused | 52 000 000 | 49 000 000 | -3 000 000 |
| KPEM | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | | | 10 234 375 |
| | Kokku rubriik 1 | | | -39 765 625 |
| Alamrubriik 2a |
| KPEM | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | | | 670 250 |
| | Alamrubriik 2a | | | 670 250 |
| Alamrubriik 2b |
| 2.2.23 | Euroopa Liidu taasterahastu rahastamiskulud | 389 706 000 | 145 000 000 | - 244 706 000 |
| 06 04 01 | Euroopa Liidu taasterahastu – perioodilised kupongimaksed ja tähtpäeval tehtavad tagasiostud | 384 706 000 | 140 000 000 | - 244 706 000 |
| 2.2.24 | Liidu elanikkonnakaitse mehhanism (rescEU) | 180 866 480 | 186 866 480 | 6 000 000 |
| 06 05 01 | Liidu elanikkonnakaitse mehhanism (rescEU) | 94 547 220 | 100 547 220 | 6 000 000 |
| 2.2.32 | Erasmus+ | 3 273 756 286 | 3 300 756 286 | 27 000 000 |
| 07 03 01 01 | Edendada üksikisikute õpirännet, samuti organisatsioonide vahelist koostööd ja organisatsiooni tasandi kaasatust, tipptaset, loovust ja innovatsiooni ning haridus- ja koolituspoliitikat — Kaudne eelarve täitmine | 2 220 525 000 | 2 243 477 048 | 22 952 048 |
| 07 03 02 | Edendada noorte õpirännet mitteformaalse õppe valdkonnas ja noorte aktiivset osalemist ühiskonnaelus, samuti organisatsioonide vahelist koostööd ja organisatsiooni tasandi kaasatust, loovust ja innovatsiooni ning noortepoliitikat | 310 000 000 | 313 415 755 | 3 415 755 |
| 07 03 03 | Edendada treenerite ja spordiga seotud personali õpirännet, samuti spordiorganisatsioonide vahelist koostööd ja organisatsiooni tasandi kaasatust, loovust ja innovatsiooni ning spordipoliitikat | 55 000 000 | 55 632 197 | 632 197 |
| 2.2.3DAG | Detsentraliseeritud asutused | 233 643 002 | 237 773 002 | 4 130 000 |
| 07 10 07 | Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Amet (Eurojust) | 45 226 899 | 45 606 899 | 380 000 |
| 07 10 08 | Euroopa Prokuratuur (EPPO) | 53 351 846 | 57 101 846 | 3 750 000 |
| KPEM | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | | | 8 825 750 |
| | Alamrubriik 2b | | | - 198 750 250 |
| Rubriik 3 |
| KPEM | Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed | | | 2 402 875 |
| | Kokku rubriik 3 | | | 2 402 875 |
| Rubriik 4 |
| 4.0.11 | Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond | 1 276 766 000 | 1 291 766 000 | 15 000 000 |
| 10 02 01 | Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond | 661 766 000 | 676 766 000 | 15 000 000 |
| 4.0.1DAG | Detsentraliseeritud asutused | 153 281 205 | 153 661 205 | 380 000 |
| 10 10 01 | Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO) | 153 281 205 | 153 661 205 | 380 000 |
| 4.0.211 | Integreeritud piirihalduse fond – Piirihalduse ja viisade rahastamisvahend | 490 891 340 | 510 891 340 | 20 000 000 |
| 11 02 01 | Piirihalduse ja viisade rahastamisvahend | 191 891 340 | 211 891 340 | 20 000 000 |
| 4.0.2DAG | Detsentraliseeritud asutused | 1 050 691 460 | 985 691 460 | -65 000 000 |
| 11 10 01 | Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex) | 757 793 708 | 692 793 708 | -65 000 000 |
| | Kokku rubriik 4 | | | -29 620 000 |
| Rubriik 5 |
| Rubriik 6 |
| 6.0.111 | Naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahend – Globaalne Euroopa | 7 858 721 595 | 7 891 721 595 | 33 000 000 |
| 14 02 04 | Uute probleemide ja prioriteetide jaoks ette nähtud reserv | 1 000 000 000 | 1 033 000 000 | 33 000 000 |
| 6.0.12 | Humanitaarabi (HUMA) | 1 880 645 990 | 2 091 645 990 | 211 000 000 |
| 14 03 01 | Humanitaarabi | 1 797 851 440 | 2 008 851 440 | 211 000 000 |
| | Kokku rubriik 6 | | | 244 000 000 |
| Rubriik 7 |
| 7.2.2 | Euroopa Ülemkogu ja nõukogu | 615 000 854 | 611 473 556 | -3 527 298 |
| 7.2.4 | Euroopa Kohus | 464 090 000 | 464 774 000 | 684 000 |
| 7.2.5 | Euroopa Kontrollikoda | 161 153 175 | 162 141 175 | 988 000 |
| 7.2.X | Euroopa välisteenistus | 775 069 920 | 777 715 420 | 2 645 500 |
| | Kokku rubriik 7 | | | 790 202 |
| KOKKU | | | -20 272 548 |

Eelarverida/programm

Nimetus

Maksete assigneeringute muutus (eurodes)

2022. aasta eelarve projekt (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1)

Eelarve 2022

Erinevus

Rubriik 1

1.0.23

Programm „Digitaalne Euroopa“

898 530 703

848 530 703

-50 000 000

02 04 01 11

Euroopa küberturvalisuse tööstuse, tehnoloogia ja teaduse pädevuskeskus

33 192 982

17 192 982

-16 000 000

02 04 03

Tehisintellekt

245 811 860

214 811 860

-31 000 000

02 04 04

Oskused

52 000 000

49 000 000

-3 000 000

KPEM

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

10 234 375

Kokku rubriik 1

-39 765 625

Alamrubriik 2a

KPEM

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

670 250

Alamrubriik 2a

670 250

Alamrubriik 2b

2.2.23

Euroopa Liidu taasterahastu rahastamiskulud

389 706 000

145 000 000

- 244 706 000

06 04 01

Euroopa Liidu taasterahastu – perioodilised kupongimaksed ja tähtpäeval tehtavad tagasiostud

384 706 000

140 000 000

- 244 706 000

2.2.24

Liidu elanikkonnakaitse mehhanism (rescEU)

180 866 480

186 866 480

6 000 000

06 05 01

Liidu elanikkonnakaitse mehhanism (rescEU)

94 547 220

100 547 220

6 000 000

2.2.32

Erasmus+

3 273 756 286

3 300 756 286

27 000 000

07 03 01 01

Edendada üksikisikute õpirännet, samuti organisatsioonide vahelist koostööd ja organisatsiooni tasandi kaasatust, tipptaset, loovust ja innovatsiooni ning haridus- ja koolituspoliitikat — Kaudne eelarve täitmine

2 220 525 000

2 243 477 048

22 952 048

07 03 02

Edendada noorte õpirännet mitteformaalse õppe valdkonnas ja noorte aktiivset osalemist ühiskonnaelus, samuti organisatsioonide vahelist koostööd ja organisatsiooni tasandi kaasatust, loovust ja innovatsiooni ning noortepoliitikat

310 000 000

313 415 755

3 415 755

07 03 03

Edendada treenerite ja spordiga seotud personali õpirännet, samuti spordiorganisatsioonide vahelist koostööd ja organisatsiooni tasandi kaasatust, loovust ja innovatsiooni ning spordipoliitikat

55 000 000

55 632 197

632 197

2.2.3DAG

Detsentraliseeritud asutused

233 643 002

237 773 002

4 130 000

07 10 07

Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Amet (Eurojust)

45 226 899

45 606 899

380 000

07 10 08

Euroopa Prokuratuur (EPPO)

53 351 846

57 101 846

3 750 000

KPEM

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

8 825 750

Alamrubriik 2b

- 198 750 250

Rubriik 3

KPEM

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

2 402 875

Kokku rubriik 3

2 402 875

Rubriik 4

4.0.11

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond

1 276 766 000

1 291 766 000

15 000 000

10 02 01

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond

661 766 000

676 766 000

15 000 000

4.0.1DAG

Detsentraliseeritud asutused

153 281 205

153 661 205

380 000

10 10 01

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO)

