# Den Europæiske Unions C 233/2022

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 233 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 65. årgang16. juni 2022 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 233

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

65. årgang16. juni 2022

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 233/01 | Meddelelse fra Kommissionen om retningslinjer for adgang til arbejdsmarkedet, erhvervsuddannelse og voksenundervisning for mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine | 1 |

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2022/C 233/01

Meddelelse fra Kommissionen om retningslinjer for adgang til arbejdsmarkedet, erhvervsuddannelse og voksenundervisning for mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine

1

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK |
| 2022/C 233/02 | Den Europæiske Centralbanks Udtalelse af 24. marts 2022 om forslag til ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013, for så vidt angår krav vedrørende kreditrisiko, kreditværdijusteringsrisiko, operationel risiko, markedsrisiko og den nedre grænse for output (CON/2022/11) | 14 |
| 2022/C 233/03 | Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 11. april 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om foranstaltninger til sikring af et højt fælles cybersikkerhedsniveau i hele Unionen og om ophævelse af direktiv (EU) 2016/1148 (CON/2022/14) | 22 |

III   Forberedende retsakter

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK

2022/C 233/02

Den Europæiske Centralbanks Udtalelse af 24. marts 2022 om forslag til ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013, for så vidt angår krav vedrørende kreditrisiko, kreditværdijusteringsrisiko, operationel risiko, markedsrisiko og den nedre grænse for output (CON/2022/11)

14

2022/C 233/03

Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 11. april 2022 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om foranstaltninger til sikring af et højt fælles cybersikkerhedsniveau i hele Unionen og om ophævelse af direktiv (EU) 2016/1148 (CON/2022/14)

22

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2022/C 233/04 | Rådets afgørelse af 13. juni 2022 om udnævnelse af fire medlemmer af bestyrelsen for Det Europæiske Lægemiddelagentur | 26 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 233/05 | Euroens vekselkurs — 15. juni 2022 | 28 |
| 2022/C 233/06 | Oversigt over Europa-Kommissionens afgørelser om godkendelser af markedsføring med henblik på anvendelse og/eller om godkendelser af anvendelse af stoffer, der er opført i bilag XIV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH)
  (Offentliggjort i henhold til artikel 64, stk. 9, i forordning (EF) nr. 1907/2006)
   (
  1
  ) | 29 |
| 2022/C 233/07 | Oversigt over Europa-Kommissionens afgørelser om godkendelser af markedsføring med henblik på anvendelse og/eller om godkendelser af anvendelse af stoffer, der er opført i bilag XIV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH)
  (Offentliggjort i henhold til artikel 64, stk. 9, i forordning (EF) nr. 1907/2006)
   (
  1
  ) | 30 |
| 2022/C 233/08 | Forklarende bemærkninger til Den Europæiske Unions kombinerede nomenklatur | 31 |
| 2022/C 233/09 | Forklarende bemærkninger til Den Europæiske Unions kombinerede nomenklatur | 33 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2022/C 233/10 | Meddelelse i henhold til artikel 13 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF om sanering og likvidation af kreditinstitutter i forbindelse med afvikling og efterfølgende likvidation af Sberbank Europe AG (østrigsk kreditinstitut under likvidation) | 34 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2022/C 233/04

Rådets afgørelse af 13. juni 2022 om udnævnelse af fire medlemmer af bestyrelsen for Det Europæiske Lægemiddelagentur

26

Europa-Kommissionen

2022/C 233/05

Euroens vekselkurs — 15. juni 2022

28

2022/C 233/06

Oversigt over Europa-Kommissionens afgørelser om godkendelser af markedsføring med henblik på anvendelse og/eller om godkendelser af anvendelse af stoffer, der er opført i bilag XIV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH)
  (Offentliggjort i henhold til artikel 64, stk. 9, i forordning (EF) nr. 1907/2006)
   (
  1
  )

(Offentliggjort i henhold til artikel 64, stk. 9, i forordning (EF) nr. 1907/2006

1

29

2022/C 233/07

Oversigt over Europa-Kommissionens afgørelser om godkendelser af markedsføring med henblik på anvendelse og/eller om godkendelser af anvendelse af stoffer, der er opført i bilag XIV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH)
  (Offentliggjort i henhold til artikel 64, stk. 9, i forordning (EF) nr. 1907/2006)
   (
  1
  )

(Offentliggjort i henhold til artikel 64, stk. 9, i forordning (EF) nr. 1907/2006

1

30

2022/C 233/08

Forklarende bemærkninger til Den Europæiske Unions kombinerede nomenklatur

31

2022/C 233/09

Forklarende bemærkninger til Den Europæiske Unions kombinerede nomenklatur

33

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2022/C 233/10

Meddelelse i henhold til artikel 13 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF om sanering og likvidation af kreditinstitutter i forbindelse med afvikling og efterfølgende likvidation af Sberbank Europe AG (østrigsk kreditinstitut under likvidation)

34

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor |
| 2022/C 233/11 | Meddelelse om almindelig udvælgelsesprøve | 35 |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 233/12 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.10748 – MACQUARIE / BCI / NATIONAL GRID / NATIONAL GRID GAS) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 36 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 233/13 | Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af en varespecifikation i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 38 |

V   Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor

2022/C 233/11

Meddelelse om almindelig udvælgelsesprøve

35

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2022/C 233/12

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.10748 – MACQUARIE / BCI / NATIONAL GRID / NATIONAL GRID GAS) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

36

ANDET

Europa-Kommissionen

2022/C 233/13

Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af en varespecifikation i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

38

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 16.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 233/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 233/1

---

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

om retningslinjer for adgang til arbejdsmarkedet, erhvervsuddannelse og voksenundervisning for mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine

(2022/C 233/01)

1.   INDLEDNING

Siden begyndelsen af Ruslands angrebskrig mod Ukraine er mere end 6,5 mio. mennesker flygtet fra Ukraine og er kommet til EU. Ca. 3 mio. mennesker har anmodet om midlertidig beskyttelse, og langt de fleste er kvinder med børn (1). Ifølge de foreliggende oplysninger er kun et relativt lille antal personer i den erhvervsaktive alder kommet ind på EU’s arbejdsmarked eller registreret hos offentlige arbejdsformidlinger. Dette kan skyldes fysiske eller psykiske traumer, igangværende akklimatisering i værtsmedlemsstaterne, manglende oplysninger om muligheder eller andre hindringer (f.eks. sprogbarrierer og børnepasning).

Trods den usikkerhed, der hersker om antallet af mennesker, der sandsynligvis vil blive i EU, og antallet af mennesker, som ønsker at vende tilbage, forventes antallet af mennesker, som ønsker at komme ind på arbejdsmarkedet i medlemsstaterne, at stige.

Det er vigtigt med hurtig og effektiv integration på arbejdsmarkedet både for værtssamfundene og for de mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine, da de vil kunne genopbygge deres liv og fortsat udvikle deres færdigheder. Det vil være til gavn for de berørte personer, for EU og senere for genopbygningen af Ukraine.

I denne meddelelse præsenteres de politiske retningslinjer for medlemsstaternes tiltag vedrørende adgang til arbejdsmarkedet, erhvervsuddannelse og voksenundervisning for mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine.

Disse retningslinjer supplerer og bygger på de tiltag, som allerede er foretaget på EU-plan, og som har til formål at støtte de mennesker, der ankommer til EU. Den 4 marts 2022 blev Rådets gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/382 (2) om konstatering af massetilstrømning af fordrevne personer fra Ukraine som omhandlet i artikel 5 i direktiv 2001/55/EF (»direktivet om midlertidig beskyttelse«) og deraf følgende indførelse af midlertidig beskyttelse (3) vedtaget. Kommissionen præsenterede de operationelle retningslinjer for gennemførelsen af denne afgørelse den 21. marts (4) (»operationelle retningslinjer«), en meddelelse om modtagelse af dem, der flygter fra krigen i Ukraine den 23. marts (5) (»meddelelsen af 23. marts«) samt Kommissionens henstilling om anerkendelse af kvalifikationer for personer, der flygter fra Ruslands invasion af Ukraine den 5. april (6) (»henstilling om anerkendelse af kvalifikationer«). På den ekstraordinære samling i Rådet for Retlige og Indre Anliggender den 28. marts præsenterede Kommissionen i samarbejde med det franske formandskab for Rådet en 10-punktsplan for en bedre europæisk koordinering om modtagelsen af mennesker på flugt fra krigen i Ukraine (7). Disse nøgledokumenter skal opdateres efter behov for at afspejle ændrede forhold og hvis det er nyttigt med supplerende retningslinjer.

Personer, der er omfattet af midlertidig beskyttelse, har ret til at få adgang til EU’s arbejdsmarked, erhvervsuddannelse og voksenundervisning. I sin meddelelse af 23. marts opfordrede Kommissionen medlemsstaterne til at give adgang til arbejdsmarkedet og til at udvide bestemmelserne i artikel 12 i direktivet om midlertidig beskyttelse til også at omfatte personer, der er omfattet af tilstrækkelig beskyttelse i henhold til national ret, jf. artikel 2, stk. 2, i Rådets gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/382 (»tilstrækkelig beskyttelse i henhold til national ret«). På samme måde opfordrer Kommissionen med denne meddelelse medlemsstaterne til, så vidt muligt, at udvide bestemmelserne vedrørende erhvervsuddannelse og voksenundervisning i artikel 14 i direktivet om midlertidig beskyttelse til også at omfatte personer, der er omfattet af tilstrækkelig beskyttelse i henhold til national ret. Denne meddelelse henviser derfor til mennesker, som flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine, og som har ret til midlertidig beskyttelse i henhold til direktivet om midlertidig beskyttelse, og mennesker, der har ret til tilstrækkelig beskyttelse under national ret.

Kommissionen udveksler gennem en bred vifte af kanaler med nationale myndigheder, arbejdsmarkedsparter, den private sektor og civilsamfundsorganisationer, der deltager i modtagelse og integration af mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine. Solidaritetsplatformen (8) koordinerer samarbejdet mellem medlemsstaterne, f.eks. vedrørende kortlægning af behov, ressourcer, modtagelseskapacitet og overførsler, med særlig vægt på behovene hos de mest sårbare, navnlig børn. Kommissionen har oprettet et flersproget websted med oplysninger til mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine, om deres rettigheder, muligheder og procedurer, som skal følges, når de ankommer til EU (9). Endvidere sikrer en række initiativer på EU-plan, at medlemsstaterne kan gøre fuld brug af tilgængelige EU-midler, navnlig som en del af »samhørighedsaktionen for flygtninge i Europa« (CARE-initiativet) (10).

Antallet af personer, der er ankommet, og den hastighed, hvormed de er ankommet, er uden fortilfælde og kræver en effektiv indsats på alle niveauer. Dette dokument har til formål at yde politisk vejledning til medlemsstaterne med henblik på at lette integrationen på arbejdsmarkedet af mennesker, der ankommer fra Ukraine. Det skitserer konkrete tiltag, som medlemsstaterne kan foretage på baggrund af indhøstede erfaringer og bedste praksis indsamlet i de seneste måneder og siden migrationskrisen i 2015-2016. Vellykket integration på arbejdsmarkedet afhænger også af de tiltag, der er foretaget på andre områder, såsom adgang til indkvartering, sundhedspleje (herunder også mental og reproduktiv sundhedspleje), social beskyttelse og sociale ydelser samt, for forældre, førskoleundervisning, børnepasning og skoleuddannelse. De tiltag, som Kommissionen foretager på alle disse områder, (11) supplerer hinanden.

Medlemsstaterne opfordres til gennemføre retningslinjerne i nærværende meddelelse i overensstemmelse med principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder (12), som er af afgørende betydning for retfærdige og velfungerende arbejdsmarkeder og sociale beskyttelsessystemer i Europa. Mange tiltag i Kommissionens handlingsplan for integration og inklusion for 2021-27 (13) er særligt relevante for mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine. Der bør også lægges særlig vægt på ikkeforskelsbehandling og særlige sårbarheder hos bestemte grupper med større risiko for forskelsbehandling, herunder romaer og mennesker med en racemæssig eller etnisk minoritetsbaggrund, personer med handicap og personer fra LGBTIQ-samfundet.

EU vil fortsætte sit samarbejde med de ukrainske myndigheder for at støtte foranstaltninger til at sikre, at mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine, kan udøve deres rettigheder. Den ukrainske diaspora i EU spiller en særlig rolle med henblik på at støtte de mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine.

Image 1
  2.   ADGANG TIL ARBEJDSMARKEDET OG UDDANNELSE

2.1.   Beskæftigelse og selvstændig virksomhed

Hurtig og effektiv adgang til og integration på arbejdsmarkedet er af afgørende betydning for mennesker, som flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine, og som gerne vil arbejde. De kan søge lønnet beskæftigelse eller udøve selvstændig virksomhed, hvilket også giver dem mulighed for at være økonomisk uafhængige, genopbygge deres liv og bidrage til og integrere sig i lokalsamfundet, mens de opholder sig i EU. Dette vil være til gavn for de berørte personer, for EU og senere for genopbygningen af Ukraine.

Det skal være tilladt for personer, der er omfattet af midlertidig beskyttelse, at søge lønnet beskæftigelse eller udøve selvstændig virksomhed under overholdelse af de regler, der gælder for deres erhverv. Medlemsstaterne kan af arbejdsmarkedspolitiske årsager give fortrinsret til EU-borgere og statsborgere fra lande, der er bundet af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, samt til tredjelandsstatsborgere med lovligt ophold, der modtager arbejdsløshedsunderstøttelse. Medlemsstaternes almindelige lovgivning om aflønning, adgang til sociale sikringsordninger i forbindelse med arbejde som lønmodtager eller selvstændig erhvervsdrivende og andre ansættelsesvilkår finder anvendelse.

I sin meddelelse af 23. marts anbefalede Kommissionen, at medlemsstaterne fortolker retten til adgang til EU’s arbejdsmarked, som er fastsat i direktivet om midlertidig beskyttelse, på den bredest mulige måde og kun anvender undtagelser fra den frie bevægelighed på det indre marked under behørigt begrundede omstændigheder Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til også at give adgang til deres arbejdsmarkeder for personer, der er omfattet af tilstrækkelig beskyttelse i henhold til national ret. I henstillingen om anerkendelse af kvalifikationer henstillede Kommissionen også til, at medlemsstaterne ikke indfører eller opretholder krav om, at virksomheder skal bevise, at de ikke kunne ansætte en EU-borger, før de rekrutterer en person, der er omfattet af midlertidig beskyttelse.

Det er også vigtigt at undgå udnyttelse og sort arbejde. Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed støtter udvekslingen af bedste praksis via platformen til bekæmpelse af sort arbejde (14) for at bekæmpe mulig udnyttelse eller udbytning af arbejdskraft. I de seneste år har platformen fremmet en helhedsorienteret tilgang, som kombinerer forebyggende foranstaltninger (bl.a. oplysningsaktiviteter) og sanktioner efter arbejdspladsinspektioner (15).