153 281 205

153 661 205

380 000

4.0.211

Integreeritud piirihalduse fond – Piirihalduse ja viisade rahastamisvahend

490 891 340

510 891 340

20 000 000

11 02 01

Piirihalduse ja viisade rahastamisvahend

191 891 340

211 891 340

20 000 000

4.0.2DAG

Detsentraliseeritud asutused

1 050 691 460

985 691 460

-65 000 000

11 10 01

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex)

757 793 708

692 793 708

-65 000 000

Kokku rubriik 4

-29 620 000

Rubriik 5

Rubriik 6

6.0.111

Naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahend – Globaalne Euroopa

7 858 721 595

7 891 721 595

33 000 000

14 02 04

Uute probleemide ja prioriteetide jaoks ette nähtud reserv

1 000 000 000

1 033 000 000

33 000 000

6.0.12

Humanitaarabi (HUMA)

1 880 645 990

2 091 645 990

211 000 000

14 03 01

Humanitaarabi

1 797 851 440

2 008 851 440

211 000 000

Kokku rubriik 6

244 000 000

Rubriik 7

7.2.2

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

615 000 854

611 473 556

-3 527 298

7.2.4

Euroopa Kohus

464 090 000

464 774 000

684 000

7.2.5

Euroopa Kontrollikoda

161 153 175

162 141 175

988 000

7.2.X

Euroopa välisteenistus

775 069 920

777 715 420

2 645 500

Kokku rubriik 7

790 202

KOKKU

-20 272 548

Kokku on maksete assigneeringute tase 170 603,3 miljonit eurot, mis on 20,3 miljonit eurot väiksem summa kui eelarveprojektis, mida on muudetud kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2022.

1.5.   Reserv

Muid reserve lisaks neile, mis sisalduvad eelarveprojektis (mida on muudetud kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2022) ei ole.

1.6.   Eelarve selgitused

Eelarve selgituste tekst vastab eelarveprojektile, mida on muudetud kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2022 ja millele lisanduvad järgmised lepituskomitees kokku lepitud korrektsioonid.

| — | Eelarveread, mille puhul Euroopa Parlament esitas muudatusettepanekud oma eelarvejao kohta, kiidetakse muudatusteta heaks. |
| --- | --- |

—

Eelarveread, mille puhul Euroopa Parlament esitas muudatusettepanekud oma eelarvejao kohta, kiidetakse muudatusteta heaks.

| — | Eelarveread, mille puhul kiidetakse muudatusteta heaks Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud:

  artikkel 07 10 01 — Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutus (Eurofound)

  Muuta teksti järgmiselt:

  Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutus (Eurofound) pakub ja levitab olulisi teadmisi tööga seotud ja sotsiaalküsimuste kohta, et aidata kaasa usaldusväärsele ja tõenditel põhinevale poliitikale nendes valdkondades. Asutuse põhitegevus on seotud uuringutega tööhõive, töötingimuste, töösuhete ja elukvaliteedi valdkonnas. Eurofound aitab kaasa järgmiste prioriteetide saavutamisele: tööturul osalemise suurendamine ja töötuse vastu võitlemine töökohtade loomise, tööturu toimimise parandamise ja
  integratsiooni ning soolise võrdõiguslikkuse
  edendamise kaudu; töötingimuste parandamine ja töökohtade jätkusuutlikkuse tagamine kogu elu vältel, töösuhete arendamine õiglaste ja produktiivsete lahenduste tagamiseks muutuva poliitika kontekstis, elatustaseme parandamine ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamine majandusliku ja sotsiaalse
  ebavõrdsuse (nt sooline tööhõivelõhe ja sooline palgalõhe)
  taustal. |
| --- | --- |

—

Eelarveread, mille puhul kiidetakse muudatusteta heaks Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud:

artikkel 07 10 01 — Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutus (Eurofound)

Muuta teksti järgmiselt:

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutus (Eurofound) pakub ja levitab olulisi teadmisi tööga seotud ja sotsiaalküsimuste kohta, et aidata kaasa usaldusväärsele ja tõenditel põhinevale poliitikale nendes valdkondades. Asutuse põhitegevus on seotud uuringutega tööhõive, töötingimuste, töösuhete ja elukvaliteedi valdkonnas. Eurofound aitab kaasa järgmiste prioriteetide saavutamisele: tööturul osalemise suurendamine ja töötuse vastu võitlemine töökohtade loomise, tööturu toimimise parandamise ja
  integratsiooni ning soolise võrdõiguslikkuse
  edendamise kaudu; töötingimuste parandamine ja töökohtade jätkusuutlikkuse tagamine kogu elu vältel, töösuhete arendamine õiglaste ja produktiivsete lahenduste tagamiseks muutuva poliitika kontekstis, elatustaseme parandamine ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamine majandusliku ja sotsiaalse
  ebavõrdsuse (nt sooline tööhõivelõhe ja sooline palgalõhe)
  taustal.

| — | Eelarveread, mille puhul eelarveprojektis esitatud selgitust on muudetud kirjaliku muutmisettepanekuga ja mis kiideti heaks järgmiselt:






  — | punkt 01 02 02 53 — Kliima, energia ja liikuvuse teemavaldkond — Euroopa raudtee ühisettevõte |
| --- | --- | --- |

—

Eelarveread, mille puhul eelarveprojektis esitatud selgitust on muudetud kirjaliku muutmisettepanekuga ja mis kiideti heaks järgmiselt:

—

punkt 01 02 02 53 — Kliima, energia ja liikuvuse teemavaldkond — Euroopa raudtee ühisettevõte

Lõiku muudetakse järgmiselt:

Euroopa raudtee ühisettevõte aitab kaasa programmi „Euroopa horisont“ rakendamisele eelkõige kliima, energia ja liikuvuse teemavaldkonnas. See kiirendab innovatiivsete tehnoloogiate (eelkõige digitaaltehnoloogia ja automatiseerimise) arendamist ja kasutuselevõttu, et muuta Euroopa raudteesüsteem

  atraktiivsemaks, kasutusmugavamaks, konkurentsivõimelisemaks, taskukohasemaks, hõlpsamini hooldatavaks ja tõhusamaks

  ning saavutada Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärgid, näiteks suunata suur osa praegu maanteeveo arvele jäävatest maismaakaubavedudest (mille osakaal on praegu 75 %) ümber raudtee- ja siseveetranspordile.

| — | punkt 07 20 04 06 — Konkreetsed pädevused sotsiaalpoliitika valdkonnas, sh sotsiaaldialoog |
| --- | --- |

—

punkt 07 20 04 06 — Konkreetsed pädevused sotsiaalpoliitika valdkonnas, sh sotsiaaldialoog

Lõiku muudetakse järgmiselt:

| — | meetmed Euroopa ametiühingute esindajatega peetavate esialgsete konsultatsioonikoosolekute kulude katmiseks, et aidata neil
  eelkõige pärast COVID
  -
  19 kriisi
  kujundada oma arvamust ja kooskõlastada liidu poliitika väljatöötamist puudutavaid seisukohti. |
| --- | --- |

—

meetmed Euroopa ametiühingute esindajatega peetavate esialgsete konsultatsioonikoosolekute kulude katmiseks, et aidata neil
  eelkõige pärast COVID
  -
  19 kriisi
  kujundada oma arvamust ja kooskõlastada liidu poliitika väljatöötamist puudutavaid seisukohti.

| — | punkt 1 3 0 1, 10. jagu Euroopa välisteenistus — Koolitus |
| --- | --- |

—

punkt 1 3 0 1, 10. jagu Euroopa välisteenistus — Koolitus

Lisada järgmine tekst:

Koolituste eelarvest peaks selgelt näha olema, kui tähtis on kõigis meie enda institutsioonides (sealhulgas Euroopa välisteenistuse peakorteris, ELi delegatsioonides ning ÜJKP missioonides ja operatsioonides), kaasa arvatud valikumenetlustes, edendada soolist võrdõiguslikkust, tundlikkust ja soolise kallutatuse vastu võitlemist, sealhulgas ahistamisvastast poliitikat, ning sellest eelarvest tuleks seda selgelt toetada. See peaks kooskõlas kolmanda soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava ja sellega seotud komisjoni talituste töödokumendi sätetega hõlmama kohustuslikke koolitusi ja algatusi, mille puhul pööratakse eritähelepanu vastutusele, mis selles valdkonnas on keskastme ja kõrgemal juhtkonnal.

| — | Vastavalt finantsmääruse artikli 15 lõikele 3 nõustub lepituskomitee tegema kulukohustuste assigneeringud uuesti kättesaadavaks eelarvereal 01 02 02 10. Eelarveselgitusi kohandatakse vastavalt.







  Eelarverida | Nimetus |
| --- | --- | --- |
| 01 02 02 10 | Lisada järgmine tekst:



  Kuna teadusprojektide täielik või osaline rakendamata jätmine tõi 2020. aastal kaasa assigneeringute vabastamise, saab vastavalt finantsmääruse artikli 15 lõikele 3 teha sellel eelarvereal kättesaadavaks 40 000 000  eurot kulukohustuste assigneeringuid. |

—

Vastavalt finantsmääruse artikli 15 lõikele 3 nõustub lepituskomitee tegema kulukohustuste assigneeringud uuesti kättesaadavaks eelarvereal 01 02 02 10. Eelarveselgitusi kohandatakse vastavalt.

Eelarverida

Nimetus

01 02 02 10

Lisada järgmine tekst:

Kuna teadusprojektide täielik või osaline rakendamata jätmine tõi 2020. aastal kaasa assigneeringute vabastamise, saab vastavalt finantsmääruse artikli 15 lõikele 3 teha sellel eelarvereal kättesaadavaks 40 000 000  eurot kulukohustuste assigneeringuid.

Lähtutud on eeldusest, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu tehtud muudatused ei saa muuta ega laiendada kehtiva õigusliku aluse kohaldamisala ega mõjutada institutsioonide halduslikku iseseisvust ning meedet saab rahastada olemasolevatest vahenditest.

1.7.   Eelarve liigendus

Kokku on lepitud komisjoni koostatud eelarveprojektis (mida on muudetud kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2022) sisalduvas eelarve liigenduses, millele on lisatud uued katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed, välja arvatud uus katseprojekt „Kestliku arengu eesmärkide seire ELi piirkondades – Andmelünkade täitmine“, mida rakendatakse mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 1 artikli KP 01 22 06, mitte mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriigi 2b alusel.

2.   Eelarve 2021

Paranduseelarve projekt nr 5/2021 kiidetakse heaks komisjoni esitatud kujul.

Paranduseelarve projekt nr 6/2021 kiidetakse heaks komisjoni esitatud kujul.

3.   Avaldused

3.1.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldus maksete assigneeringute kohta

Euroopa Parlament ja nõukogu kutsuvad komisjoni üles 2022. aastal jätkuvalt tähelepanelikult ja aktiivselt jälgima nii kehtiva kui ka eelmise mitmeaastase finantsraamistiku programmide (eelkõige alamrubriigi 2a ja maaelu arengu programmide) rakendamist. Selleks paluvad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjonil aegsasti esitada ajakohastatud arvandmed 2022. aasta maksete assigneeringute seisu ja prognooside kohta (võttes asjakohasel juhul arvesse liikmesriikide prognooside täpsemaks muutumist). Kui arvandmed näitavad, et 2022. aasta eelarvesse kirjendatud assigneeringud ei ole vajaduste katmiseks piisavad, paluvad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjonil niipea kui võimalik esitada sobiv lahendus, muu hulgas paranduseelarve projekt, et Euroopa Parlamendil ja nõukogul oleks põhjendatud vajaduste korral võimalik põhjendamatu viivituseta ja võimalikult kiiresti vastu võtta vajalikud otsused. Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad asjakohasel juhul arvesse küsimuse kiireloomulisust, lühendades otsuse tegemiseks ette nähtud kaheksanädalast ajavahemikku, kui seda peetakse vajalikuks. Sama kehtib mutatis mutandis, kui arvnäitajatest nähtub, et 2022. aasta eelarve assigneeringud on vajalikust suuremad.

3.2.   Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus Euroopa Liidu taasterahastu rahastamiskulude kohta 2022. aastal

Tänu praegustele soodsatele intressimääradele ja võttes arvesse Euroopa Liidu taasterahastu rahastamistoimingute seniseid kulusid sel aastal, saab Euroopa taasterahastu [eelarverida 06 04 01] rahastamiskuludeks kavandatud assigneeringuid vähendada, säilitades samal ajal täielikult suutlikkuse Euroopa taasterahastu tagastamatu komponendi rahastamiseks 2022. aastal.

Omavahendite otsuse artikli 5 lõikes 2 on sätestatud järgmine: „Põhisummade tagasimakseid alustatakse enne mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 perioodi lõppu miinimumsummas, kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud laenamisest tulenevateks intressimakseteks kasutamata summad seda võimaldavad, võttes nõuetekohaselt arvesse ELi toimimise lepingu artiklis 314 sätestatud menetlust.“

Omavahendite otsuse põhjenduses 20 on märgitud sedagi, et „summasid, mida ei ole kasutatud intressimakseteks, nagu on ette nähtud, kasutatakse ennetähtaegsete tagasimaksete tegemiseks enne mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 perioodi lõppu miinimumsummas, ja neid võib suurendada üle kõnealuse taseme, tingimusel et pärast 2021. aastat on kasutusele võetud uued omavahendid vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 311 kolmandas lõigus sätestatud menetlusele.“

Kuna põhisumma tagasimaksmine ei ole 2022. aastal võimalik, siis tehakse järgmist.

| — | 90 miljoni euro suurune summa, millest 70 miljonit eurot on juba kajastatud eelarveprojektis, lükatakse edasi 2027. aastale, mil seda saab kasutada kas intressimakseteks või ennetähtaegseteks tagasimakseteks. Selle summa edasilükkamist tasakaalustatakse programmi „EL tervise heaks“ vahendite vastava ettepoole toomisega. |
| --- | --- |

—

90 miljoni euro suurune summa, millest 70 miljonit eurot on juba kajastatud eelarveprojektis, lükatakse edasi 2027. aastale, mil seda saab kasutada kas intressimakseteks või ennetähtaegseteks tagasimakseteks. Selle summa edasilükkamist tasakaalustatakse programmi „EL tervise heaks“ vahendite vastava ettepoole toomisega.

| — | Ilma et see piiraks eelarvepädevate institutsioonide õigusi, lepivad Euroopa Parlament ja nõukogu kokku eelarvereal 06 04 01 olevate summade suurendamises 2024.–2027. aastal 224,7 miljoni euro võrra, tuginedes komisjoni ettepanekule ning lähtudes ennetähtaegsete tagasimaksete vajaduse ja võimaluste hindamisest, kasutades olemasolevaid varusid ja võttes kasutusele ühtse varuinstrumendi, järgides samas rubriigi 2b programmide finantsplaneeringut. |
| --- | --- |

—

Ilma et see piiraks eelarvepädevate institutsioonide õigusi, lepivad Euroopa Parlament ja nõukogu kokku eelarvereal 06 04 01 olevate summade suurendamises 2024.–2027. aastal 224,7 miljoni euro võrra, tuginedes komisjoni ettepanekule ning lähtudes ennetähtaegsete tagasimaksete vajaduse ja võimaluste hindamisest, kasutades olemasolevaid varusid ja võttes kasutusele ühtse varuinstrumendi, järgides samas rubriigi 2b programmide finantsplaneeringut.

Selle mehhanismiga tagatakse, et algses 2022. aasta finantsplaneeringus sisalduvat Euroopa taasterahastu eelarverea kogusummat kasutatakse mitmeaastases finantsraamistikus 2021–2027 intressimaksete või ennetähtaegsete tagasimaksete tegemiseks.