Offentlige arbejdsformidlinger spiller en vigtig rolle i forbindelse med integrering af mennesker på arbejdsmarkedet, idet de giver information til de mennesker, som ankommer, og fungerer som formidlere mellem jobsøgende og arbejdsgivere. De samarbejder og koordinerer tiltag med andre aktører, bl.a. andre nationale administrationer, kommuner, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationer, herunder migrantorganisationer og ukrainske diasporaorganisationer, for at sikre rettidig og målrettet støtte. De offentlige arbejdsformidlinger er også centrale leverandører af Eures’ tjenester (16), hvoraf visse kan anvendes af personer, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine. Kommissionen er klar til yderligere at lette udvekslingen og samarbejdet på disse områder gennem det europæiske netværk af offentlige arbejdsformidlinger.

| Undersøgelse af offentlige arbejdsformidlinger: | |
| --- | --- |

Undersøgelse af offentlige arbejdsformidlinger:

Image 2

I marts 2022 iværksatte Kommissionen en undersøgelse blandt offentlige arbejdsformidlinger, som viste, at de hurtigt har tilpasset relevante processer gennem onlineoplysninger på flere sprog (undertiden også på ukrainsk) og særlige rådgivere. I visse lande har de offentlige arbejdsformidlinger oprettet særlige filialer for jobsøgende, der er flygtet fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine, og averterer i visse tilfælde med jobtilbud specifikt til disse jobsøgende. Visse offentlige arbejdsformidlinger er allerede til stede på modtagecentrene, og visse deltager i fælles hjælpegrupper eller taskforcer til fordel for mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine. Mange offentlige arbejdsformidlinger har i de seneste år fået betragtelig erfaring med registrering, profilering og støtte til integrationen af asylsøgere og flygtninge på arbejdsmarkedet og opfordres derfor til at samarbejde og udveksle god praksis gennem det europæiske netværk af offentlige arbejdsformidlinger.

Kommissionen samarbejder også med arbejdsmarkedets parter gennem det europæiske partnerskab for integration (17) for at fremme integrationen på arbejdsmarkedet af mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine. Medlemsstaterne opfordres også til at anlægge en tilgang med inddragelse af flere interessenter på nationalt plan og arbejdsmarkedets parter, da de er nøglen til at sikre effektiv skabelse og tilgængelighed af muligheder for beskæftigelse og selvstændig virksomhed med den nødvendige støtte.

| Når medlemsstaterne træffer foranstaltninger vedrørende adgang til beskæftigelse og selvstændig virksomhed, opfordrer Kommissionen dem til at::






  — | Stille oplysninger til rådighed:







  — | Om tilgængelig støtte til mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine. Dette ligger uden for den retlige forpligtelse til at oplyse dem om deres rettigheder og om støtte i form af erhvervsvejledning, rådgivning, mentorordninger, beskyttelse mod forskelsbehandling (navnlig af gravide og småbørnsforældre) og foranstaltninger til opnåelse af balance mellem arbejdsliv og privatliv. Denne slags oplysninger kunne medtages i det dokument, der skal fremlægges i henhold til artikel 9 i direktivet om midlertidig beskyttelse, ideelt set på modtagerens sprog, og ligeledes stilles til rådighed via særlige websteder, apps eller oplysningsmaterialer. Medlemsstaterne opfordres til at stille et lignende dokument og lignende oplysninger til rådighed også for mennesker, der er berettiget til tilstrækkelig beskyttelse under national ret. |
| --- | --- | --- |

Image 3
  Når medlemsstaterne træffer foranstaltninger vedrørende adgang til beskæftigelse og selvstændig virksomhed, opfordrer Kommissionen dem til at::

—

Stille oplysninger til rådighed:

—

Om tilgængelig støtte til mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine. Dette ligger uden for den retlige forpligtelse til at oplyse dem om deres rettigheder og om støtte i form af erhvervsvejledning, rådgivning, mentorordninger, beskyttelse mod forskelsbehandling (navnlig af gravide og småbørnsforældre) og foranstaltninger til opnåelse af balance mellem arbejdsliv og privatliv. Denne slags oplysninger kunne medtages i det dokument, der skal fremlægges i henhold til artikel 9 i direktivet om midlertidig beskyttelse, ideelt set på modtagerens sprog, og ligeledes stilles til rådighed via særlige websteder, apps eller oplysningsmaterialer. Medlemsstaterne opfordres til at stille et lignende dokument og lignende oplysninger til rådighed også for mennesker, der er berettiget til tilstrækkelig beskyttelse under national ret.

| — | Om rettigheder for personer, der er omfattet af midlertidig eller tilstrækkelig beskyttelse under national ret, til integrationsservicecentre, lokale myndigheder, socialsikringsinstitutioner, potentielle arbejdsgivere og arbejdsmarkedets parter. Dette kan ske gennem oplysning og uddannelse og ved at opfordre til deltagelse i initiativer på EU-plan, f.eks. pagten for færdigheder (18). |
| --- | --- |

—

Om rettigheder for personer, der er omfattet af midlertidig eller tilstrækkelig beskyttelse under national ret, til integrationsservicecentre, lokale myndigheder, socialsikringsinstitutioner, potentielle arbejdsgivere og arbejdsmarkedets parter. Dette kan ske gennem oplysning og uddannelse og ved at opfordre til deltagelse i initiativer på EU-plan, f.eks. pagten for færdigheder (18).

| — | Fremme integrationen på arbejdsmarkedet af mennesker, der er omfattet af midlertidig beskyttelse, og, hvis det er relevant, af tilstrækkelig beskyttelse under national ret ved at:






  — | Opfordre mennesker, der ankommer til EU, til med det samme at tilmelde sig hos de lokale offentlige arbejdsformidlinger, dvs. ved at fremlægge disse oplysninger ved ankomsten eller på modtagecentrene. |
| --- | --- | --- |

—

Fremme integrationen på arbejdsmarkedet af mennesker, der er omfattet af midlertidig beskyttelse, og, hvis det er relevant, af tilstrækkelig beskyttelse under national ret ved at:

—

Opfordre mennesker, der ankommer til EU, til med det samme at tilmelde sig hos de lokale offentlige arbejdsformidlinger, dvs. ved at fremlægge disse oplysninger ved ankomsten eller på modtagecentrene.

| — | Afspejle behovene hos de mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine, i de nationale myndigheders og de offentlige arbejdsformidlingers arbejde ved at:






  — | Lægge, i første omgang, særlig vægt på erhverv, hvor mennesker der er omfattet af midlertidig beskyttelse eller tilstrækkelig beskyttelse under national ret, kan støtte andre, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine (dvs. læger, sygeplejersker og lærere, førskoleundervisning og plejepersonale, arbejdsmarkedsrådgivere samt på de offentlige arbejdsformidlinger). Dette kan sikres ved at reducere hindringer for adgang til disse erhverv og ved at samarbejde med de ukrainske myndigheder og den ukrainske diaspora. |
| --- | --- | --- |

—

Afspejle behovene hos de mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine, i de nationale myndigheders og de offentlige arbejdsformidlingers arbejde ved at:

—

Lægge, i første omgang, særlig vægt på erhverv, hvor mennesker der er omfattet af midlertidig beskyttelse eller tilstrækkelig beskyttelse under national ret, kan støtte andre, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine (dvs. læger, sygeplejersker og lærere, førskoleundervisning og plejepersonale, arbejdsmarkedsrådgivere samt på de offentlige arbejdsformidlinger). Dette kan sikres ved at reducere hindringer for adgang til disse erhverv og ved at samarbejde med de ukrainske myndigheder og den ukrainske diaspora.

| — | Have særligt fokus på adgang til arbejdsmarkedet for kvinder og, som en prioritet, imødekomme behovet hos kvinder med børn også i forbindelse med deres ret til adgang til førskoleundervisning, børnepasning og skoleuddannelse, da dette kan hjælpe dem med at tage beskæftigelse. |
| --- | --- |

—

Have særligt fokus på adgang til arbejdsmarkedet for kvinder og, som en prioritet, imødekomme behovet hos kvinder med børn også i forbindelse med deres ret til adgang til førskoleundervisning, børnepasning og skoleuddannelse, da dette kan hjælpe dem med at tage beskæftigelse.

| — | Opfordre til jobophold i sektorer og erhverv, hvor der er mangel på arbejdskraft i værtsmedlemsstaterne. Cedefops analyse af ledige stillinger i Europa (19) kan hjælpe medlemsstaterne med at undersøge, hvilke færdigheder der er behov for og hvor, herunder på regionalt plan. Endvidere kan Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndigheds rapport om mangel på og overskud af erhverv (20) hjælpe medlemsstaterne med at identificere behovet. |
| --- | --- |

—

Opfordre til jobophold i sektorer og erhverv, hvor der er mangel på arbejdskraft i værtsmedlemsstaterne. Cedefops analyse af ledige stillinger i Europa (19) kan hjælpe medlemsstaterne med at undersøge, hvilke færdigheder der er behov for og hvor, herunder på regionalt plan. Endvidere kan Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndigheds rapport om mangel på og overskud af erhverv (20) hjælpe medlemsstaterne med at identificere behovet.

| — | Øge bevidstheden om diversitet på arbejdspladsen og udbyde samfundsorienterede og socialkulturelle kurser, som afspejler specifikke gruppers behov (dvs. kvinder, personer med handicap, minoriteter osv.), og informere dem om retten til beskyttelse mod forskelsbehandling og om, hvad de skal gøre i tilfælde af krænkelse af disse rettigheder. |
| --- | --- |

—

Øge bevidstheden om diversitet på arbejdspladsen og udbyde samfundsorienterede og socialkulturelle kurser, som afspejler specifikke gruppers behov (dvs. kvinder, personer med handicap, minoriteter osv.), og informere dem om retten til beskyttelse mod forskelsbehandling og om, hvad de skal gøre i tilfælde af krænkelse af disse rettigheder.

| — | Styrke den befordrende ramme for vurdering af beskæftigelse og selvstændig virksomhed ved at:






  — | Yde støtte til arbejdsgivere, der ansætter mennesker, der flygter fra angrebskrigen mod Ukraine, og tillæg til etablering af nye virksomheder. Socialøkonomiske virksomheder og netværk kan også støtte integrationsindsatsen. |
| --- | --- | --- |

—

Styrke den befordrende ramme for vurdering af beskæftigelse og selvstændig virksomhed ved at:

—

Yde støtte til arbejdsgivere, der ansætter mennesker, der flygter fra angrebskrigen mod Ukraine, og tillæg til etablering af nye virksomheder. Socialøkonomiske virksomheder og netværk kan også støtte integrationsindsatsen.

| — | Oprette iværksætterstøtteprogrammer for mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine, f.eks. uddannelse, mentorordninger, coaching og netværksstøtte samt mikrofinansiering eller en kombination af finansielle og ikkefinansielle støtteforanstaltninger. Redskabet for bedre iværksætterkultur (21) kan anvendes til dette formål. |
| --- | --- |

—

Oprette iværksætterstøtteprogrammer for mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine, f.eks. uddannelse, mentorordninger, coaching og netværksstøtte samt mikrofinansiering eller en kombination af finansielle og ikkefinansielle støtteforanstaltninger. Redskabet for bedre iværksætterkultur (21) kan anvendes til dette formål.

| — | Fremme europæiske iværksætterstøtteprogrammer, f.eks. Erasmus for unge iværksættere (22) og Enterprise Europe-netværket (23). |
| --- | --- |

—

Fremme europæiske iværksætterstøtteprogrammer, f.eks. Erasmus for unge iværksættere (22) og Enterprise Europe-netværket (23).

| — | Skabe den bredest mulige adgang til arbejdsmarkedet for mennesker, som ønsker at udøve lønnet eller selvstændig virksomhed ved at:






  — | imødegå risikoen for udnyttelse og sort arbejde (24) ved at sikre samarbejde mellem forskellige aktører, herunder retshåndhævelses- og arbejdstilsyn, i overensstemmelse med den holistiske tilgang, som der i de seneste år er lagt op til via platformen til bekæmpelse af sort arbejde, EU’s strategi for bekæmpelse af menneskehandel (2021-2025) (25) og den fælles plan for bekæmpelse af menneskehandel for at imødegå risikoen for menneskehandel og støtte mulige ofre blandt de mennesker, der flygter fra krigen i Ukraine (26). |
| --- | --- | --- |

—

Skabe den bredest mulige adgang til arbejdsmarkedet for mennesker, som ønsker at udøve lønnet eller selvstændig virksomhed ved at:

—

imødegå risikoen for udnyttelse og sort arbejde (24) ved at sikre samarbejde mellem forskellige aktører, herunder retshåndhævelses- og arbejdstilsyn, i overensstemmelse med den holistiske tilgang, som der i de seneste år er lagt op til via platformen til bekæmpelse af sort arbejde, EU’s strategi for bekæmpelse af menneskehandel (2021-2025) (25) og den fælles plan for bekæmpelse af menneskehandel for at imødegå risikoen for menneskehandel og støtte mulige ofre blandt de mennesker, der flygter fra krigen i Ukraine (26).

| — | Undlade at gøre brug af muligheden i artikel 12 i direktivet om midlertidig beskyttelse for at give prioriteret adgang til arbejdsmarkedet til EU-borgere og til statsborgere i stater, der er bundet af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, eller til tredjelandsstatsborgere med lovligt ophold, der modtager arbejdsløshedsunderstøttelse. |
| --- | --- |

—

Undlade at gøre brug af muligheden i artikel 12 i direktivet om midlertidig beskyttelse for at give prioriteret adgang til arbejdsmarkedet til EU-borgere og til statsborgere i stater, der er bundet af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, eller til tredjelandsstatsborgere med lovligt ophold, der modtager arbejdsløshedsunderstøttelse.

| — | Sikre, at tiltag på arbejdsmarkedet altid også tager højde for personer med handicap, ved at sikre adgang til information og tjenester, i overensstemmelse med princip 17 i den europæiske søjle for sociale rettigheder og forpligtelser under FN’s konvention om rettigheder for personer med handicap. |
| --- | --- |

—

Sikre, at tiltag på arbejdsmarkedet altid også tager højde for personer med handicap, ved at sikre adgang til information og tjenester, i overensstemmelse med princip 17 i den europæiske søjle for sociale rettigheder og forpligtelser under FN’s konvention om rettigheder for personer med handicap.

| Eksempler på relevante EU-finansierede projekter | |
| --- | --- |

Eksempler på relevante EU-finansierede projekter

Image 4

EU-finansierede projekter (27) kan tjene som inspiration og eksempler på god praksis. Programmer med henblik på »hurtig integration« med fokus på både sprog og oplæring på arbejdspladsen har vist sig at være særligt effektive i forbindelse med integrering af asylansøgere og flygtninge.

Fostering Opportunities of Refugee Workers (FORWORK) (28) er et EaSI-finansieret pilotprojekt, CAS, rettet mod arbejdsmarkedsintegreringen af asylansøgere og flygtninge i modtagecentre i Piemonte (Italien) og Albanien. Projektet tilbyder vurderinger af færdigheder og kønsspecifikke mentortjenester i kombination med sprogundervisning og erhvervsuddannelse for at udfærdige en individualiseret integrationsplan.

Fast track action boost (FAB) (29) er et andet EaSI-finansieret projekt, som har fokus på byers lokale tilgang til hurtige integrationsveje til arbejdsmarkedet for flygtninge og deres familier med særligt fokus på kvindelige flygtninge. Dette partnerskab omfattede Beograd, Berlin, Madrid, Milano, Stockholm og Wien.