3.3.   Komisjoni ühepoolne avaldus eelarve konservatiivsuse kohta seoses Euroopa Liidu taasterahastu intressi-eelarvereaga

Komisjon tuletab meelde, et Euroopa Liidu taasterahastu intressi-eelarverida ([eelarverida 06 04 01]) kasutatakse NGEU rahastamis- ja likviidsuskulude tasumiseks, niivõrd kui need on seotud ELi eelarvega. Summasid, mida ei kasutata intressimaksete tegemiseks, kasutatakse võla ennetähtaegseks tagasimaksmiseks vastavalt omavahendite otsuse artikli 5 lõikele 2 ja põhjendusele 20.

Inflatsiooni kasv nõuab Euroopa Liidu taasterahastu intressi-eelarverea haldamisel suuremat eelarve konservatiivsust, sest on võimalik, et nominaalsed intressimäärad on kõrgemad, kui selle eelarverea kavandamisel eeldati.

Seetõttu teeb komisjon, et täita oma kohustusi, mis on sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 314 lõigetes 2, 5 ja 8, ettepaneku eelarvemeetmete kohta, mis vastuvõtmise korral tagavad, et algselt mitmeaastases finantsraamistikus 2021–2027 Euroopa Liidu taasterahastu eelarverea jaoks kavandatud kogusummat [14 976 miljonit eurot jooksevhindades] kasutatakse täielikult intressikulude maksmiseks või ennetähtaegsete tagasimaksete tegemiseks.

Komisjon annab eelarveprojekti esitades igal aastal aru Euroopa taasterahastu eelarverea kumulatiivse täitmise, Euroopa taasterahastu eelarvereale edasi lükatud summade ja selle eesmärgi saavutamiseks ühtse varuinstrumendi raames reserveeritud summade kohta.

3.4.   Euroopa Komisjoni ühepoolne avaldus laste vaesuse vastu võitlemise kohta Euroopa Sotsiaalfond+ raames

Laste vaesuse vastu võitlemine muutub veelgi olulisemaks, eriti COVID-19 kriisist taastumise kontekstis, ning sellele tuleb eraldada piisavalt vahendeid. Selleks nõutakse määruses (EL) 2021/1057, millega asutatakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+), et liikmesriigid eraldavad oma eelarve jagatud täitmist järgiva ESF+ haru vahenditest asjakohase summa lastegarantii rakendamiseks sihipäraste meetmete ja struktuursete reformide kaudu, mille eesmärk on toetada laste vaesuse vastu võitlemist. Kõik need liikmesriigid, kus vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate alla 18aastaste laste määr ületas ajavahemikul 2017–2019 liidu keskmist, peavad eraldama vähemalt 5 %.

Läbirääkimised 2021.–2027. aasta programmide üle komisjoni ja liikmesriikide vahel alles käivad ning täpsed summad, mis kavandatakse lastegarantii toetuseks kõigis liikmesriikides, selguvad pärast selle protsessi lõppu.

Kooskõlas nõukogu soovitusega, millega luuakse Euroopa lastegarantii (SWD(2021)62 final}), ning tuginedes liikmesriikide lastegarantii koordinaatorite ja sotsiaalkaitsekomitee aruannetele, annab komisjon korrapäraselt aru lastegarantii loomise soovituse rakendamise kohta. Samuti jälgib komisjon tähelepanelikult selle soovituse täitmist Euroopa poolaasta raames. Komisjon soovib rõhutada, et liikmesriigid võivad kavandada ka ESF+ määruses sätestatud miinimumnõuetest kaugemale ulatuvat lastegarantii rakendamise rahastamist. Nad võivad kasutada ka muid ELi vahendeid, näiteks taaste- ja vastupidavusrahastut, samuti liikmesriigi enda vahendeid.

3.5.   Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus kavatsuse kohta eraldada 2022. aastal solidaarsus- ja hädaabireservi ELSFi harust loodusõnnetuste jaoks maksimaalsed vahendid

Kolm institutsiooni tunnistavad, et 2021. aastal toimunud loodusõnnetuste erakordne ulatus paneb Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (ELSF) kaudu saada olevad vahendid surve alla. ELSFi rahastatakse eranditult solidaarsus- ja hädaabireservist, ilma et oleks võimalik kasutada muid rahastamisallikaid.

Lepituskomitee leppis kokku, et 2022. aasta eelarves suurendatakse rubriigi 6 humanitaarabi osa 211 miljoni euro võrra. Seetõttu on võimalik piirata ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. augustini 2022 solidaarsus- ja hädaabireservi rahastamispaketi kasutamist liiduvälisteks hädaolukordadeks, vabastades seega 1. septembril 2022 ELSFile täiendavad vahendid, mis on samaväärsed rubriigi 6 humanitaarabi suurendamise summaga. See võimaldab näidata üles maksimaalset solidaarsust loodusõnnetustest mõjutatud liikmesriikidega, suurendades samal ajal ELi eelarve suutlikkust reageerida kiiresti liiduvälistele hädaolukordadele.

3.6.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldus kontrollikoja ametikohtade loetelu suurendamise kohta

Euroopa Parlament ja nõukogu tunnistavad, et Euroopa Liidu taasterahastu toob kontrollikojale kaasa täiendava töökoormuse, mida ei saa täielikult korvata ümberpaigutamistega olemasoleva eelarve piires. Seetõttu on nad nõus kontrollikoja ametikohtade loetelu suurendamisega 2022. aastal 20 ametikoha võrra.

Euroopa Parlament ja nõukogu rõhutavad, kui oluliseks nad peavad kontrollikoja tööd, eelkõige seoses finants- ja vastavusaudititega, mida kontrollikoda teeb, et täita oma peamist ülesannet uurida, kas kõik tulud on laekunud ning kas kõik kulutused on tehtud seaduslikult ja korrektselt, mis on lahutamatult seotud tulemusaudititega, et uurida ELi eelarve haldamise ökonoomsust, tõhusust ja tulemuslikkust, mis moodustavad ühe mündi kaks külge. Eelarve usaldusväärne finantsjuhtimine on liidu legitiimsuse nurgakivi.

Sellega seoses peavad Euroopa Parlament ja nõukogu oluliseks, et kontrollikoda eraldaks nende põhiülesannete täitmiseks piisavalt vahendeid.

Üldiselt tunnistavad Euroopa Parlament ja nõukogu ka nende soovituste tähtsust, mida kontrollikoda annab ELi toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 teise lõigu alusel, märkides samas, et Euroopa Kohus on selgitanud, et selle sätte eesmärk on aidata parendada liidu finantsjuhtimist institutsioonidele ettekannete edastamise ja neile vastuste koostamisega.

Euroopa Parlament ja nõukogu paluvad kontrollikojal lisada tulevaste eelarvemenetluste töödokumentidesse ülevaate, kui palju töötajaid tegeles eelneval aastal finants-, vastavus- ja tulemusaudititega, ELi toimimise lepingu artikli 287 lõikel 4 põhineva tööga ja tugiteenustega.

3.7.   Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus pandeemia arenguga seotud läbivaatamise kohta 2022. aastal

Kolm institutsiooni lubavad vaadata 2022. aasta juuni lõpuks läbi pandeemiale reageerimise arengu, eelkõige seoses vaktsineerimisega rahvusvahelisel tasandil, ning kaaluvad selle põhjal komisjoni kavandatud vajalike meetmete võtmist.