Et vellykket eksempel på partnerskaber med flere interessenter er projektet Labour INT (30), som fremmer komplekse integrationsforløb på flere niveauer (fra ankomst til arbejdspladsen, herunder også uddannelse og praktik) for asylansøgere og flygtninge, idet det bygger på virksomhedernes, industri- og handelskamrenes, fagforeningernes og migrantorganisationernes interesser og kapacitet.

Eksempler på ESF-finansierede projekter med fokus på integrering af kvindelige migranter på arbejdsmarkedet omfatter Stark im Beruf (31) (Tyskland) for mødre med migrantbaggrund, Mirjam (32) for kvinder, der ankommer til Sverige, og CIAO (33) (Luxembourg) for kvinder med migrantbaggrund.

2.2.   Kortlægning af færdigheder og hurtig anerkendelse af kvalifikationer

Personer, der er omfattet af midlertidig beskyttelse eller tilstrækkelig beskyttelse under national ret, skal kunne vise, hvilke færdigheder og kvalifikationer de har for hurtigt at blive integreret på arbejdsmarkedet. Flere medlemsstater indfører procedurer til at vurdere, hvorvidt uddannelser og kvalifikationer kan sidestilles, når der foreligger dokumentation herfor, og, hvis dette ikke er tilfældet, at validere færdigheder og tidligere læring og erfaring (dvs. gennem test, vurdering af praktiske færdigheder eller færdighedsprøver, interviews eller online-selvevaluering). Det er vigtigt, at disse tiltag ikke skaber unødvendige hindringer for adgang til arbejdsmarkedet, herunder f.eks. sprogkrav.

For at vurdere lovregulerede erhverv, såsom forskellige grupper af sundheds- og lærerfag, er det som regel nødvendigt med en vurdering og en formel anerkendelse af udenlandske kvalifikationer. Henstillingen om anerkendelse af kvalifikationer indeholder vejledning og praktiske råd om sikring af en hurtig, retfærdig og fleksibel anerkendelsesproces og fremhævede yderligere vigtigheden af at fremme akademisk anerkendelse af f.eks. universitetseksamensbeviser. De fleste læringsprogrammer, herunder arbejdsmarkeds- og arbejdsgiverbaseret læring eller certifikater, er dog ikke knyttet til lovregulerede erhverv. Endvidere har mange mennesker opnået færdigheder gennem drift af egen virksomhed eller i andre sammenhænge såsom ved frivilligt arbejde. Disse færdigheder kan være meget værdifulde på arbejdsmarkedet, men risikerer ikke at blive anerkendt eller at blive undervurderet.

Kommissionen tilbyder forskellige færdighedsrelaterede redskaber til slutbrugere og formidlere, såsom redskabet for tredjelandsstatsborgeres færdighedsprofiler (34), som nu er tilgængeligt på ukrainsk. Redskabet kan støtte ukrainsktalende jobsøgende og mennesker, som ønsker at fortsætte deres uddannelse og studier. Med redskabet kan man kortlægge færdigheder og indsamle beviser for kvalifikationer og erfaring som led i et struktureret interview. Den europæiske klassifikation af færdigheder, kompetencer, kvalifikationer og erhverv ((ESCO) (35) vil fra juni også være tilgængelig på ukrainsk for at fremme anvendelsen af redskabet for færdighedsprofiler og lignende redskaber, der anvendes af private ibrugtagere. ePortfolio i Europass (36) blev gjort tilgængelig på ukrainsk i slutningen af april 2022. Kommissionen er endvidere i gang med at iværksætte initiativet om EU’s talentpulje (37) ved at styre udviklingen af en EU-dækkende webportal, hvor mennesker, som er flygtet fra Ukraine, kan registrere deres færdigheder og interesse i at finde beskæftigelse og derved fremme kortlægningen af de tilgængelige færdigheder blandt disse mennesker og mulige match med arbejdsgivere. Udformningen af pilotprojektet skrider frem i samarbejde med medlemsstaterne og centrale interessenter.

For at sikre, at arbejdsgivere samt undervisnings- og uddannelsesudbydere lettere kan forstå ukrainske kvalifikationer over grænserne, har Kommissionen samarbejdet med Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut (ETF), de ukrainske myndigheder (38) og EU-medlemsstaterne om at sammenligne den ukrainske nationale kvalifikationsramme og den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EQF). ETF har oprettet et ressourcecenter (39) til støtte for mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine, med oplysninger om, hvordan man kan fortsætte sin undervisning og uddannelse, og hvordan man kan søge om hjælp til at få kvalifikationer anerkendt, og for andre, som har brug for hjælp til at fortolke dem. Endvidere undersøger Kommissionen, om europæiske digitale eksamensbeviser for læring kan bruges til digitalt at genudstede eksamensbeviser til dem, der ikke fik de nødvendige dokumenter med på flugten fra krigen.

| Når medlemsstaterne træffer foranstaltninger vedrørende kortlægning og anerkendelse af færdigheder og kvalifikationer, opfordrer Kommissionen dem til at::






  — | Sikre, at færdigheder og kvalifikationer kan vurderes og anerkendes hurtigt efter behov, uanset om dokumentationen findes tilgængelig, dvs. gennem støtte til opsætning af CV’er, færdighedsprøver og indhentning af manglende kvalifikationer. Samarbejde mellem offentlige arbejdsformidlinger, arbejdsmarkedets parter, institutioner med ansvar for vurdering og anerkendelse af kvalifikationer som f.eks. de nationale informationscentre vedrørende akademisk anerkendelse (40) samt de ukrainske myndigheder er absolut nødvendigt for at støtte en hurtig, omkostningsfri og enkel kortlægning og anerkendelse af færdigheder og kvalifikationer og for at sikre, at oplysninger om disse muligheder er effektivt tilgængelige for mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine. |
| --- | --- |

Image 5
  Når medlemsstaterne træffer foranstaltninger vedrørende kortlægning og anerkendelse af færdigheder og kvalifikationer, opfordrer Kommissionen dem til at::

—

Sikre, at færdigheder og kvalifikationer kan vurderes og anerkendes hurtigt efter behov, uanset om dokumentationen findes tilgængelig, dvs. gennem støtte til opsætning af CV’er, færdighedsprøver og indhentning af manglende kvalifikationer. Samarbejde mellem offentlige arbejdsformidlinger, arbejdsmarkedets parter, institutioner med ansvar for vurdering og anerkendelse af kvalifikationer som f.eks. de nationale informationscentre vedrørende akademisk anerkendelse (40) samt de ukrainske myndigheder er absolut nødvendigt for at støtte en hurtig, omkostningsfri og enkel kortlægning og anerkendelse af færdigheder og kvalifikationer og for at sikre, at oplysninger om disse muligheder er effektivt tilgængelige for mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine.

| — | Opfordre tjenester med ansvar for at vurdere og anerkende tidligere erfaring og uddannelse, herunder ikkeformel og uformel læring, til proaktivt at samarbejde med mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine, og de organisationer, der støtter dem, for at sikre, at mennesker med alle former for færdigheder kan få hjælp til at identificere og kortlægge deres færdigheder. |
| --- | --- |

—

Opfordre tjenester med ansvar for at vurdere og anerkende tidligere erfaring og uddannelse, herunder ikkeformel og uformel læring, til proaktivt at samarbejde med mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine, og de organisationer, der støtter dem, for at sikre, at mennesker med alle former for færdigheder kan få hjælp til at identificere og kortlægge deres færdigheder.

| Eksempler på relevante EU-finansierede projekter | |
| --- | --- |

Eksempler på relevante EU-finansierede projekter

Image 6

I Wallonien (Belgien) kan »centre til validering af færdigheder (41)«, som er støttet af ESF-midler, hjælpe mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine, med erhvervserfaring med at få deres færdigheder vurderet officielt og gratis. Den officielle anerkendelse kan hjælpe en person med at dokumentere færdigheder over for en arbejdsgiver, genoptage uddannelse med en dispensation eller få adgang til et erhverv.

2.3.   Erhvervsrettet grunduddannelse

Kommissionen samarbejder med Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut for at støtte fortsat læring for studerende på erhvervsuddannelser via onlinekommunikationsmidler. Navnlig samarbejder Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut med de ukrainske myndigheder og andre parter for at identificere og indsamle onlinelæringsindhold og uddannelsesmaterialer, f.eks. mikrokurser og korte erhvervsmoduler fra medlemsstater og partnerlande, som kan formidles bredt for at give fordrevne lærende fra Ukraine læringsmuligheder, som kan føre til specifikke erhvervskompetencer og mikroeksamensbeviser.

| Undersøgelse om erhvervsrelaterede tiltag | |
| --- | --- |

Undersøgelse om erhvervsrelaterede tiltag

Image 7

For at få oplysninger om de erhvervsrelaterede tiltag, der indtil videre er foretaget i medlemsstaterne, og for at støtte udvekslingen af god praksis iværksatte Kommissionen i marts 2022 en undersøgelse for medlemmerne af Det Rådgivende Udvalg for Erhvervsuddannelse, generaldirektøren for erhvervsuddannelse, europæiske sammenslutninger af udbydere af erhvervsuddannelse og medlemmer af pagten for færdigheder (virksomheder, foreninger, handelskamre, uddannelsesudbydere og andre).

De foreløbige resultater (42) giver et overblik over medlemsstaternes tiltag hidtil og giver eksempler på god praksis, som kan tjene som inspiration for andre. Disse omfatter fremskyndede procedurer, sidestilling af undersøgelses- og valideringsprocedurer, individuelle planer, vejledning og rådgivning, arbejdsbaseret læring og indslusningskurser, herunder sprogfærdigheder og samarbejdsevner.

| Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at:






  — | Sikre hurtig adgang til grundlæggende erhvervsuddannelse, herunder lærepladser, og i samarbejde med arbejdsmarkedets parter at udvide mulighederne for arbejdsbaseret læring og lærlingepladser af høj kvalitet i overensstemmelse med principperne i den europæiske ramme for effektive lærlingeuddannelser af høj kvalitet (43), herunder med hensyn til løn. |
| --- | --- |

Image 8
  Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at:

—

Sikre hurtig adgang til grundlæggende erhvervsuddannelse, herunder lærepladser, og i samarbejde med arbejdsmarkedets parter at udvide mulighederne for arbejdsbaseret læring og lærlingepladser af høj kvalitet i overensstemmelse med principperne i den europæiske ramme for effektive lærlingeuddannelser af høj kvalitet (43), herunder med hensyn til løn.

| — | Støtte udbydere af erhvervsuddannelser gennem yderligere finansiering, øget fleksibilitet i tilpasningen af uddannelsesprogrammer til behov hos de lærende, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine, og ved at overveje at ansætte mennesker, som er omfattet af midlertidig beskyttelse eller tilstrækkelig beskyttelse under national ret, som er erhvervsskolelærere/-undervisere. |
| --- | --- |

—

Støtte udbydere af erhvervsuddannelser gennem yderligere finansiering, øget fleksibilitet i tilpasningen af uddannelsesprogrammer til behov hos de lærende, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine, og ved at overveje at ansætte mennesker, som er omfattet af midlertidig beskyttelse eller tilstrækkelig beskyttelse under national ret, som er erhvervsskolelærere/-undervisere.

| — | Anerkende tidligere læringserfaringer og kvalifikationer ved at anvende eksisterende valideringsprocesser til korrekt at tildele specifikke læringsveje og inddrage arbejdsmarkedets parter for at hjælpe unge lærende fra Ukraine med at aflægge en faglig prøve med henblik på udstedelse af kompetencebaserede kompetencebeviser. |
| --- | --- |

—

Anerkende tidligere læringserfaringer og kvalifikationer ved at anvende eksisterende valideringsprocesser til korrekt at tildele specifikke læringsveje og inddrage arbejdsmarkedets parter for at hjælpe unge lærende fra Ukraine med at aflægge en faglig prøve med henblik på udstedelse af kompetencebaserede kompetencebeviser.

| — | Undersøge muligheder for at forlænge igangværende Erasmus+-ophold for ukrainske lærende på erhvervsuddannelser, som ikke har mulighed for at vende hjem, og som kan søge om midlertidig beskyttelse. |
| --- | --- |

—

Undersøge muligheder for at forlænge igangværende Erasmus+-ophold for ukrainske lærende på erhvervsuddannelser, som ikke har mulighed for at vende hjem, og som kan søge om midlertidig beskyttelse.

| Eksempler på relevante EU-finansierede projekter | |
| --- | --- |

Eksempler på relevante EU-finansierede projekter

Image 9

Med First Room, et Bukarest-baseret projekt, der er medfinansieret af ESF, udbyder erhvervsskolen Concordia (44) uddannelse og rådgivning for at støtte den sociale integration af børn og unge, som for nylig har været omfattet af statslige beskyttelsesordninger. Erhvervsskolen står for certificeringen af deres kompetencer samt for beskæftigelse og joborientering. De integrerede tjenester støtter også unge, som har forladt systemet, ved at udleje boliger og værelser på Concordias transitcenter. Den støtter lige nu også mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine.

2.4.   Opkvalificerings- og omskolingsmuligheder for voksne for at lette adgangen til arbejdsmarkedet

Mennesker, der er omfattet af midlertidig beskyttelse, skal have adgang til uddannelsesmuligheder for voksne, erhvervsuddannelse og erhvervspraktik. Praktisk oplæring på arbejdspladsen har vist sig at være meget effektivt med henblik på integrering af migranter og flygtninge. Derudover er forbedring af bløde og hårde kompetencer (herunder iværksætterfærdigheder, selvudvikling og computerfærdigheder), navnlig sprogundervisning (bl.a. gennem arbejdsbaserede aktiviteter), afgørende for vellykket deltagelse i arbejdsmarkedet og samfundet (også med hensyn til migranternes kendskab til og udøvelse af deres rettigheder). Medlemsstaterne kan i dag ved at investere i færdighederne hos de mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine, bidrage til den fremtidige genopbygning af Ukraine.

| Når medlemsstaterne træffer foranstaltninger vedrørende uddannelse for voksne, opfordrer Kommissionen dem til at:






  — | Hurtigst muligt give mulighed for målrettet opkvalificering og omskoling, erhvervsuddannelse og uddannelse og/eller erhvervspraktik for mennesker, der er omfattet af beskyttelse under hensyntagen til den enkelte gruppes særlige behov (f.eks. kvinder, personer med handicap og minoriteter) og støtte dem i effektivt at udnytte disse muligheder. Medlemsstaterne opfordres til at samarbejde med uddannelsesudbydere, arbejdsmarkedets parter og den private sektor for at sikre, at disse muligheder er i overensstemmelse med arbejdsmarkedets behov og kvalifikationskløfter. |
| --- | --- |

Image 10
  Når medlemsstaterne træffer foranstaltninger vedrørende uddannelse for voksne, opfordrer Kommissionen dem til at:

—

Hurtigst muligt give mulighed for målrettet opkvalificering og omskoling, erhvervsuddannelse og uddannelse og/eller erhvervspraktik for mennesker, der er omfattet af beskyttelse under hensyntagen til den enkelte gruppes særlige behov (f.eks. kvinder, personer med handicap og minoriteter) og støtte dem i effektivt at udnytte disse muligheder. Medlemsstaterne opfordres til at samarbejde med uddannelsesudbydere, arbejdsmarkedets parter og den private sektor for at sikre, at disse muligheder er i overensstemmelse med arbejdsmarkedets behov og kvalifikationskløfter.

| — | Tilbyde støtteforanstaltninger og opsøgende aktiviteter for at lette deres udnyttelse af muligheder for opkvalificering og omskoling, herunder hjælpe med at finde passende programmer og finansiel støtte (f.eks. uddannelseskuponer og individuelle læringskonti). |
| --- | --- |

—

Tilbyde støtteforanstaltninger og opsøgende aktiviteter for at lette deres udnyttelse af muligheder for opkvalificering og omskoling, herunder hjælpe med at finde passende programmer og finansiel støtte (f.eks. uddannelseskuponer og individuelle læringskonti).

| Eksempler på relevante EU-finansierede projekter | |
| --- | --- |

Eksempler på relevante EU-finansierede projekter

Image 11

Omnia Skills Centre (45) (Finland), som er støttet af ERASMUS+, tilbyder ydelser til immigranter i Espoo for at øge deres erhvervskompetencer og fremme deres beskæftigelse. Det arrangerer bl.a. uddannelse, coaching, rådgivning og udbyder sprogkurser i finsk.