3.8.   Komisjoni ühepoolne avaldus rände kohta

Võttes arvesse lähiaastatel prognoositavaid jätkuvaid vajadusi, kinnitab komisjon oma kavatsust tagada, et naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ (NDICI-GE) naabruse eraldisest ja vajaduse korral muudest vahenditest eraldatav keskmine iga-aastane rändetoetus lõunanaabrusele jääb vähemalt 2022. aastaks kavandatud tasemele

3.9.   Komisjoni ühepoolne avaldus rubriigi 7 kohta

Komisjon tuletab meelde, et rubriigi 7 finantsplaneering põhineb eeldusel, et institutsioonide töötajate arv püsib stabiilne. Komisjon märgib, et 2022. aasta eelarve ei ole selle eeldusega kooskõlas, ning rõhutab, et kasvavat inflatsiooni arvestades võib töötajate arvu suurenemine tulevikus hakata avaldama survet mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) rubriigile 7.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

---

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/151 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/151

---

P9_TA(2021)0466

Paranduseelarve projekt nr 5/2021 – Humanitaariabi andmine Türgis viibivatele pagulastele

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2021. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2021. aasta paranduseelarve projekti nr 5/2021 kohta – Humanitaarabi andmine Türgis viibivatele pagulastele (12444/2021 – C9-0380/2021 – 2021/0226(BUD))

(2022/C 224/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (1), eriti selle artiklit 44, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (1), eriti selle artiklit 44,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2021. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 18. detsembril 2020. aastal (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2021. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 18. detsembril 2020. aastal (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (3),

| — | võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/335/EL, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/335/EL, Euratom (5),

| — | võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 5/2021, mille komisjon võttis vastu 9. juulil 2021. aastal (COM(2021)0460), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 5/2021, mille komisjon võttis vastu 9. juulil 2021. aastal (COM(2021)0460),

| — | võttes arvesse 5. oktoobril 2021 vastu võetud ja 14. oktoobril 2021 Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 5/2021 kohta (12444/2021 – C9-0380/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 5. oktoobril 2021 vastu võetud ja 14. oktoobril 2021 Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 5/2021 kohta (12444/2021 – C9-0380/2021),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 94 ja 96, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 94 ja 96,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0327/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0327/2021),

| A. | arvestades, et paranduseelarve projekti nr 5/2021 eesmärk on ka edaspidi toetada Süüria kriisi tõttu Türgis viibivaid kõige haavatavamaid pagulasi, mis on esimene osa komisjoni ettepanekutest jätkata Süüria pagulaste ja vastuvõtvate kogukondade rahastamist Türgis, Jordaanias, Liibanonis ja piirkonna muudes osades; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paranduseelarve projekti nr 5/2021 eesmärk on ka edaspidi toetada Süüria kriisi tõttu Türgis viibivaid kõige haavatavamaid pagulasi, mis on esimene osa komisjoni ettepanekutest jätkata Süüria pagulaste ja vastuvõtvate kogukondade rahastamist Türgis, Jordaanias, Liibanonis ja piirkonna muudes osades;

| B. | arvestades, et komisjoni hinnangul on vaja 325 miljonit eurot, et laiendada hädaolukorra sotsiaalse turvavõrgu (ESSN) juhtprogrammi, mille raames tehakse igakuiseid rahaülekandeid rohkem kui 1,8 miljonile pagulasele, 2022. aasta märtsist 2023. aasta alguseni, mil programm läheb üle arenguabile; arvestades, et komisjon teeb ettepaneku rahastada see toetus nii, et 2021. aastal kasutatakse rubriigi 6 allesjäänud varu ning ülejäänud summa saadakse 2021. ja 2022. aasta humanitaarabi vahenditest. |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjoni hinnangul on vaja 325 miljonit eurot, et laiendada hädaolukorra sotsiaalse turvavõrgu (ESSN) juhtprogrammi, mille raames tehakse igakuiseid rahaülekandeid rohkem kui 1,8 miljonile pagulasele, 2022. aasta märtsist 2023. aasta alguseni, mil programm läheb üle arenguabile; arvestades, et komisjon teeb ettepaneku rahastada see toetus nii, et 2021. aastal kasutatakse rubriigi 6 allesjäänud varu ning ülejäänud summa saadakse 2021. ja 2022. aasta humanitaarabi vahenditest.

| C. | arvestades, et seetõttu on paranduseelarve projekti nr 5/2021 eesmärk võtta kulukohustuste assigneeringutena kasutusele 149,6 miljonit eurot, samas kui 2021. aastal täiendavaid maksete assigneeringuid ei taotleta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et seetõttu on paranduseelarve projekti nr 5/2021 eesmärk võtta kulukohustuste assigneeringutena kasutusele 149,6 miljonit eurot, samas kui 2021. aastal täiendavaid maksete assigneeringuid ei taotleta;

| 1. | võtab komisjoni esitatud paranduseelarve projekti nr 5/2021 teadmiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | juhib tähelepanu asjaolule, et rubriigi 6 ülemmäär näib olevat liiga madal, et reageerida suurtele kriisidele liidu naabruses ja maailmas kohe alates 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku esimesest aastast; väljendab muret selle pärast, et pagulaste edasist toetamist Türgis ei võetud arvesse ei praeguse mitmeaastase finantsraamistiku üle peetavatel läbirääkimistel ega ka naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendis „Globaalne Euroopa“; rõhutab, et praeguses olukorras ei saa liidu eelarve olla pagulaste edasise toetamise ainus rahastamisallikas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on veendunud, et liidu 2022. aasta üldeelarve lepitusmenetluse raames tuleks sõlmida ulatuslik kokkulepe, mis käsitleks Türgis ja laiemas piirkonnas asuvate pagulaste edasist toetamist liidu vahenditega 2021. aastal ja edaspidi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 5/2021 kohta heaks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 5/2021 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

(2)  ELT L 93, 17.3.2021.

(3)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11.

(4)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

(5)  ELT L 424, 15.12.2020, lk 1.

---

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/153 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/153

---

P9_TA(2021)0467

Paranduseelarve projekt nr 6/2021 – Täiendavad vaktsiinidoosid väikese või keskmisest väiksema sissetulekuga riikidele, ELi elanikkonnakaitse mehhanismi tugevdamine ning muud tulude ja kulude kohandused

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2021. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2021. aasta paranduseelarve projekti nr 6/2021 kohta – täiendavad vaktsiinidoosid väikese või keskmisest väiksema sissetulekuga riikidele, ELi elanikkonnakaitse mehhanismi tugevdamine ning muud tulude ja kulude kohandused (14038/2021 – C9-0425/2021 – 2021/0326(BUD))

(2022/C 224/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (1), eriti selle artiklit 44, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (1), eriti selle artiklit 44,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2021. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 18. detsembril 2020. aastal, (2) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2021. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 18. detsembril 2020. aastal, (2)

| — | võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027, (3) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027, (3)

| — | võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/335/EL, Euratom, (5) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/335/EL, Euratom, (5)

| — | võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 6/2021, mille komisjon võttis vastu 8. oktoobril 2021. aastal (COM(2021)0955), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 6/2021, mille komisjon võttis vastu 8. oktoobril 2021. aastal (COM(2021)0955),

| — | võttes arvesse lepituskomitee avaldust seoses ühisseisukohaga 2022. aasta üldeelarve sisu kohta, mis hõlmab ka paranduseelarve projekti nr 6/2021 vastuvõtmist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lepituskomitee avaldust seoses ühisseisukohaga 2022. aasta üldeelarve sisu kohta, mis hõlmab ka paranduseelarve projekti nr 6/2021 vastuvõtmist,

| — | võttes arvesse 23. novembril 2021 vastu võetud ja samal päeval Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 6/2021 kohta (14038/2021 – C9-0425/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. novembril 2021 vastu võetud ja samal päeval Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 6/2021 kohta (14038/2021 – C9-0425/2021),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 94 ja 96, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 94 ja 96,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0329/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0329/2021),

| A. | arvestades, et paranduseelarve projekti nr 6/2021 eesmärk on näha ette lisaassigneeringud, et kiirendada ülemaailmset vaktsineerimist, katta liidu elanikkonnakaitse mehhanismi kasutamisest ja kalandusalastest välislepingutest tulenevad kulud ning teha mõningaid kohandusi kuludes ja tuludes; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paranduseelarve projekti nr 6/2021 eesmärk on näha ette lisaassigneeringud, et kiirendada ülemaailmset vaktsineerimist, katta liidu elanikkonnakaitse mehhanismi kasutamisest ja kalandusalastest välislepingutest tulenevad kulud ning teha mõningaid kohandusi kuludes ja tuludes;

| B. | arvestades, et paranduseelarve projekt nr 6/2021 hõlmab eelkõige järgmisi elemente:






  — | suurendada naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ kulukohustuste ja maksete assigneeringuid 450 miljoni euro võrra, et COVID-19 ülemaailmse tõkestamise raames annetada väikese või keskmisest väiksema sissetulekuga riikidele järgmise aasta keskpaigaks 200 miljonit COVID-19 vaktsiinidoosi; |
| --- | --- | --- |

B.

arvestades, et paranduseelarve projekt nr 6/2021 hõlmab eelkõige järgmisi elemente:

—

suurendada naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ kulukohustuste ja maksete assigneeringuid 450 miljoni euro võrra, et COVID-19 ülemaailmse tõkestamise raames annetada väikese või keskmisest väiksema sissetulekuga riikidele järgmise aasta keskpaigaks 200 miljonit COVID-19 vaktsiinidoosi;

| — | suurendada liidu kodanikukaitse mehhanismi (rescEU) kulukohustuste assigneeringuid 57,8 miljoni euro võrra, et rahastada täiendavalt reageerimist uutele hädaolukordadele, sealhulgas repatrieerimislende Afganistanist, reageerimist hiljutisele maavärinale Haitil ja pooleliolevaid operatsioone, sealhulgas metsatulekahjud, mille kulud ületavad olemasolevaid vahendeid aasta lõpuni; |
| --- | --- |

—

suurendada liidu kodanikukaitse mehhanismi (rescEU) kulukohustuste assigneeringuid 57,8 miljoni euro võrra, et rahastada täiendavalt reageerimist uutele hädaolukordadele, sealhulgas repatrieerimislende Afganistanist, reageerimist hiljutisele maavärinale Haitil ja pooleliolevaid operatsioone, sealhulgas metsatulekahjud, mille kulud ületavad olemasolevaid vahendeid aasta lõpuni;

| — | suurendada kulukohustuste assigneeringuid säästva kalapüügi partnerluslepingute eelarvereal 3,5 miljoni euro võrra, võttes arvesse ajakohastatud eelarvevajadusi pärast Cooki saarte ja Mauritaaniaga uute protokollide üle peetud läbirääkimiste lõpuleviimist; |
| --- | --- |

—

suurendada kulukohustuste assigneeringuid säästva kalapüügi partnerluslepingute eelarvereal 3,5 miljoni euro võrra, võttes arvesse ajakohastatud eelarvevajadusi pärast Cooki saarte ja Mauritaaniaga uute protokollide üle peetud läbirääkimiste lõpuleviimist;

| — | kohandada eelarve liigendust tulenevalt liikmesriikide konkreetsetest taotlustest vahendite ümberpaigutamiseks vastavalt määruse (EL) 2021/1060 (6) (ühissätete määrus) artiklile 26; |
| --- | --- |

—

kohandada eelarve liigendust tulenevalt liikmesriikide konkreetsetest taotlustest vahendite ümberpaigutamiseks vastavalt määruse (EL) 2021/1060 (6) (ühissätete määrus) artiklile 26;

| — | ajakohastada eelarve tulupoolt, et võtta arvesse ringlusse võtmata plastpakendijäätmetel põhinevate omavahendite läbivaadatud prognoose; |
| --- | --- |

—

ajakohastada eelarve tulupoolt, et võtta arvesse ringlusse võtmata plastpakendijäätmetel põhinevate omavahendite läbivaadatud prognoose;

| C. | arvestades, et paranduseelarve projekti nr 6/2021 netomõju kuludele väljendub kulukohustuste assigneeringute suurenemises 473,5 miljoni euro võrra; arvestades, et komisjon ei taotle täiendavaid maksete assigneeringuid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et paranduseelarve projekti nr 6/2021 netomõju kuludele väljendub kulukohustuste assigneeringute suurenemises 473,5 miljoni euro võrra; arvestades, et komisjon ei taotle täiendavaid maksete assigneeringuid;

| 1. | võtab komisjoni esitatud paranduseelarve projekti nr 6/2021 teadmiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab heameelt ettepaneku üle tagada komisjoni presidendi poolt Euroopa Liidu olukorda käsitlenud kõnes lubatud 200 miljoni täiendava COVID-19 vaktsiinidoosi rahastamine ja võimalikult kiire toimetamine väikese või keskmisest väiksema sissetulekuga riikidesse; märgib, et Euroopa Parlament on tungivalt nõudnud ülemaailmse vaktsineerimiskampaania kiirendamist, eelkõige liidu 2022. aasta eelarve lugemisel; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 6/2021 kohta heaks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 6/2021 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

(2)  ELT L 93, 17.3.2021, lk 1.

(3)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11.

(4)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

(5)  ELT L 424, 15.12.2020, lk 1.

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

---

Neljapäev, 25. november 2021

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/155 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/155

---

P9_TA(2021)0471

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine –taotlus EGF/2021/001 ES/País Vasco metal – Hispaania

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Hispaania taotlus – EGF/2021/001 ES/País Vasco metal) (COM(2021)0618 – C9-0377/2021 – 2021/0316(BUD))

(2022/C 224/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0618 – C9-0377/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0618 – C9-0377/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/691, millega luuakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) koondatud töötajate toetuseks ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1309/2013 (1) (edaspidi „EGFi määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/691, millega luuakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) koondatud töötajate toetuseks ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1309/2013 (1) (edaspidi „EGFi määrus“),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (2), eriti selle artiklit 8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (2), eriti selle artiklit 8,

| — | võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (3), eriti selle punkti 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (3), eriti selle punkti 9,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0319/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0319/2021),

| A. | arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et anda lisaabi töötajatele, kes kannatavad globaliseerumise ning tehnoloogiliste ja keskkonnaalaste muutuste tagajärjel, näiteks maailmakaubanduses toimunud muutuste, kaubandusvaidluste, liidu kaubandussuhetes või siseturu koosseisus toimunud suurte muutuste tõttu ning finants- või majanduskriiside, samuti vähese CO2 heitega majandusele ülemineku või digiteerimise või automatiseerimise tagajärjel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et anda lisaabi töötajatele, kes kannatavad globaliseerumise ning tehnoloogiliste ja keskkonnaalaste muutuste tagajärjel, näiteks maailmakaubanduses toimunud muutuste, kaubandusvaidluste, liidu kaubandussuhetes või siseturu koosseisus toimunud suurte muutuste tõttu ning finants- või majanduskriiside, samuti vähese CO2 heitega majandusele ülemineku või digiteerimise või automatiseerimise tagajärjel;

| B. | arvestades, et Hispaania esitas taotluse EGF/2021/001 ES/País Vasco Metal, et saada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (EGF) rahalist toetust seoses taotluse vaatlusperioodil 2. juunist 2020 kuni 2. detsembrini 2020 Hispaanias NUTSi 2. tasandi piirkonnas País Vasco (ES21) 491 töötaja koondamisega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Hispaania esitas taotluse EGF/2021/001 ES/País Vasco Metal, et saada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (EGF) rahalist toetust seoses taotluse vaatlusperioodil 2. juunist 2020 kuni 2. detsembrini 2020 Hispaanias NUTSi 2. tasandi piirkonnas País Vasco (ES21) 491 töötaja koondamisega;

| C. | arvestades, et taotlus puudutab kokku 491 koondatud töötajat, kelle tegevus on lõppenud ning kellest 192 vabastati töölt kollektiivsete koondamiste käigus, millest andsid ametiasutustele teada kuus ettevõtet (4); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et taotlus puudutab kokku 491 koondatud töötajat, kelle tegevus on lõppenud ning kellest 192 vabastati töölt kollektiivsete koondamiste käigus, millest andsid ametiasutustele teada kuus ettevõtet (4);