Det ESF-finansierede projekt Bremen Integration Qualification (46) (Tyskland) fokuserer på adgang til læring og på at skabe veje til arbejde for immigranter mellem 18 og 26 år, bl.a gennem intensive sprogkurser. Projektet drives af Røde Kors og yder allerede støtte til unge, der flygter fra krigen i Ukraine.

2.5.   Muligheder for voksne for at færdiggøre deres uddannelse

Medlemsstaterne kan give voksne, der er omfattet af midlertidig beskyttelse, adgang til det almindelige uddannelsessystem. Dette kan være nyttigt for mennesker, som ikke har kunnet færdiggøre deres formelle grunduddannelse og tage en ungdomsuddannelse, eller i tilfælde, hvor det på grund af invasionen har været nødvendigt at afbryde en videregående uddannelse, eller for mennesker, som ikke har haft mulighed for at gå videre i uddannelsessystemet. Disse tiltag vil ikke kun gavne de berørte personer, men også EU og med tiden også Ukraine.

| Når medlemsstaterne træffer nationale foranstaltninger vedrørende færdiggørelse af uddannelse for voksne, opfordrer Kommissionen dem til at:






  — | Sikre muligheder for voksne, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine, så de kan få adgang til almindelig uddannelse, bl.a. gennem skoler, der giver mennesker en ny chance. Disse muligheder skal være fleksible og målrettede under hensyntagen til behovene hos mennesker, der er omfattet af midlertidig beskyttelse eller tilstrækkelig beskyttelse under national ret. I denne forbindelse opfordres medlemsstaterne til at samarbejde med interessenter, bl.a. fra civilsamfundet og lokalsamfund, for at støtte enkeltpersoner i effektivt at udnytte disse muligheder. |
| --- | --- |

Image 12
  Når medlemsstaterne træffer nationale foranstaltninger vedrørende færdiggørelse af uddannelse for voksne, opfordrer Kommissionen dem til at:

—

Sikre muligheder for voksne, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine, så de kan få adgang til almindelig uddannelse, bl.a. gennem skoler, der giver mennesker en ny chance. Disse muligheder skal være fleksible og målrettede under hensyntagen til behovene hos mennesker, der er omfattet af midlertidig beskyttelse eller tilstrækkelig beskyttelse under national ret. I denne forbindelse opfordres medlemsstaterne til at samarbejde med interessenter, bl.a. fra civilsamfundet og lokalsamfund, for at støtte enkeltpersoner i effektivt at udnytte disse muligheder.

| — | Give mulighed for voksne, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine, som er interesserede i at gå på højere læreanstalter for at færdiggøre allerede påbegyndte studier eller give sig i kast med nye programmer. I denne forbindelse kan medlemsstaterne opfordre højere læreanstalter til at indskrive dem og yde støtte hertil eller give dem mulighed for fortsat at studere hjemmefra, f.eks. ved at fremme samarbejde mellem højere læreanstalter i hhv. EU og Ukraine – også for at fremme reintegration i det ukrainske system, hvor det er relevant. |
| --- | --- |

—

Give mulighed for voksne, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine, som er interesserede i at gå på højere læreanstalter for at færdiggøre allerede påbegyndte studier eller give sig i kast med nye programmer. I denne forbindelse kan medlemsstaterne opfordre højere læreanstalter til at indskrive dem og yde støtte hertil eller give dem mulighed for fortsat at studere hjemmefra, f.eks. ved at fremme samarbejde mellem højere læreanstalter i hhv. EU og Ukraine – også for at fremme reintegration i det ukrainske system, hvor det er relevant.

| — | Give adgang til infrastruktur, såsom undersøgelsescentre og IT-udstyr, og samarbejde med de ukrainske myndigheder, så fordrevne kan tage en adgangseksamen for at få adgang til ukrainsk videregående uddannelse. |
| --- | --- |

—

Give adgang til infrastruktur, såsom undersøgelsescentre og IT-udstyr, og samarbejde med de ukrainske myndigheder, så fordrevne kan tage en adgangseksamen for at få adgang til ukrainsk videregående uddannelse.

3.   STØTTE MED EU-MIDLER

Image 13
  De tiltag, der er beskrevet i denne meddelelse, kan støttes af forskellige EU-midler og initiativer. De seneste ændringer af eksisterende forordninger har fokuseret på ubrugte midler under programmeringsperioden 2014-2020, navnlig Den Europæiske Socialfond (ESF), Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede (FEAD) og Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden (AMIF).

CARE-initiativet ((samhørighedsaktionen for flygtninge i Europa) har ved ændring af forordningerne vedrørende fondene (47) fokuseret på at give medlemsstaterne større fleksibilitet til hurtigt at mobilisere EU’s samhørighedsfonde uden at ændre deres anvendelsesområde.

| CARE-initiativet

  De vigtigste ændringer som følge af CARE-forordningen er følgende:






  — | Støtte til tiltag som reaktion på Ukraine-krisen fra den 24. februar 2022, også til anmodninger, der er indsendt efter den dato. |
| --- | --- |

CARE-initiativet

De vigtigste ændringer som følge af CARE-forordningen er følgende:

—

Støtte til tiltag som reaktion på Ukraine-krisen fra den 24. februar 2022, også til anmodninger, der er indsendt efter den dato.

| — | Medlemsstaterne kan anvende ESF eller EFRU til at støtte tiltag, der er støtteberettigede under den anden fond uden begrænsninger. For eksempel kan EFRU-midler, der er øremærket til infrastrukturprojekter, omfordeles til social inklusion, pasning og uddannelse til ESF-tiltag, og omvendt kan ESF-midler anvendes til finansiering af udstyr og infrastruktur for mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine; |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterne kan anvende ESF eller EFRU til at støtte tiltag, der er støtteberettigede under den anden fond uden begrænsninger. For eksempel kan EFRU-midler, der er øremærket til infrastrukturprojekter, omfordeles til social inklusion, pasning og uddannelse til ESF-tiltag, og omvendt kan ESF-midler anvendes til finansiering af udstyr og infrastruktur for mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine;

| — | Medlemsstaterne kan nyde godt af en godtgørelse af udgifter på op til 100 %, hvis de er indberettet til Kommissionen senest den 30. juni 2022 (48). |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterne kan nyde godt af en godtgørelse af udgifter på op til 100 %, hvis de er indberettet til Kommissionen senest den 30. juni 2022 (48).

| — | Endvidere kan medlemsstaterne programmere deres REACT-EU-tildeling (op til 10 mia. EUR i alt) som reaktion på krisen. |
| --- | --- |

—

Endvidere kan medlemsstaterne programmere deres REACT-EU-tildeling (op til 10 mia. EUR i alt) som reaktion på krisen.

| — | Medlemsstaterne modtog 3,5 mia. EUR i supplerende REACT-EU-forfinansiering (navnlig til gavn for de medlemsstater, som har modtaget det største antal mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine (49)). |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterne modtog 3,5 mia. EUR i supplerende REACT-EU-forfinansiering (navnlig til gavn for de medlemsstater, som har modtaget det største antal mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine (49)).

| — | Medlemsstaterne kan anvende en ny enhedsomkostning på 40 EUR pr. uge pr. person, der ydes som umiddelbar støtte, mens reglerne for udgiftsanmeldelse forenkles (50). |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterne kan anvende en ny enhedsomkostning på 40 EUR pr. uge pr. person, der ydes som umiddelbar støtte, mens reglerne for udgiftsanmeldelse forenkles (50).

Image 14

Ved forordning (EU) 2022/585, som blev vedtaget den 6. april (51), forlænges gennemførelsesperioden for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden (AMIF), Fonden for Intern Sikkerhed (ISF) Grænser, Visa og ISF-Politi med et år (til juni 2024) ,og der frigives AMIF-midler for 2014-2020, som tidligere var øremærket til specifikke formål.

For at hjælpe medlemsstaterne med at få mest ud af de tilgængelige finansieringsmuligheder og programmeringsordninger har Kommissionen opstillet en vejledende liste over støtteberettigede foranstaltninger under ESF, FEAD, EFRU, AMIF og ISF-grænser og Visa og har oprettet et websted med spørgsmål og svar (52), primært, men ikke udelukkende, for programmyndigheder, for hurtigt og koordineret at kunne svare medlemsstaterne.

De fleste af de tidligere nævnte tiltag kan finansieres med ESF, herunder mentorordninger, karrierevejledning, opkvalificering og omskoling, jobophold, lærlingepladser og praktikophold, støtte til offentlige arbejdsformidlinger samt arrangementer for at undgå diskriminering og sikre adgang til information for alle arbejdstagere. ESF kan også finansiere personale, der arbejder med mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine, enten ved grænserne eller andre steder i medlemsstaterne, samt undervisning til både børn og voksne og adgang til sundhedspleje, bolig og sociale tjenester.

Endvidere kan EFRU støtte adgangen til almindelige ikkeopdelte tilbud inden for undervisning, beskæftigelse og uddannelse, bolig, sundhedspleje og social omsorg gennem tilgængelig infrastrukturudvikling (f.eks. byggeri/istandsættelse/udvidelse) og relateret udstyr. Midler fra AMIF og ISF-Grænser, Visa og ISF-Politi kan dække de første modtagelsesbehov hos mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine, samt – for så vidt angår AMIF – deres integration i værtslandene.

ESF kan som supplement til dens grundlæggende opgave med at forbedre beskæftigelsesmulighederne på lang sigt også støtte nødforanstaltninger, såsom fødevarehjælp og elementær materiel bistand, indkvartering eller transportomkostninger, hvis de kombineres med en individuel integrationsplan i det land, der yder bistanden. FEAD har et endnu bredere anvendelsesområde og kan uden hensyn til modtagernes status og opholdssted anvendes til elementær materiel bistand, såsom fødevarer, hygiejneprodukter, fornødenheder til spædbørn og børn osv.

Finansiering via InvestEU, navnlig via færdigheds- og uddannelsesgarantien, kan også anvendes til at støtte mennesker med at forbedre deres færdigheder eller af undervisnings- og uddannelsesorganisationer til at udvide deres tilbud samt til selvstændig virksomhed og støtte til virksomheder, der ansætter og uddanner fordrevne personer. Desuden kan instrumentet for teknisk støtte (53), på opfordring, yde teknisk støtte til medlemsstaterne for at lette adgangen til beskæftigelse og uddannelse, social inklusion og undervisning.

Der er blevet mobiliseret finansieringsmuligheder under Erasmus+ takket være programmets indbyggede fleksibilitet. Eksempelvis kan lærere og undervisere, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine, modtage økonomisk støtte til at lette deres integration og hjælpe dem med at opnå de nødvendige færdigheder til at arbejde i EU’s undervisningssystem. Kvalificeret personale kan, midlertidigt, udsendes til regioner, hvor mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine, er indkvarteret. Undervisnings- og uddannelsesinstitutioner, der deltager i samarbejdsprojekter under Erasmus+, kan ligeledes modtage elever hurtigt. Projektmidler til samarbejdsprojekter under Erasmus+ kan anvendes fleksibelt til at lette integrationen af børn, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine.

Endelig kan ethvert behov i forbindelse med støtte til mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine, stadig tages i betragtning i det igangværende arbejde med at udarbejde samhørighedsprogrammerne for 2021-2027. Når programmerne er blevet vedtaget, vil de også blive anvendt til finansiering af tiltag til støtte for mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine, inden for områderne beskæftigelse, undervisning og uddannelse, social inklusion, bolig, sundhedspleje og social omsorg samt fødevarehjælp og elementær materiel bistand (på grund af sammenlægning af FEAD og ESF+) (54). Omkostninger under disse programmer er berettigede til støtte fra 1. januar 2021.

| Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at:






  — | Gøre bedst mulig brug af de tilgængelige midler til alle tiltag, som vejledningen i denne meddelelse omhandler. |
| --- | --- |

Image 15
  Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at:

—

Gøre bedst mulig brug af de tilgængelige midler til alle tiltag, som vejledningen i denne meddelelse omhandler.

| — | Koordinere mellem de forskellige ansvarlige myndigheder, herunder regionale og lokale myndigheder, for at sikre relevans og komplementaritet. |
| --- | --- |

—

Koordinere mellem de forskellige ansvarlige myndigheder, herunder regionale og lokale myndigheder, for at sikre relevans og komplementaritet.

| — | Koordinere med Kommissionen og anvende ovennævnte websted med spørgsmål og svar. |
| --- | --- |

—

Koordinere med Kommissionen og anvende ovennævnte websted med spørgsmål og svar.

4.   KONKLUSION OG NÆSTE SKRIDT

Image 16
  Medlemsstaterne opfordres til at fortsætte deres bestræbelser på at støtte mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine, og lette deres integration på arbejdsmarkedet i overensstemmelse med vejledningen i denne meddelelse og de andre initiativer, der indtil videre er præsenteret på EU-plan. De opfordres til at samarbejde med relevante interessenter for at sikre en omfattende og koordineret indsats og gøre brug af al tilgængelig støtte på EU-plan, herunder finansiering.

Kommissionen står klar til yderligere samarbejde med de nationale myndigheder og andre relevante interessenter og vil fortsat udstikke retningslinjer afhængigt af udviklingen i situationen, bl.a. gennem solidaritetsplatformen og webstedet med spørgsmål og svar vedrørende finansiering. Kommissionen vil også fortsat støtte gensidig læring mellem medlemsstaterne, indhente oplysninger om tiltag, som medlemsstaterne har foretaget (55), navnlig gennem særlige netværk såsom det europæiske netværk af offentlige arbejdsformidlinger og Det Rådgivende Udvalg for Erhvervsuddannelse, og give relevante oplysninger til de mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine, gennem det særlige websted (56) og de sociale medier. Hver en euro, der bruges, og hvert et tiltag, der iværksættes til fordel for den personlige udvikling hos mennesker, der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine, er et bidrag til EU’s og Ukraines fremtid.

---

(1)  Seneste oplysninger fra EU-netværket for Beredskab og Krisestyring på Migrationsområdet.

(2)  EUT L 71 af 4.3.2022, s. 1.

(3)  Som fastsat i de operationelle retningslinjer og i meddelelsen af 23. marts fastsætter artikel 2, stk. 1, i Rådets gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/382, at andre tredjelandsstatsborgere eller statsløse personer end ukrainske statsborgere, som inden den 24. februar 2022 var omfattet af international beskyttelse i Ukraine, og deres familiemedlemmer, er omfattet af midlertidig beskyttelse. Til tredjelandsstatsborgere, der havde ophold i Ukraine inden den 24. februar på grundlag af en gyldig permanent opholdstilladelse, og som ikke kan vende sikkert tilbage til deres hjemland, kan medlemsstaterne enten yde midlertidig beskyttelse eller passende beskyttelse i henhold til deres nationale ret (artikel 2, stk. 2, i Rådets gennemførelsesafgørelse). Medlemsstaterne kan også yde midlertidig beskyttelse til andre tredjelandsstatsborgere, der havde lovligt ophold i Ukraine, og som ikke kan vende sikkert tilbage (artikel 2, stk. 3, i Rådets gennemførelsesafgørelse). Som fastsat i de operationelle retningslinjer gælder den midlertidige beskyttelse, der blev indført ved Rådets gennemførelsesafgørelse, ét år fra denne afgørelses ikrafttrædelse, dvs. fra den 4. marts 2022 til den 4. marts 2023, jf. artikel 4, stk. 1, i direktiv 2001/55/EF. Hvis Rådet i denne periode ikke på forslag af Kommissionen træffer afgørelse om at bringe den midlertidige beskyttelse til ophør, forlænges den automatisk med seks måneder, dvs. indtil den 4. september 2023, og igen med seks måneder, dvs. indtil den 4. marts 2024.

(4)  Meddelelse fra Kommissionen om operationelle retningslinjer for gennemførelsen af Rådets gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/382 om konstatering af massetilstrømning af fordrevne personer fra Ukraine som omhandlet i artikel 5 i direktiv 2001/55/EF og deraf følgende indførelse af midlertidig beskyttelse (EUT C 126 I af 21.3.2022, s. 1).

(5)  COM(2022) 131 final.

(6)  Kommissionens henstilling (EU) 2022/554 af 5. april 2022 om anerkendelse af kvalifikationer for personer, der flygter fra Ruslands invasion af Ukraine (EUT L 107 I af 6.4.2022, s. 1).

(7)  Rådet for Retlige og Indre Anliggender: Tipunktsplan (europa.eu)

(8)  Lanceret af Kommissionen på baggrund af artikel 24-27 i direktivet om midlertidig beskyttelse.

(9)  Information til dem, der flygter fra krigen i Ukraine | Europa-Kommissionen (europa.eu)

(10)  Ukraine: final adoption of CARE | Den Europæiske Socialfond Plus (europa.eu)

(11)  Der foretages yderligere tiltag på disse områder - se f.eks. initiativerne til gennemførelse af 10-punktsplanen, herunder initiativet »et sikkert hjem«. Kommissionen har vedrørende uddannelse udarbejdet politiske retningslinjer for inklusion af ukrainske flygtninge i undervisningen: overvejelser, nøgleprincipper og praksis (schooleducationgateway.eu)

(12)  Den europæiske søjle for sociale rettigheder| Europa-Kommissionen (europa.eu)

(13)  COM(2020) 758 final.

(14)  European Platform tackling undeclared work | European Labour Authority (europa.eu)

(15)  ESF har også finansieret sådanne projekter, se f.eks. Integrazione migranti Progetto PIU’ SUPREME (lavoro.gov.it).

(16)  EURES (europa.eu) er et europæisk samarbejdsnetværk af arbejdsformidlinger, der har til formål at fremme arbejdstagernes frie bevægelighed. Se navnlig afsnittet »Leve- og arbejdsvilkår«.

(17)  Det europæiske partnerskab for integration (europa.eu) Partnerskabet omfatter Europa-Kommissionen og de fem arbejdsmarkedspartsorganisationer (ETUC, Business Europe, SMEUnited, CEEP og Eurochambres). Siden lanceringen af partnerskabet i 2017 har arbejdsmarkedets parter indført en lang række tiltag vedrørende arbejdsmarkedsintegration i mere end 20 EU-lande. Europa-Kommissionen har medfinansieret en række innovative projekter for at hjælpe flygtninge og andre migranter med at blive integreret på arbejdsmarkedet. Kommissionen samarbejder med arbejdsmarkedets parter for at styrke det europæiske partnerskab for integration og dække integrationen på arbejdsmarkedet af mennesker, der flygter fra Ruslands invasion af Ukraine.

(18)  Pagten for færdigheder er en fælles engagementsmodel for udvikling af færdigheder i Europa. Kommissionen mobiliserer pagtens aktører til at tilbyde konkrete undervisnings- og beskæftigelsesmuligheder for mennesker, der flygter fra Ruslands invasion af Ukraine.

(19)  Skills-OVATE | CEDEFOP (europa.eu)

(20)  Analysis of shortage and surplus occupations 2021 | European Labour Authority (europa.eu)

(21)  Websted | Værktøjet Better Entrepreneurship Policy: udviklet af Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling og Kommissionen som et onlineredskab for politiske beslutningstagere og andre interesserede parter på lokalt, regionalt og nationalt plan, som ønsker er undersøge, hvordan den offentlige politik kan: støtte unge, kvinder, migranter og arbejdsløse i forbindelse med virksomhedsetablering og selvstændig virksomhed støtte udviklingen af sociale virksomheder.

(22)  Erasmus for unge iværksættere (erasmus-entrepreneurs.eu): er med til at give kommende europæiske iværksættere de færdigheder, de skal bruge for at starte og/eller drive en lille virksomhed i Europa.

(23)  Enterprise Europe Network (europa.eu): fremmer virksomheders innovation og vækst på internationalt plan. Det er verdens største støttenetværk for små og mellemstore virksomheder (SMV’er).

(24)  Se f.eks. Early Warning Notification - War in Ukraine: refugees arriving to the EU from Ukraine at risk of exploitation as part of THB | Europol (europa.eu)

(25)  COM(2021) 171 final.

(26)  A new Anti-Trafficking Plan to protect people fleeing the war in Ukraine (europa.eu)

(27)  Eksempler på projekter findes på: Webstedet ESF, webstedet ESF+ og det europæiske websted om integration. De nyeste eksempler på god praksis i forbindelse med integrering af flygtninge og migranter er sammenfattet i de endelige og tematiske rapporter fra konferencerne om gensidig læring i 2021, 2020 og 2019.

(28)  Forwork

(29)  FAB

(30)  Labour-INT

(31)  Stark im Beruf

(32)  Mirjam

(33)  CIAO

(34)  Skills Profile (europa.eu): dette flersprogede redskab er beregnet til brug af organisationer, der yder bistand til tredjelandsstatsborgere. Det bruges til at kortlægge tredjelandsstatsborgeres færdigheder, kvalifikationer og arbejdserfaring og give dem personlig rådgivning om, hvilke skridt der skal tages, f.eks. med henblik på anerkendelse af eksamensbeviser, validering af færdigheder, videreuddannelse eller beskæftigelsesstøtte.

(35)  Websted (europa.eu): ESCO er den europæiske flersprogede klassificering af kvalifikationer, kompetencer og erhverv. Den fungerer som en ordbog, der beskriver, identificerer og klassificerer de erhverv og færdigheder, der er relevante for EU’s arbejdsmarked og undervisning og uddannelse.

(36)  Home | Europass: en række onlineredskaber, som kan hjælpe med at udarbejde CV’er og følgebreve, og som hjælper brugerne med at finde job og kurser i EU.

(37)  Skridt i lanceringen af pilotprojektet er fastlagt i Kommissionens meddelelse »Tiltrækning af færdigheder og talenter til EU«, 27. april 2022 (COM(2022) 657 final).

(38)  Såsom undervisningsministeriet, det nationale agentur for kvalifikationer, det nationale agentur for kvalitetssikring inden for videregående uddannelse, ENIC/NARIC-centret.

(39)  Education and work information for Ukrainians and EU countries | ETF (europa.eu)

(40)  Enic-Naric: ENIC-NARIC-netværket (det europæiske netværk af nationale informationscentre for akademisk mobilitet og anerkendelse og det nationale informationscenter vedrørende akademisk anerkendelse) har udviklet projektet Erasmus+-Q-entry-projektet, som er en database, der omfatter medlemsstater og tredjelande, og som indeholder oplysninger om kvalifikationer efter endt skolegang, der er adgangsgivende til videregående uddannelser.

(41)  CVDC | Site de la validation des compétences (validationdescompetences.be)

(42)  Foreløbige resultater: Survey on integration of Ukrainian refugees in Vocational Education and Training (VET) - Employment, Social Affairs & Inclusion - European Commission (europa.eu)

(43)  Rådets henstilling af 15. marts 2018 om en europæisk ramme for effektive lærlingeuddannelser af høj kvalitet (EUT C 153 af 2.5.2018, s. 1.).

(44)  Kommissær Nicolas Schmit besøger ESF-finansierede projekter i Rumænien, der støtter flygtninge fra Ukraine | Den Europæiske Socialfond Plus (europa.eu)

(45)  Support and training for immigrants at the Omnia Skills Centre | Omnia

(46)  Creating pathways to employment for immigrants through language learning | Den Europæiske Socialfond Plus (europa.eu)

(47)  Forordning (EU) nr. 1303/2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320) og forordning (EU) nr. 223/2014 om Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede (EUT L 72 af 12.3.2014, s. 1).

(48)  For den regnskabsperiode, der begynder den 1. juli 2021 og slutter den 30. juni 2022.

(49)  Højere første REACT-EU-forfinansiering på 11 % til 15 % for alle medlemsstater og til 45 % for medlemsstaterne i frontlinjen (HU, PL, RO og SK) og de medlemsstater med det største antal nyankomne i forhold til deres befolkning (over 1 % af deres befolkning den 23. marts: AT, BG, CZ, EE og LT).

(50)  Ukraine: making it easier and quicker for Member States to use cohesion funding to support immediate needs of refugees | Den Europæiske Socialfond Plus (europa.eu) Dette gælder for mennesker, som er blevet tildelt midlertidig beskyttelse i henhold til direktivet om midlertidig beskyttelse, som skal anvendes i op til 13 uger efter deres ankomst.

(51)  Forordning (EU) 2022/585 om ændring af forordning (EU) nr. 514/2014 om almindelige bestemmelser om Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden og om instrumentet for finansiel støtte til politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet samt krisestyring, (EU) nr. 516/2014 om oprettelse af asyl-, migrations- og integrationsfonden og (EU) 2021/1147 om Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden.

(52)  Dette er et delvis offentligt websted, som primært, men ikke udelukkende, er tilgængeligt for programmyndigheder.

(53)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/240 af 10. februar 2021 om oprettelse af et instrument for teknisk støtte.

(54)  Værktøjskasse om brug af EU-midler til integration af personer med migrantbaggrund for 2021-2027Kommissionen offentliggjorde som supplement en »« for at fremme anvendelsen af EFRU, ESF+ og AMIF til integrationen af mennesker med migrantbaggrund.

(55)  Anvende undersøgelser og andre overvågningsaktiviteter, såsom de aktiviteter, der er gennemført af agenturerne Eurofound, Cedefop og ETF.

(56)  Information til dem, der flygter fra krigen i Ukraine | Europa-Kommissionen (europa.eu)

---

III Forberedende retsakter

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK

| 16.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 233/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 233/14

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS UDTALELSE

af 24. marts 2022

om forslag til ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013, for så vidt angår krav vedrørende kreditrisiko, kreditværdijusteringsrisiko, operationel risiko, markedsrisiko og den nedre grænse for output

(CON/2022/11)

(2022/C 233/02)

Indledning og retsgrundlag

Den Europæiske Centralbank (ECB) modtog henholdsvis den 20. og 21. januar 2022 en anmodning fra henholdsvis Europa-Parlamentet og Rådet for Den Europæiske Union om en udtalelse om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013, for så vidt angår krav til kreditrisiko, kreditværdijusteringsrisiko, operationel risiko, markedsrisiko og den nedre grænse for output (1) (herefter »ændringsforslagene til kapitalkravsforordningen«).

ECB bemærker, at ændringsforslagene til kapitalkravsforordningen er tæt forbundet med et andet forslag, som ECB har modtaget en høringsanmodning om, nemlig et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2013/36/EU, for så vidt angår tilsynsbeføjelser, sanktioner, tredjelandsfilialer, miljømæssige, sociale og ledelsesmæssige risici og om ændring af direktiv 2014/59/EU (2) (herefter »ændringsforslagene til kapitalkravsdirektivet«).

ECB’s kompetence til at afgive udtalelse fremgår af artikel 127, stk. 4, og artikel 282, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, da ændringsforslagene til kapitalkravsforordningen indeholder bestemmelser, der påvirker ECB’s opgaver i forbindelse med politikker vedrørende tilsyn med kreditinstitutter i overensstemmelse med traktatens artikel 127, stk. 6, og Det Europæiske System af Centralbankers (ESCB) bidrag til den smidige gennemførelse af politikker vedrørende det finansielle systems stabilitet, som omhandlet i traktatens artikel 127, stk. 5. I overensstemmelse med artikel 17.5, første punktum, i forretningsordenen for Den Europæiske Centralbank er denne udtalelse vedtaget af ECB’s Styrelsesråd.

Generelle bemærkninger

ECB glæder sig over Kommissionens forslag, som gennemfører de udestående Basel III-reformer (3) i EU, styrker EU’s fælles regelsæt samt de tilsynsmæssige rammer for kreditinstitutter på forskellige områder.

ECB understreger vigtigheden af at færdiggøre EU’s gennemførelse af Basel III-reformerne fuldt ud, rettidigt og på en troværdig måde. Reformerne afhjælper de nuværende rammers vigtigste mangler, som blev identificeret i tidligere analyser foretaget af både europæiske og internationale organer, også i forbindelse med europæiske banker, og disse reformer er derfor afgørende for at sikre, at den europæiske banksektor er solid.

En rettidig gennemførelse af Basel III-reformerne er vigtig for hurtigt at afhjælpe sådanne mangler. ECB opfordrer derfor Unionens lovgivende organer til at afslutte lovgivningsprocessen hurtigt og uden unødigt lange gennemførelsesperioder. Dette er vigtigt for at sikre, at bankerne kan modstå fremtidige kriser.

ECB finder det også vigtigt at gennemføre Basel III-standarderne fuldt ud. I den forbindelse værdsætter ECB, at Kommissionens forslag dækker alle de elementer, der blev udviklet af Baselkomitéen for Banktilsyn og vedtaget af Gruppen af Centralbankchefer og Finanstilsynschefer i december 2017.

Endelig er ECB stærkt engageret i gennemførelse af Basel III-reformerne på en troværdig måde. Dette er vigtigt for den finansielle stabilitet og for EU’s internationale troværdighed. En konsekvent gennemførelse af reformerne tjener til at understrege EU’s engagement i det internationale finansielle samarbejde og bidrager dermed til at understøtte det globale finansielle systems funktion og tilliden til EU’s banker. Samtidig giver en troværdig gennemførelse den bedst mulige garanti for et stabilt banksystem, mens ændringsforslagene og implementeringsvalg vil efterlade lommer af risici, der ikke i tilstrækkelig grad imødegås i banksektoren. Som forklaret nedenfor opstår disse risici hovedsagelig i den foreslåede tilsynsmæssige behandling af ejendomseksponeringer, kreditrisiko fra ikkeratede virksomheder, modpartskreditrisiko, aktieeksponeringer og operationel risiko.