| D. | arvestades, et taotlus põhineb EGFi määruse artikli 4 lõike 2 punkti b kohastel sekkumiskriteeriumidel, mille alusel on toetuse saamise tingimuseks vähemalt 200 töötaja koondamine kuuekuulise vaatlusperioodi jooksul ettevõtjate juures, kes tegutsevad samas NACE Revision 2 osa tasemel määratletud majandussektoris ja asuvad liikmesriigi NUTSi 2. tasandi ühes piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et taotlus põhineb EGFi määruse artikli 4 lõike 2 punkti b kohastel sekkumiskriteeriumidel, mille alusel on toetuse saamise tingimuseks vähemalt 200 töötaja koondamine kuuekuulise vaatlusperioodi jooksul ettevõtjate juures, kes tegutsevad samas NACE Revision 2 osa tasemel määratletud majandussektoris ja asuvad liikmesriigi NUTSi 2. tasandi ühes piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas;

| E. | arvestades, et COVID-19 pandeemia, Hispaanias 2020. aasta teises kvartalis rakendatud ranged liikumispiirangud ning sellest tulenenud tarne- ja toorainenappus on avaldanud riigi metallisektorile negatiivset mõju; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et COVID-19 pandeemia, Hispaanias 2020. aasta teises kvartalis rakendatud ranged liikumispiirangud ning sellest tulenenud tarne- ja toorainenappus on avaldanud riigi metallisektorile negatiivset mõju;

| F. | arvestades, et Baskimaal moodustab metalltoodete sektor 27,4 % selle tootmisharu kogulisandväärtusest (5), samas kui EL 28 keskmine on 18,8 % (6); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Baskimaal moodustab metalltoodete sektor 27,4 % selle tootmisharu kogulisandväärtusest (5), samas kui EL 28 keskmine on 18,8 % (6);

| G. | arvestades, et Hispaanias täheldati 2020. aastal (eelnenud aastaga võrreldes) rohkem kui 50 % suurust tootmise vähenemist 18 % metallisektori ettevõtetest, rohkem kui 50 % suurust käibe vähenemist 16 % ettevõtetest ning kolmandikus metallisektori ettevõtetest vähenes nii tootmine kui ka käive 30–50 % (7); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Hispaanias täheldati 2020. aastal (eelnenud aastaga võrreldes) rohkem kui 50 % suurust tootmise vähenemist 18 % metallisektori ettevõtetest, rohkem kui 50 % suurust käibe vähenemist 16 % ettevõtetest ning kolmandikus metallisektori ettevõtetest vähenes nii tootmine kui ka käive 30–50 % (7);

| H. | arvestades, et COVID-19 pandeemia ning selle sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgede tõttu otsustas komisjon EGFi kui erakorralise vahendi rolli tugevdada ja rõhutada (8) ning andis loa rahastada EGFist pandeemiaga otseselt seotud juhtumeid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et COVID-19 pandeemia ning selle sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgede tõttu otsustas komisjon EGFi kui erakorralise vahendi rolli tugevdada ja rõhutada (8) ning andis loa rahastada EGFist pandeemiaga otseselt seotud juhtumeid;

| I. | arvestades, et Hispaania annab aru selle kohta, kuidas ta järgib muutusteks ja restruktureerimiseks valmisolekut käsitlevas ELi kvaliteediraamistikus esitatud soovitusi (9), ning toob esile Baskimaa kutseõppekava, Baskimaa tööhõivestrateegia ja keskkonnahoidlike töökohtade programmi põhimõtteid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Hispaania annab aru selle kohta, kuidas ta järgib muutusteks ja restruktureerimiseks valmisolekut käsitlevas ELi kvaliteediraamistikus esitatud soovitusi (9), ning toob esile Baskimaa kutseõppekava, Baskimaa tööhõivestrateegia ja keskkonnahoidlike töökohtade programmi põhimõtteid;

| 1. | nõustub komisjoniga, et EGFi määruse artikli 4 lõike 2 punktis b sätestatud tingimused on täidetud ja Hispaanial on õigus saada kõnealuse määruse alusel 1 214 607 euro suurust rahalist toetust, mis moodustab 85 % kogukuludest (1 428 950 eurot), mis sisaldab individuaalsete teenuste kulusid summas 1 384 950 eurot ja EGFi rakendamisega seotud kulusid (10) summas 44 000 eurot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et Hispaania ametiasutused esitasid taotluse 25. juunil 2021 ning komisjon viis taotluse hindamise lõpule 7. oktoobril 2021 ja andis sellest samal päeval Euroopa Parlamendile teada; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et taotlus puudutab kokku 491 koondatud töötajat, kelle tegevus on lõppenud ning kellest 192 vabastati töölt kollektiivsete koondamiste käigus, millest andsid ametiasutustele teada kuus ettevõtet (11); märgib ühtlasi, et Hispaania eelduse kohaselt on kõigi abikõlblike toetusesaajate seast meetmetes osalejaid 300 (sihtrühma kuuluvad toetusesaajad); |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et koondamistel on töötajatele ja kogu Baskimaa piirkonnale tõenäoliselt suur sotsiaalne mõju, sest Baskimaa töötute arv suurenes 2020. aasta märtsist augustini 25 % (12), pikaajaline töötus moodustas 2021. aasta mais 55,6 % kogu töötusest (3,6 % võrra rohkem kui 2021. aasta jaanuaris) ning põhiharidusega või sellest madalama haridusega töötute osakaal oli 60,8 %; tuletab samuti meelde, et naiste ja meeste palgaerinevus on 22,6 % ja ajutise tööhõive määr on Baskimaa piirkonnas 25,8 %, mis on 11,6 % kõrgem kui liidu keskmine, mis on 14,2 %; |
| --- | --- |

4.

| 5. | juhib tähelepanu sellele, et enamik koondatud töötajaid on jõudnud oma karjääri teise poolde ja neil on madal kvalifikatsioonitase; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et Hispaania alustas sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalsete teenuste osutamist 11. juunil 2021 ja et EGFist rahalise toetuse saamise tingimustele vastab seega ajavahemik alates 11. juunist 2021 kuni 24 kuu möödumiseni rahastamisotsuse jõustumise kuupäevast; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuletab meelde, et koondatud töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele otsuse alusel osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest: profileerimissessioonid, kutsenõustamine, tööotsingute toetamine, ettevõtte loomise toetamine ja/või sellele kaasaaitamine, ümberõpe, täiendusõpe ja töökohapõhine kutseõpe ning osalemistoetused; meetmed kavandati nii, et need oleksid kooskõlas Hispaania ringmajanduse strateegiaga, ja koolitus aitab selles tööstusharus kaasa digipöördele; |
| --- | --- |

7.

| 8. | märgib, et Hispaania hakkas EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 1. veebruaril 2021 ning ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulud on EGFi rahalise toetuse jaoks rahastamiskõlblikud seega alates 1. veebruarist 2021 kuni 31 kuu möödumiseni rahastamisotsuse jõustumise kuupäevast; |
| --- | --- |

8.

| 9. | väljendab heameelt selle üle, et Hispaania konsulteeris kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketi koostamisel sotsiaalpartneritega (13); sotsiaalpartnerite kaasamine tagati nende esindatusega Lanbide juhatuses, mis koosneb piirkondliku valitsuse, ametiühingute ja tööandjate organisatsioonide esindajatest; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab heameelt selle üle, et individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett aitab levitada digitööstuse ajastul ressursitõhusas majanduses nõutavaid horisontaalseid oskusi kooskõlas EGFi määruse artikli 7 lõikega 2; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuletab meelde, et kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud ega asenda passiivseid sotsiaalkaitsemeetmeid; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et Hispaania ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest; |
| --- | --- |

12.

| 13. | võtab teadmiseks Hispaania teate, et rahalist toetust haldavad ja kontrollivad samad asutused, kes haldavad ja kontrollivad Euroopa Sotsiaalfondist rahastatavaid meetmeid; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kordab, et selleks, et EGFi toetus oleks täissummas täiendav, ei tohi see asendada meetmeid, mida äriühingud peavad võtma riigisisese õiguse ja kollektiivlepingute kohaselt, ega EGFi toetuse saajatele mõeldud hüvitisi ega nende õigusi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

15.

| 16. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  ELT L 153, 3.5.2021, lk 48.

(2)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11.