De følgende afsnit i udtalelsen indeholder detaljerede synspunkter om forslagets hovedelementer og om de resterende risici, der kan være utilstrækkeligt dækket, hvis EU beslutter at afvige fra Basel III-standarderne.

Det er også vigtigt, at de tilsynsmæssige rammer fortsat er egnet til formålet ved at lukke identificerede mangler og holde trit med innovation. De nye definitioner af nøglebegreberne accessoriske servicevirksomheder og finansielle institutioner, som Kommissionen har foreslået, hilses velkommen, da de præciserer lovgivningens rammer. ECB glæder sig også over Kommissionens mandat til at aflægge rapport om et nyt forslag om tilsynsmæssig behandling af kryptoaktiver.

Endvidere er ECB enig med Kommissionen i, at der i begrundelsen til forslaget ikke er behov for at give de kompetente myndigheder yderligere tilsynsbeføjelser til at pålægge restriktioner på kreditinstitutters udlodninger under ekstraordinære omstændigheder med alvorlige økonomiske forstyrrelser. Samtidig bemærker ECB, at kreditinstitutterne i sådanne perioder med økonomiske og finansielle vanskeligheder måske ikke er villige til at anvende kapitalbuffere (4). Fremadrettet er ECB af den opfattelse, at det bør yderligere overvejes at fjerne de negative incitamenter til at anvende kapitalbuffere.

1.   Indførelse af en nedre grænse for output

| 1.1 | Den nedre grænse for output (outputgulvet) er et vigtigt element i Basel III-reformerne. Outputgulvet reducerer uberettigede forskelle i risikovægtede aktiver på tværs af institutter og styrker dermed de lige konkurrencevilkår og de tilsynsmæssige rammer. ECB glæder sig meget over, at Kommissionen har valgt den såkaldte »single stack«-tilgang med hensyn til outputgulvets gennemførelse, hvor bankerne kun har én metode til at måle deres risikovægtede aktiver (5). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ECB bemærker dog, at forslaget også omfatter vigtige overgangsordninger, der fører til lavere risikovægte end dem, der er fastsat i Baselstandarderne på visse specifikke områder, nemlig i) eksponeringer mod beboelsesejendomme med lave historiske tab, ii) eksponeringer mod ikkeratede virksomheder og iii) kalibrering af modpartskreditrisiko i forbindelse med derivateksponeringer. ECB mener, at disse afvigelser fra Basel III-standarderne ikke er berettigede ud fra et tilsynsmæssigt og finansielt stabilitetsperspektiv og kan efterlade lommer af risici uhåndteret. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Navnlig overgangsbehandlingen af eksponeringer i beboelsesejendomme giver anledning til en række betænkeligheder. Overgangsordningen ville svække outputgulvets bagstopperfunktion i forbindelse med udlån til beboelsesejendomme — et område, der potentielt kan bringe den finansielle stabilitet i fare, som det fremgår af nylige rapporter fra både ESRB (6) og ECB (7). Husholdningernes gældsætning og overvurdering af priser på beboelsesejendomme er stigende i flere EU-medlemsstater, hvilket bidrager til opbygningen af sårbarheder på mellemlangt sigt og bekymringer over en gældsbaseret boligboble. Dette kunne efterlade nogle banker med et kapitalgrundlag, der ikke står i rimeligt forhold til de potentielle tab, der opstår som følge af disse risici. Desuden kan overgangsordningen føre til yderligere fragmentering på EU’s bankmarked, for så vidt som institutterne afhængigt af medlemsstaternes gennemførelse kan være underlagt forskellige kapitalkrav for lignende risici. I betragtning af disse betænkeligheder mener ECB, at der ikke bør være tale om en sådan særbehandling for beboelsesejendomme. Bibeholdes mekanismen, bør den udelukkende være midlertidig og af begrænset karakter. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ECB er endvidere bekymret over overgangsbestemmelserne for ikkeratede virksomheder. I henhold til Basel-standarderne har udlån til sådanne virksomheder en højere risikovægt, hvilket afspejler den større usikkerhed, hvad angår den faktiske risiko. At reducere risikovægten baseret på en banks egne risikoestimater svækker formålet med outputgulvet, som er at beskytte mod undervurdering af risici i institutternes egne modeller, da institutterne kan basere sig på deres egne estimater af misligholdelsessandsynligheden for at tildele virksomheder en lavere risikovægt. Kommissionen foreslår at gøre anvendelsen af en risikovægt på 65 % betinget af en anslået, etårig misligholdelsessandsynlighed, som kan være helt op til 0,5 %. ECB mener, at dette er for bredt, da det kan omfatte virksomheder med høj risikoprofil. I betragtning af de risici, der er forbundet hermed, mener ECB derfor ikke, at der bør gælde en sådan undtagelse for ikkeratede virksomheder. Bibeholdes mekanismen, bør den udelukkende være midlertidig og af begrænset karakter. Endelig støtter ECB fuldt ud bestræbelserne på at øge kreditvurderingsdækningen blandt europæiske virksomheder på mellemlangt til langt sigt, hvilket desuden kan yde et vigtigt bidrag til projektet vedrørende kapitalmarkedsunionen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ECB advarer mod enhver ændring i behandlingen af modpartskreditrisiko i forbindelse med derivateksponeringer i forbindelse med outputgulvet, hvad enten den er midlertidig eller permanent. ECB er bekymret over, at enhver ændring i kalibreringen af standardmetoden til måling af eksponering for modpartskreditrisiko (»SA-CCR«) vil betyde, at visse tilsynsmæssige risici ikke er dækket, og at eksponeringsbeløbet for modpartskreditrisiko vil blive undervurderet. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Med hensyn til anvendelsesniveauet for outputgulvet har Kommissionen foreslået at anvende det på det højeste konsolideringsniveau. Inden for bankkoncerner kombineres dette med en omfordelingsmekanisme for virkningerne på det højeste konsolideringsniveau mellem moderselskabet og datterselskaberne (8). Denne mekanisme gør det muligt for bankkoncerner i EU, som er bundet af outputgulvet, at fordele kapital inden for koncernen mere effektivt sammenholdt med anvendelse på individuelt niveau, samtidig med at den respektive risiko ved koncernens tilstedeværelse i hver medlemsstat afspejles. Indførelsen af specifikke krav for outputgulvet på delkonsolideret niveau i den enkelte medlemsstat kan stadig være incitament for bankkoncernernes omorganisation af aktiviteter for dermed at minimere outputgulvets effekt på de enkelte selskaber i koncernen på måder, der potentielt kan være i misforhold til etablerede organisationsstrukturer eller solid risikostyring. Desuden ville det fastfryse mere kapital på lokalt plan, hvilket ville være i modstrid med målet om at muliggøre kapitalens fri bevægelighed inden for europæiske bankkoncerner, som er en vigtig forudsætning for finansiel integration. En alternativ løsning ville være at anvende outputgulvet på det højeste konsoliderede niveau i EU samt på delkonsolideret niveau i medlemsstaterne uden fordelingsmekanismen. Dette ville forenkle rammerne for bankerne i forhold til Kommissionens forslag og sikre korrekt kapitalisering i hver medlemsstat, selvom det også ville fastlåse kapital på det delkonsoliderede niveau. En anden mulighed ville være kun at anvende outputgulvet på det højeste konsolideringsniveau, hvilket ville blive kombineret med en forpligtelse for banker og kompetente myndigheder til at sikre, at kapitaliseringen af selvstændige enheder er tilstrækkelig (9). Denne tilgang ville ikke blot være enklere og reducere fragmenteringen af den europæiske banksektor, men også på behørig vis afspejle det forhold, at outputgulvet blev kalibreret for at mindske den urimelige variation i risikovægtede aktiver på bankkoncernniveau snarere end for hver enkelt enhed. ECB foretrækker den sidstnævnte tilgang. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Endelig bemærker ECB, at ændringsforslagene til kapitalkravsdirektivet indeholder bestemmelser om samspillet mellem outputgulvet, tilsynskravene og de makroprudentielle kapitalbuffere. Disse spørgsmål vil blive behandlet i den særskilte udtalelse om ændringsforslagene til kapitalkravsdirektivet (10). |
| --- | --- |

1.7

2.   Ramme for kreditrisiko – standardmetode

| 2.1 | ECB glæder sig over forslagene om at gennemføre den nye standardmetode for kreditrisiko, da det vil gøre de institutter, der ikke er afhængige af interne modeller, mere modstandsdygtige og deres kapitalkrav mere risikofølsomme. ECB bemærker imidlertid med bekymring, at forslaget også indeholder flere nye afvigelser fra Basel III-standarderne, navnlig med hensyn til i) specialiseret långivning, ii) aktieeksponeringer, iii) detaileksponeringer og iv) metoden til værdiansættelse af sikkerhedsstillelse for eksponeringer sikret ved fast ejendom. Desuden er visse eksisterende afvigelser blevet opretholdt (f.eks. for små og mellemstore virksomheder (SMV’er) og infrastruktur), som bør revurderes af medlovgiverne. ECB er af den opfattelse, at disse afvigelser samlet set kan mindske konsistensen og sikkerheden ved den nye standardmetode og medføre, at visse risici ikke er dækket. Dette kan til gengæld betyde, at bankerne ikke har tilstrækkelig kapital til rådighed, hvis der opstår risici i disse markedssegmenter. Mere specifikt blev Basel III-rammen kalibreret for at afspejle risikoen ved specialiseret långivning, og enhver ændring, såsom oprettelsen af en ny kategori for objektfinansiering af høj kvalitet eller ændringerne af kriterierne for projektfinansiering af høj kvalitet, kunne medføre, at risici ikke er dækket, navnlig i projekternes præoperationelle fase, og dermed mindske beskyttelsen af bankerne. Desuden bør standardiserede risikovægte ikke udelukkende baseres på institutternes vurdering uden modelgodkendelse af, om objektfinansiering kan opfylde kriterier om »høj kvalitet« svarende til den interne ratingbaserede kategoriseringsmetode (»IRB«). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Aktieeksponeringer er i sagens natur mere risikobetonede, fordi de per definition er efterstillet alle andre fordringer i tilfælde af misligholdelse. Basel III-forslagene afspejler dette ved at kræve højere kapitalkrav for aktieeksponeringer. ECB er derfor bekymret over afvigelserne fra dette solide princip på en række områder, da det kan udsætte bankerne for større risici i deres balance. Dette gælder navnlig for i) aktieeksponeringer mod andre medlemmer af samme koncern - herunder de besiddelser i enheder i den finansielle sektor, som banker har tilladelse til ikke at trække fra deres kapitalgrundlag, ii) institutsikringsordninger og iii) langsigtede aktieeksponeringer, der allerede har en varighed på seks år eller længere, og som også har en indvirkning på tilstrækkeligheden af risikovægtene på konsolideret niveau. Dette ville ikke blot fastlåse de eksisterende meget lave risikovægte, som ikke afspejler den iboende risiko ved aktieeksponeringer, men ville også forlænge den manglende tilsvarende tabsabsorberingskapacitet i koncernen. Desuden iv) mener ECB, at den lavere risikovægt for aktieeksponeringer under lovgivningsprogrammer bør finde anvendelse, hvis den ledsages af Basel-kravet om investeringsrestriktioner (11), som også kan tages i betragtning i forbindelse med en omfattende vurdering af disse programmer. Desuden v) skaber den overgangsbestemmelse, der finder anvendelse på aktieeksponeringer i henhold til IRB-metoden, uberettigede fordele, da bankerne kan anvende risikovægte, der ikke blot er lavere end dem, der finder anvendelse i øjeblikket, men som i en overgangsperiode er endnu lavere end dem, der i sidste ende vil være nødvendige. ECB foreslår derfor, at man undgår dette ekstraordinære midlertidige fald i kapitalgrundlagskravene for aktieeksponeringer for institutter med tilladelse til IRB-metoden, der ligger under det niveau, der permanent vil kræves i fremtiden (12). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ECB mener, at den lavere risikovægt for detaileksponeringer bør begrænses til fysiske personer med samlede eksponeringer på under 1 mio. EUR, hvilket bør fastsættes under hensyntagen til de penge, som kunderne allerede skylder, og også uudnyttede kreditrammer. Desuden bør den nødvendige korrektion af kapitalgrundlagskravene for kreditrammer, der kan opsiges uden betingelser, ikke forsinkes yderligere. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kommissionens forslag indeholder også nogle ændringer af metoderne til omvurdering af fast ejendom, som ikke ville være i overensstemmelse med Basel-standarderne. ECB er af den opfattelse, at sådanne omvurderinger bør foretages på et solidt grundlag for på behørig vis at afspejle ændringer i værdiansættelsen af sikkerheden i fast ejendom. Anvendelsen af statistiske metoder til ejendomsvurdering (i stedet for at anvende en kvalificeret uafhængig vurderingsmand) kan give en unøjagtig følelse af sikkerhed. Det kan føre til en strukturel overvurdering af den faktiske værdi ikke kun af de enkelte ejendomme, men af hele den portefølje, der er genstand for omvurderingen, hvilket igen mindsker bankernes modstandsdygtighed over for overophedning af ejendomsmarkederne. Desuden kan stigende ejendomsværdier på grundlag af gennemsnitlige tidligere værdier give bankerne mulighed for fortsat at forlade sig på en stigning i ejendomsværdierne, som måske ikke er holdbar. Dette gælder f.eks. helt klart i den nuværende situation med stigende overvurdering. Disse ændringer vil øge de uberettigede virkninger af overgangsmekanismen i forbindelse med realkreditlån med lav risiko i forbindelse med outputgulvet (som nævnt i punkt 1.3) og vil kunne øge bankernes sårbarhed på ejendomsmarkederne yderligere. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Basel III-rammen har tilpasset sin behandling af de særlige forhold, der gør sig gældende for SMV’er og infrastrukturinvesteringer, ved at anvende empirisk kalibrerede risikovægte på data på tværs af de forskellige institutioner. ECB mener derfor, at EU bør tilslutte sig den reviderede kalibrering. |
| --- | --- |

2.5

3.   Operationel risiko

| 3.1 | ECB glæder sig over Kommissionens beslutning om at gennemføre den nye standardmetode for operationel risiko i overensstemmelse med Basel III-rammen, som har til formål at øge sammenligneligheden og forenklingen af beregningen af kapitalgrundlagskrav. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Selv om ECB anerkender, at Basel III-rammen giver mulighed for at se bort fra historiske tab ved beregningen af kapitalkrav for operationelle risici, beklager ECB, at Kommissionen ikke valgte at anerkende de pågældende tab. ECB mener, at en hensyntagen til et instituts tabshistorie vil medføre større risikofølsomhed og dækning af tab i forbindelse med kapitalkrav, idet der tages højde for forskelle i institutternes risikoprofiler i meget følsomme spørgsmål såsom adfærdsrisiko, hvidvaskning af penge eller cyberhændelser, og vil give institutterne større incitamenter til at forbedre deres operationelle risikostyring. ECB går derfor ind for en gennemførelse, hvor den interne tabsmultiplikator bestemmes af instituttets historiske tab og indføres gradvist. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ECB bemærker, at tilsynsmyndighederne allerede nu skal tage hensyn til kvaliteten af risikostyringen, herunder tabshistorik, når de definerer risikoprofilen og kapitalkravene i henhold til »tilsynskontrol- og vurderingsprocessen« (SREP). I den forbindelse bør brugbarheden af den foreslåede snævre forpligtelse for tilsynsmyndighederne til mindst hvert tredje år at overvåge kvaliteten af institutternes indsamling af historiske tab vurderes i lyset af den endelige anvendelse af disse historiske tab inden for rammen, også i betragtning af at datakvaliteten kun er et af mange centrale hensyn til styring af operationelle risici. |
| --- | --- |

3.3

4.   Markedsrisiko

| 4.1 | I sin udtalelse af 8. november 2017 om ændringer til EU’s ramme for kapitalkrav til kreditinstitutter og investeringsselskaber (13) (14) opfordrede ECB til en tilstrækkelig lang gennemførelsesfase af Baselstandarderne for markedsrisici som følge af den grundlæggende revision af handelsbeholdningen, idet der også tages hensyn til yderligere ændringer af Basel-standarderne. Da de internationalt vedtagne regler nu er blevet færdiggjort, glæder ECB sig over Kommissionens forslag om at omdanne det eksisterende rapporteringskrav til kapitalgrundlagskrav. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ECB bemærker, at forslaget giver Kommissionen mulighed for at ændre kalibreringen af kapitalkravene under den nye markedsrisikoramme og udsætte gennemførelsen af denne ramme med yderligere to år. Dette kunne gøre det muligt at reducere kapitalkravene og dermed afvige fra Basel III-standarderne. ECB går ind for at begrænse disse beføjelser i henhold til det nuværende forslag. ECB finder det vigtigt, at disse standarder anvendes konsekvent på internationalt plan og opfordrer til en korrekt gennemførelse af disse internationalt vedtagne standarder senest i 2025. Dette vil være vigtigt for at skabe klarhed for institutionerne og sikre, at EU’s fælles regelsæt er solidt, samtidig med at negative konsekvenser for institutionernes interne gennemførelsesplaner og ansøgnings- og godkendelsesprocessen for interne modeller undgås. Uanset ovenstående kan det overvejes at have en rapport fra Kommissionen om gennemførelsen af den grundlæggende revision af handelsbeholdningen i andre jurisdiktioner i 2025, der kan tjene som grundlag for, at EU-lovgiver kan forberede eventuelle opfølgende skridt til at sikre lige vilkår på globalt plan. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ECB glæder sig over den klarhed, som Kommissionens forslag giver om den minimumshyppighed, der finder anvendelse i forbindelse med »look-through«-metoden”, når institutter for kollektiv investering indgår i interne modeller. Samtidig er ECB bekymret over, at en sådan behandling kan føre til, at visse risici ikke medtages i den interne model, og foreslår derfor, at der tilføjes et særskilt krav om at identificere, måle og overvåge de relevante risici, hvis der ikke anvendes en daglig »look-through«-metode. |
| --- | --- |

4.3

5.   Kreditværdijusteringsrisiko (CVA)

| 5.1 | ECB bemærker med bekymring, at Kommissionens forslag ikke tager eksisterende undtagelser, som Unionen har vedtaget, op til fornyet overvejelse, og minder om, at disse undtagelser blev vurderet som en væsentlig manglende overholdelse i Baselkomitéens tidligere program for vurdering af reguleringsmæssig overensstemmelse i 2014 (15). ECB er af den opfattelse, at disse afvigelser ikke er berettigede ud fra et tilsynsmæssigt synspunkt og medfører, at institutter er eksponeret for udækkede risici fra deres derivattransaktioner med undtagne modparter (16). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | ECB anerkender ikke desto mindre den indsats, som Kommissionen har gjort for at løse problemer i forbindelse med åben afdækning af kreditværdijusteringsrisiko for EU-undtagede modparter ved at give institutterne mulighed for frivilligt at medtage disse modparter i den lovpligtige kreditværdijusteringsrisiko (17) og ved at fastsætte nye indberetningskrav for EU-undtagede modparter. Selvom sidstnævnte kan bidrage til at fremme bedre risikostyring i institutterne, vil det hverken forbedre deres tilsynsmæssige situation eller skabe markedsdisciplin. For at opnå sidstnævnte bør der indføres et oplysningskrav. Hvis Unionens lovgivende organer vælger at opretholde de eksisterende undtagelser, bidrager forslagene til en vis grad i afbødningen af de negative virkninger af sådanne undtagelser, selvom de ikke i væsentlig grad reducerer de risici, som eksponeringerne indebærer for bankernes balancer. |
| --- | --- |

5.2

6.   IRB-metode

| 6.1 | ECB glæder sig over de foreslåede ændringer af IRB-metoden for kreditrisiko i overensstemmelse med den endelige Basel III-pakke (18), da de anses som nødvendige for at bevare risikofølsomheden og samtidig i væsentlig grad reducerer omfanget af udsving i den risikovægtede eksponering (RWEA). ECB støtter forslaget om at udelukke i) anvendelsen af den avancerede IRB-metode (»A-IRB«) for eksponeringer mod store selskaber, eksponeringer mod kreditinstitutter og investeringsselskaber og mod finansieringsinstitutter, der behandles som selskaber, og ii) anvendelsen af IRB-metoden for aktieeksponeringer. ECB støtter ligeledes indførelsen af inputgulve for risikoparametre, som vil sikre et minimum af forsigtighed i modelparametrene, samtidig med at unødige variationer i risikovægtede eksponeringer reduceres. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Desuden støtter ECB de yderligere præciseringer og forbedringer i forbindelse med estimeringen af PD, tab givet misligholdelse (LGD) og kreditkonverteringsfaktorer (CCF). |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Ikke desto mindre ønsker ECB at fremhæve visse uoverensstemmelser i forslaget, som kan hindre en overordnet korrekt gennemførelse af kravene. For at mindske risikoen for fejlfortolkning anbefaler ECB navnlig, at de udtryk, der anvendes til at identificere størrelsen af virksomhedernes låntagere, såsom »omsætning«, »overskud« og »salg«, tilpasses yderligere på tværs af forskellige artikler i den ændrede kapitalkravsforordning (19). |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Desuden skal der sikres overensstemmelse mellem definitionen af misligholdelse og estimeringen og gennemførelsen af risikoparametre. Navnlig med hensyn til gennemførelsen af IRB-metoden på eksponeringsklasseniveau som indført i den ændrede artikel 148 vil ECB gerne understrege, at for detaileksponeringer giver denne ændring mulighed for at anvende IRB-metoden for mindst én af de eksponeringsklasser, der er omhandlet i det nye litra d), nr. i), ii), iii) og iv), i artikel 147, stk. 2. Samtidig bemærker ECB for detaileksponeringer, at den eksisterende artikel 178, stk. 1, giver institutterne mulighed for at anvende definitionen af misligholdelse på niveauet for en individuel kreditfacilitet i stedet for i forhold til en låntagers samlede forpligtelser. Hvis definitionen af misligholdelse for detaileksponeringer er defineret på låntagerniveau, anbefaler ECB i den forbindelse at begrænse muligheden for at anvende IRB-metoden enten for alle eller ingen af de eksponeringsklasser, der er omhandlet i artikel 147, stk. 2, litra d), nr. i), ii), iii) og iv), uden at dette berører muligheden for at anmode om permanent delvis anvendelse på de betingelser, der er fastsat i artikel 150. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Hvad angår de nye krav til PD-estimater, er ECB desuden af den opfattelse, at en yderligere præcisering af tidshorisonten for ratingtildelinger som foreslået i de endelige Basel III-standarder vil sikre en passende risikodifferentiering på trods af ugunstige økonomiske forhold og øge den risikovægtede sammenlignelighed af aktiver mellem institutterne. Desuden er der i forslaget indført visse forskelle mellem kravene til PD-estimater for detaileksponeringer og kravene til PD-estimater for eksponeringer mod selskaber og institutter, hvilket kan hindre, at institutterne fortolker dem korrekt. I den forbindelse anbefaler ECB en yderligere strømlining af kravene i forbindelse med disse eksponeringstyper. |
| --- | --- |

6.5

7.   Søjle III oplysninger og rapportering

| 7.1 | ECB glæder sig over målet med det nye integrerede knudepunkt, der forvaltes af Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA) for kreditinstitutters oplysninger under søjle III, som har til formål at mindske byrden for institutterne og lette alle interessenters brug af søjle III-oplysninger. Tilsynsmyndighederne vil drage fordel af et centraliseret knudepunkt for offentliggørelse, da det vil lette deres rolle med hensyn til at sikre kvaliteten af søjle III-oplysninger. ECB bemærker imidlertid, at forslaget anvender forskellige metoder i forbindelse med kvantitativ offentliggørelse af små og ikkekomplekse institutter (»SNCI’er«) og større institutter. For SNCI’er vil EBA anvende tilsynsrapportering til at udarbejde den tilsvarende kvantitative offentliggørelse på grundlag af en foruddefineret kortlægning. For større institutter vil det være nødvendigt at udvikle en ny indberetningsprocedure for offentliggørelse, hvilket vil føre til dobbelt indberetning af datapunkter, da søjle III-datakravene overlapper med tilsynsmæssig indberetning. EBA vil derefter modtage disse nye skemaer »i elektronisk format« og vil skulle offentliggøre dem samme dag, som den modtager dem. ECB mener, at SNCI-metoden for kvantitative oplysninger kan anvendes på alle institutter, uanset deres størrelse og kompleksitet, med henblik på at mindske indberetningsbyrden for alle institutter. ECB bemærker også, at tidsplanen for EBA’s offentliggørelse af søjle III-oplysninger om det centraliserede knudepunkt ikke gør det muligt at foretage en afstemning mellem tilsynsrapportering og søjle III-oplysninger, hvilket kan føre til en yderligere arbejdsbyrde for tilsynsmyndighederne og forvirring hos investorer og andre brugere af søjle III-oplysninger. For at sikre konsekvens bør den politik for fornyet indberetning til EBA, der er omhandlet i den ændrede artikel 434a, efter samme logik ikke begrænses til offentliggørelse, men bør også omfatte tilsynsmæssig indberetning. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Desuden kan kvalitative oplysninger og visse kvantitative oplysninger (20) ikke udledes af tilsynsmæssig indberetning på grundlag af den foruddefinerede kortlægning. Dette spørgsmål vedrører både SNCI’er og andre institutioner. Derfor bør proceduren for indgivelse af sådanne oplysninger til EBA præciseres. ECB forventer også potentielle vanskeligheder for EBA med at aggregere og sammenligne kvalitative oplysninger på grund af deres ustrukturerede karakter. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | ECB bemærker, at ændringsforslagene til kapitalkravsdirektivet indebærer en ændring af kapitalkravsdirektivets artikel 106 med henblik på at give de kompetente myndigheder beføjelse til at kræve, at ikke-SNCI’er indsender oplysningerne til EBA med henblik på offentliggørelse på et centraliseret EBA-websted. Denne ændring af kapitalkravsdirektivet vil blive overflødig, hvis teksten til kapitalkravsdirektivet ændres i den retning, der foreslås i afsnit 7.1. |
| --- | --- |

7.3

8.   Miljømæssige, sociale og ledelsesmæssige risici

| 8.1 | Bedre integration af miljømæssige, sociale og ledelsesmæssige risici i de tilsynsmæssige rammer er afgørende for at øge banksektorens modstandsdygtighed. ECB’s omfattende bemærkninger til forslagene vedrørende ESG-risici vil blive fremsat i dens udtalelse om de ændringsforslagene til kapitalkravsdirektivet (21). Hvad specifikt angår ændringsforslagene til kapitalkravsforordningen glæder ECB sig over Kommissionens forslag om at indføre harmoniserede definitioner af ESG-risici og -værdier, idet den erklærede hensigt om at tilpasse definitionerne til dem, som EBA foreslog i sin rapport om ledelse af og tilsyn med ESG-risici for kreditinstitutter og investeringsselskaber (22). ECB bemærker dog visse forskelle i ordlyden af de foreslåede definitioner i forhold til den ordlyd, der anvendes af EBA. EBA’s definitioner er bredere og dækker eventuelle negative virkninger og ikke kun tab. De afspejler derfor mere troværdigt arten af de miljømæssige, sociale og ledelsesmæssige risici, som bl.a. opstår via strategiske og omdømmemæssige risici. Disse risici kan f.eks. føre til lavere forretningsvolumen og påvirke instituttets bæredygtighed og levedygtighed. ECB foreslår derfor en finjustering af definitionernes ordlyd for at sikre en tættere tilpasning til dem, der foreslås af EBA. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | ECB glæder sig over forslaget om at ændre artikel 430, ifølge hvilket institutterne skal indberette deres eksponering for ESG-risici til deres kompetente myndigheder. Da indberetningen af relevante kvalitative og kvantitative oplysninger om ESG-risici letter tilsynet med disse risici, opfordrer ECB Unionens lovgivende organer og EBA til at sikre, at det foreslåede indberetningskrav gennemføres så hurtigt som muligt. ECB bemærker, at en sådan indberetning vil være underlagt proportionalitetsprincippet, jf. betragtning 40 til ændringsforslagene til kapitalkravsforordningen. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | ECB er enig i betragtning 40 til ændringsforslagene til kapitalkravsforordningen, hvori det anføres, at eksponeringen for ESG-risici ikke nødvendigvis er proportional med et instituts størrelse og kompleksitet. Det er derfor bydende nødvendigt, at markeder og tilsynsmyndigheder får tilstrækkelige data fra alle enheder, der er udsat for disse risici, uanset deres størrelse. ECB støtter derfor kraftigt forslaget om at anvende oplysningskravene vedrørende ESG-risici i artikel 449a på alle institutter. ECB støtter Kommissionens forslag om at skræddersy hyppigheden og detaljeringsgraden af oplysningskravene til institutternes størrelse og kompleksitet for at tage behørigt hensyn til proportionalitetsprincippet. ECB bemærker, at det er vigtigt at sikre tilstrækkelig overensstemmelse mellem oplysningskravene vedrørende ESG-risici for institutter og andre initiativer på området for offentliggørelse (f.eks. direktivet om virksomheders bæredygtighedsrapportering) i den forstand, at sådanne initiativer bør sætte institutterne bedre i stand til på passende vis at vurdere deres risici og opfylde deres egne oplysningsforpligtelser. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | ECB støtter også kraftigt forslaget om at fremrykke den frist, inden for hvilken EBA skal forelægge sin rapport om den tilsynsmæssige behandling af eksponeringer, der er påvirket af miljømæssige og/eller sociale faktorer i henhold til artikel 501c. ECB støtter kraftigt dette arbejde og mener, at fremsættelsen af denne rapport vil støtte EU’s bidrag til den internationale politiske debat om disse spørgsmål yderligere.
  Hvor ECB anbefaler, at ændringsforslagene til kapitalkravsdirektivet revideres, vedlægges som bilag et ændringsforslag med en begrundelse herfor i et separat teknisk arbejdsdokument. Det tekniske arbejdsdokument er tilgængeligt på engelsk på EUR-Lex. |
| --- | --- |

8.4

Hvor ECB anbefaler, at ændringsforslagene til kapitalkravsdirektivet revideres, vedlægges som bilag et ændringsforslag med en begrundelse herfor i et separat teknisk arbejdsdokument. Det tekniske arbejdsdokument er tilgængeligt på engelsk på EUR-Lex.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 24. marts 2022.