(3)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

(4)  Auxiliar Troquelería SL, Calderería del Oria, Matricería Deusto, Mecanizados de la Industria Vasca SLU, Taller Mecanizado Pablo López Lacalle SL, Tratamientos Superficiales Iontech SA.

(5)  https://es.statista.com/estadisticas/1220166/porcentaje-del-vab-total-en-espana-por-sector/

(6)  https://www.eustat.eus/elementos/El-32-del-VAB-industrial-esta-generado-por-sectores-de-nivel-tecnologico-alto-o-medio-alto-en-2019/not0018911_c.html

(7)  Aruanne COVID-19 majandusliku mõju kohta metallisektorile. Oktoober 2020- https://atra.gal/files/noticias/Archivos_3680.pdf

(8)  COM(2020)0442.

(9)  COM(2013)0882.

(10)  Kooskõlas EGF määruse artikli 7 lõikega 5.

(11)  Auxiliar Troquelería SL, Calderería del Oria, Matricería Deusto, Mecanizados de la Industria Vasca SLU, Taller Mecanizado Pablo López Lacalle SL, Tratamientos Superficiales Iontech SA.

(12)  Avance de los datos del mercado laboral del año 2020 (2020. aasta tööturuandmed).

(13)  Taotluse kiitis 2. juulil 2021 heaks Baskimaa riiklik tööhõiveamet Lanbide (sotsiaalpartnerid kuuluvad juhatusse). Samuti toimusid 19. jaanuaril ja 2. veebruaril 2021 kohtumised äriühingutega Federación Vizcaína de Empresas del Metal (Biskaia metalliettevõtjate liit), Asociación de Empresas de Guipúzcoa – ADEGI (Gupúzcoa ettevõtjate ühendus) ja SEA-Empresas Alavesas (Alava ettevõtjate ühendused).

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Hispaania taotlus – EGF/2021/001 ES/País Vasco metal)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2021/2159).

---

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/159 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/159

---

P9_TA(2021)0475

Filipiinide ühinemine rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga *

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse Euroopa Liidu liikmesriikidel anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Filipiinide ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga (COM(2021)0359 – C9-0361/2021 – 2021/0178(NLE))

(Konsulteerimine)

(2022/C 224/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (COM(2021)0359), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (COM(2021)0359),

| — | võttes arvesse rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooni artikli 38 neljandat lõiku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooni artikli 38 neljandat lõiku,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõiget 3 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti b, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0361/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõiget 3 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti b, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0361/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu arvamust (1), mille kohaselt kuulub rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemiseks nõusoleku andmine Euroopa Liidu ainupädevusse välisasjades, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu arvamust (1), mille kohaselt kuulub rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemiseks nõusoleku andmine Euroopa Liidu ainupädevusse välisasjades,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 82 ja artikli 114 lõiget 8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 82 ja artikli 114 lõiget 8,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0300/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0300/2021),

| 1. | kiidab heaks loa andmise Euroopa Liidu liikmesriikidele anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Filipiinide ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Haagi Rahvusvahelise Eraõiguse Konverentsi alalisele büroole. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Euroopa Kohtu 14. oktoobri 2014. aasta arvamus, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/160 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/160

---

P9_TA(2021)0476

Jamaica ühinemine rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga *

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse liikmesriikidel anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Jamaica ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga (COM(2021)0363 – C9-0334/2021 – 2021/0179(NLE))

(Konsulteerimine)

(2022/C 224/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (COM(2021)0363), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (COM(2021)0363),

| — | võttes arvesse rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooni artikli 38 neljandat lõiku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooni artikli 38 neljandat lõiku,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõiget 3 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti b, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0334/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõiget 3 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti b, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0334/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu arvamust (1), mille kohaselt kuulub rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemiseks nõusoleku andmine Euroopa Liidu ainupädevusse välisasjades, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu arvamust (1), mille kohaselt kuulub rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemiseks nõusoleku andmine Euroopa Liidu ainupädevusse välisasjades,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 82 ja artikli 114 lõiget 8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 82 ja artikli 114 lõiget 8,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0299/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0299/2021),

| 1. | kiidab heaks loa andmise Euroopa Liidu liikmesriikidele anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Jamaica ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Haagi Rahvusvahelise Eraõiguse Konverentsi alalisele büroole. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Euroopa Kohtu 14. oktoobri 2014. aasta arvamus, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/161 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/161

---

P9_TA(2021)0477

Boliivia ühinemine rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga *

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse Euroopa Liidu liikmesriikidel anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Boliivia ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga (COM(2021)0369 – C9-0336/2021 – 2021/0183(NLE))

(Konsulteerimine)

(2022/C 224/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (COM(2021)0369), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (COM(2021)0369),

| — | võttes arvesse rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooni artikli 38 neljandat lõiku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooni artikli 38 neljandat lõiku,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõiget 3 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti b, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0336/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõiget 3 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti b, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0336/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu arvamust (1), mille kohaselt kuulub rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemiseks nõusoleku andmine Euroopa Liidu ainupädevusse välisasjades, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu arvamust (1), mille kohaselt kuulub rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemiseks nõusoleku andmine Euroopa Liidu ainupädevusse välisasjades,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 82 ja artikli 114 lõiget 8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 82 ja artikli 114 lõiget 8,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0307/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0307/2021),

| 1. | kiidab heaks loa andmise Euroopa Liidu liikmesriikidele anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Boliivia ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Haagi Rahvusvahelise Eraõiguse Konverentsi alalisele büroole. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Euroopa Kohtu 14. oktoobri 2014. aasta arvamus, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/162 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/162

---

P9_TA(2021)0478

Pakistani ühinemine rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga *

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse Euroopa Liidu liikmesriikidel anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Pakistani ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga (COM(2021)0368 – C9-0335/2021 – 2021/0182(NLE))

(Konsulteerimine)

(2022/C 224/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (COM(2021)0368), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (COM(2021)0368),

| — | võttes arvesse rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooni artikli 38 neljandat lõiku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooni artikli 38 neljandat lõiku,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõiget 3 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti b, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0335/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõiget 3 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti b, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0335/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu arvamust (1), mille kohaselt kuulub rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemiseks nõusoleku andmine Euroopa Liidu ainupädevusse välisasjades, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu arvamust (1), mille kohaselt kuulub rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemiseks nõusoleku andmine Euroopa Liidu ainupädevusse välisasjades,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 82 ja artikli 114 lõiget 8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 82 ja artikli 114 lõiget 8,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0308/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0308/2021),

| 1. | kiidab heaks loa andmise Euroopa Liidu liikmesriikidele anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Pakistani ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Haagi Rahvusvahelise Eraõiguse Konverentsi alalisele büroole. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Euroopa Kohtu 14. oktoobri 2014. aasta arvamus, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/163 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/163

---

P9_TA(2021)0479

Tuneesia ühinemine rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga *

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2021. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse liikmesriikidel anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Tuneesia ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga (COM(2021)0371 – C9-0337/2021 – 2021/0198(NLE))

(Konsulteerimine)

(2022/C 224/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (COM(2021)0371), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (COM(2021)0371),

| — | võttes arvesse rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooni artikli 38 neljandat lõiku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooni artikli 38 neljandat lõiku,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõiget 3 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti b, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0337/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõiget 3 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti b, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0337/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu arvamust (1), mille kohaselt kuulub rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemiseks nõusoleku andmine Euroopa Liidu ainupädevusse välisasjades, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu arvamust (1), mille kohaselt kuulub rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga ühinemiseks nõusoleku andmine Euroopa Liidu ainupädevusse välisasjades,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 82 ja artikli 114 lõiget 8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 82 ja artikli 114 lõiget 8,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0309/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0309/2021),

| 1. | kiidab heaks loa andmise Euroopa Liidu liikmesriikidele anda Euroopa Liidu huvides nõusolek Tuneesia ühinemiseks rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Haagi Rahvusvahelise Eraõiguse Konverentsi alalisele büroole. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Euroopa Kohtu 14. oktoobri 2014. aasta arvamus, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---