Christine LAGARDE

Formand for ECB

---

(1)  COM(2021) 664 final.

1

(2)  COM(2021) 663 final.

2

(3)  Basel III-reformerne kaldes også Basel III-standarderne og er standarder vedtaget af Baselkomitéen for Banktilsyn (BCBS). De samlede standarder findes på Den Internationale Betalingsbanks websted www.bis.org

3

(4)  Jf. Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 20. maj 2020 om ændringer af Unionens tilsynsmæssige rammer som følge af covid-19-pandemien (CON/2020/16) (EUT C 180 af 29.5.2020, s. 4). Alle ECB’s udtalelser er offentliggjort i EUR-Lex.

4

(5)  Yderligere oplysninger om »single stack«-tilgangen for risikobaserede kapitalkrav findes i Kommissionens spørgsmål og svar.

5

(6)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici, Vulnerabilities in the residential real estate sectors of the EEA countries, februar 2022.

6

(7)  Den Europæiske Centralbank, Financial Stability Review, november 2021.

7

(8)  Se Kommissionens begrundelse.

8

(9)  I overensstemmelse med SCO 10 i Basel-principperne.

9

(10)  Jf. udtalelse om Europa-Parlamentet og Rådets forslag til et direktiv om ændring af direktiv 2013/36/EU for så vidt angår tilsynsbeføjelser, sanktioner, tredjelandsfilialer og miljømæssige, sociale og ledelsesmæssige risici og om ændring af direktiv 2014/59/EU.

10

(11)  Jf. CRE 20.59 i Basel-principperne.

11

(12)  Kapitalkravene til bankstyrede finansielle konglomerater påvirkes også af bestemmelserne i nr. iii) og v) på grund af det såkaldte danske kompromis, hvorefter bankernes beholdninger af kapitalinstrumenter udstedt af forsikringsselskaber, der tilhører samme finansielle konglomerat, kan risikovægtes i stedet for at blive fratrukket.

12

(13)  Jf. fodnote 1 i SCO30.5.

13

(14)  Den Europæiske Centralbanks udtalelse CON/2017/46 af 8. november 2017 om ændringer til EU’s ramme for kapitalkrav til kreditinstitutter og investeringsselskaber (EUT C 34 af 31.1.2018, s. 5).

14

(15)  Basel Committee on Banking Supervision (2014) Regulatory Consistency Assessment Programme (RCAP) - Assessment of Basel III regulations - European Union, der findes på Den Internationale Betalingsbanks websted www.bis.org

15

(16)  Dette blev også fremhævet af Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (2019) Policy advice on the Basel III reforms on credit valuation adjustment (CVA) and market risk, henstilling CVA2: CVA-undtagelser, s. 9, der findes på EBA’s websted www.eba.europa.eu

16

(17)  Se Kommissionens begrundelse.

17

(18)  Jf. især Basel III: Finalising post-crisis reforms (bis.org).

18

(19)  F.eks. defineres »store virksomheder« i artikel 142, stk. 1, nr. 5a), med henvisning til »salg«, mens »små og mellemstore virksomheder« i den nye artikel 5, stk. 8, defineres med henvisning til »omsætning«.

19

(20)  Eksempelvis med henvisning til ESG- og IRRBB-oplysninger.

20

(21)  Jf. note 10 ovenfor.

21

(22)  Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (2021) EBA Report on management and supervision of ESG risks for credit institutions and investment firms (EBA/REP/2021/18), som findes på EBA’s websted www.eba.europa.eu

22

---

| 16.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 233/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 233/22

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS UDTALELSE

af 11. april 2022

om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om foranstaltninger til sikring af et højt fælles cybersikkerhedsniveau i hele Unionen og om ophævelse af direktiv (EU) 2016/1148

(CON/2022/14)

(2022/C 233/03)

Indledning og retsgrundlag

Den 16. december 2020 vedtog Europa-Kommissionen et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om foranstaltninger til sikring af et højt fælles cybersikkerhedsniveau i hele Unionen og om ophævelse af direktiv (EU) 2016/1148 (1) (herefter »direktivforslaget«). Den 3. december 2021 nåede Rådet for Den Europæiske Union til enighed om den generelle indstilling til direktivforslaget (2). Den Europæiske Centralbanks (ECB) kompetence til at afgive udtalelsen er baseret på artikel 127, stk. 4, andet underafsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, da direktivforslaget indeholder bestemmelser, som henhører under ECB’s kompetenceområder, navnlig fremme af betalingssystemernes smidige funktion, bidrag til en smidig gennemførelse af de kompetente myndigheders politikker vedrørende det finansielle markedssystems stabilitet og ECB’s opgaver vedrørende tilsyn med kreditinstitutter i henhold til traktatens artikel 127, stk. 2, fjerde led, artikel 127, stk. 5, og artikel 127, stk. 6. I overensstemmelse med artikel 17.5, første punktum, i forretningsordenen for Den Europæiske Centralbank er denne udtalelse vedtaget af ECB’s Styrelsesråd.

Generelle bemærkninger

ECB støtter kraftigt målene i direktivforslaget om at øge cyberrobustheden på tværs af alle relevante sektorer, mindske uoverensstemmelser på tværs af det indre marked og forbedre situationsbevidstheden og den kollektive kapacitet til at forberede sig og reagere ved at sikre et effektivt samarbejde i Unionen.

ECB anerkender betydningen af at opretholde stærke forbindelser mellem direktivforslaget og den finansielle sektor, som fortsat bør være en del af økosystemet for net- og informationssystemer (NIS) for at fremme en konsekvent vurdering af risici i forbindelse med informations- og kommunikationsteknologi (IKT) i hele Unionen og fremme effektiv tværsektoriel informationsudveksling og tværsektorielt samarbejde i forbindelse med håndtering af cybertrusler. Med henblik herpå bør det være muligt for de kompetente myndigheder i henhold til forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om digital operationel modstandsdygtighed i den finansielle sektor (3) (herefter »DORA«) at deltage i de strategiske politiske drøftelser og det tekniske arbejde i NIS-samarbejdsgruppen samt at udveksle oplysninger og samarbejde yderligere med de centrale kontaktpunkter og de nationale enheder, der håndterer it-sikkerhedshændelser (computersikkherhedsberedskabsteams), som der henvises til i direktivforslaget (4).

1.   Direktivforslagets anvendelsesområde

| 1.1 | ECB forstår det således, at DORA, for så vidt angår enheder i den finansielle sektor, vil blive betragtet som sektorspecifik lovgivning, som indfører krav til styring af cybersikkerhedsrisici og indberetning af hændelser, der som minimum har samme virkning som dem, der er fastsat i det direktivforslaget (5). Derfor vil direktivforslagets bestemmelser, der vedrører risikostyring i forbindelse med cybersikkerhed, indberetningsforpligtelser, informationsudveksling samt tilsyn og håndhævelse, ikke finde anvendelse på finansielle enheder, som er omfattet af DORA (6). Som præciseret i direktivforslagets betragtninger bør de bestemmelser i DORA, der vedrører IKT-risikostyringsforanstaltninger, håndtering af IKT-relaterede hændelser og indberetning af hændelser, afprøvning af digital operationel modstandsdygtighed, informationsudvekslingsordninger og IKT-tredjepartsrisici, finde anvendelse i stedet for direktivforslagets bestemmelser (7). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ECB bemærker også, at Rådet i sin generelle indstilling til direktivforslaget fremsætter en ændring for at udelukke »enheder, der udøver aktiviteter inden for retsvæsenet, parlamenter eller centralbanker« (8), fra direktivforslagets anvendelsesområde. ECB forstår det således, at den forslåede ændring vil omfatte alle Det Europæiske System af Centralbankers (ESCB) grundlæggende opgaver og kompetencer, jf. traktatens artikel 127, stk. 2, og artikel 3.1 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank (herefter »ESCB-statutten«), såsom fremme af betalingssystemernes smidige funktion. I den forbindelse anses Eurosystem-ejede og -drevne finansielle markedsinfrastrukturer såsom TARGET2 og TARGET2-Securities for at være omfattet af Rådets forslag om at udelukke centralbanker fra direktivforslagets anvendelsesområde. |
| --- | --- |

1.2

2.   ESCB’s og Eurosystemets overvågningskompetencer

| 2.1 | Parallelt med ESCB’s primære mål om at fastholde prisstabilitet og i overensstemmelse med traktatens artikel 127, stk. 2, er en af de grundlæggende opgaver, der skal udføres gennem ESCB, at fremme betalingssystemernes smidige funktion (9). Med henblik på at sikre effektive og pålidelige clearing- og betalingssystemer inden for Unionen og over for tredjelande kan ECB og de nationale centralbanker tilbyde faciliteter, og ECB kan udstede forordninger, for at udføre denne grundlæggende opgave (10). Under udøvelse af overvågningsrollen vedtog ECB forordning (EU) nr. 795/2014 (ECB/2014/28) (11) (herefter »forordningen om systemisk vigtige betalingssystemer«), som omsætter CPSS-IOSCO-principperne for finansielle markedsinfrastrukturer (12) til umiddelbart gældende lovgivning. Forordningen om systemisk vigtige betalingssystemer fastsætter krav til både betalingssystemer for store betalinger og detailbetalingssystemer af systemisk betydning, uanset om de er offentlige eller privatejede. Kravene i forordningen om systemisk vigtige betalingssystemer omfatter allerede bl.a. operationel risikostyring og etablering af en ramme for cyberrobusthed (13). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ud over systemisk vigtige betalingssystemer dækker Eurosystemets overvågning ikke-systemisk vigtige betalingssystemer, elektroniske betalingsinstrumenter, -ordninger og -arrangementer samt andre infrastrukturer og kritiske tjenesteudbydere, som dette er fastsat i Eurosystemets overvågningsrammer (14). Betalingssystemer og andre ordninger, der er underlagt Eurosystemets overvågning, er ikke udtrykkeligt omfattet af direktivforslagets anvendelsesområde (15). Da direktivforslaget er et instrument til minimumsharmonisering (16), kan medlemsstaternes gennemførelse af lovgivning dog med tiden overlappe Eurosystemets overvågningskompetence. For at undgå dette bør ESCB’s beføjelser i henhold til traktaten og ESCB-statutten samt Eurosystemets kompetencer i henhold til forordningen om systemisk vigtige betalingssystemer og generelt inden for rammerne af Eurosystemets overvågningsrammer udtrykkeligt anerkendes i direktivforslagets betragtninger. |
| --- | --- |

2.2

3.   IKT-tredjepartsrisiko, håndtering af væsentlige hændelser og kriser, informationsudveksling og national cybersikkerhedsstrategi

3.1   Styring af IKT-tredjepartsrisiko

| 3.1.1 | Når de kompetente myndigheder udøver deres håndhævelsesbeføjelser i forhold til væsentlige enheder, giver direktivforslaget giver dem beføjelse til at udstede bindende instrukser eller et påbud om, at disse enheder skal afhjælpe de konstaterede mangler eller afhjælpe overtrædelserne af direktivforslagets forpligtelser (17). Samtidig kan den »ledende tilsynsførende«, der er udpeget i henhold til DORA, rette henstillinger til kritiske tredjepartsudbydere af IKT-tjenester med henblik på at styre de potentielle systemiske risici, der er forbundet med anvendelse af outsourcing og IKT-tredjepartskoncentration (18). |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | I betragtning af at en væsentlig enhed i henhold til det foreslåede direktiv også kan udpeges som en kritisk tredjepartsudbyder af IKT-tjenester i henhold til DORA, understreger ECB (19), at det bør undgås at udstede modstridende henstillinger og bindende instrukser. I den forbindelse hilser ECB Rådets generelle indstilling til direktivforslaget velkommen. Ifølge indstillingen skal de kompetente myndigheder underrette det »tilsynsforum«, der er oprettet i henhold til DORA, når de udøver deres tilsyns- og håndhævelsesbeføjelser over for en væsentlig enhed, der er udpeget som værende en kritisk tredjepartsudbyder af IKT-tjenester i henhold til DORA (20). |
| --- | --- |

3.1.2

3.2   Håndtering af væsentlige hændelser og kriser

| 3.2.1 | I overensstemmelse med direktivforslaget (21) skal medlemsstaterne udpege en eller flere kompetente myndigheder med ansvar for håndtering af væsentlige hændelser og kriser. Som det præciseres i direktivforslagets betragtninger, bør en væsentlig hændelse forstås som en hændelse med en betydelig indvirkning på mindst to medlemsstater, eller hvis afbrydelse overstiger en medlemsstats kapacitet til at reagere på den. Væsentlige hændelser kan blive til fuldgyldige kriser, hvilket forstyrrer det indre markeds funktion (22). |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Selvom de kompetente myndigheder, der er udpeget i henhold til DORA, fortsat er ansvarlige for håndteringen af cybersikkerhedshændelser vedrørende finansielle enheder, vil samarbejde med de strukturer og myndigheder, der er oprettet i henhold til direktivforslaget, være afgørende for at sikre en koordineret indsats i hele Unionen. Med henblik herpå ser ECB gerne, at de kompetente myndigheder, der er udpeget i henhold til DORA, herunder ECB, deltager i European Cyber Crises Liaison Organization Network (EU-CyCLONe) (23), når væsentlige cybersikkerhedshændelser og -kriser påvirker den finansielle sektor. |
| --- | --- |

3.2.2

3.3   Informationsudveksling

| 3.3.1 | Som anført ovenfor støtter ECB kraftigt samarbejdet mellem de kompetente myndigheder, der er udpeget i henhold til DORA, med de strukturer og myndigheder, der er oprettet i henhold til direktivforslaget. Informationsudveksling mellem myndigheder kan navnlig muliggøre tværsektoriel læring, bidrage til forebyggelse og effektiv håndtering af cyberangreb samt fremme en konsekvent vurdering af IKT-relaterede risici i hele Unionen. Ikke desto mindre understreger ECB, at informationsudveksling bør finde sted, hvor der er klart fastlagte klassificerings- og informationsudvekslingsmekanismer kombineret med passende sikkerhedsforanstaltninger til at sikre fortrolighed (24). ECB glæder sig over Rådets generelle indstilling til direktivforslaget, som fremlægger regelmæssig udveksling af relevante information mellem myndigheder (25), etablering af samarbejdsordninger, der præciserer en mekanisme til informationsudveksling (26), og automatisk og direkte fremsendelse af anmeldelse af hændelser (27). I den forbindelse bør det sikres, at oplysninger, der er fortrolige jævnfør bestemmelserne om tavshedspligt i henhold til DORA (28) eller den relevante sektorspecifikke lovgivning (29) kun kan udveksles med de kompetente myndigheder, der henvises til i direktivforslaget, hvis denne udveksling er nødvendig for, at de kompetente myndigheder kan anvende direktivforslagets bestemmelser (30). |
| --- | --- |

3.3.1

3.4   National cybersikkerhedsstrategi

| 3.4.1 | I henhold til direktivforslaget skal medlemsstaterne vedtage nationale cybersikkerhedsstrategier for at definere de strategiske mål og passende politiske og reguleringsmæssige foranstaltninger med henblik på at opnå og opretholde et højt cybersikkerhedsniveau (31). Som præciseret i direktivforslagets betragtninger bør medlemsstaterne fortsat medtage den finansielle sektor i deres respektive cybersikkerhedsstrategier (32). Vejledende bør medlemsstaterne som led i deres nationale cybersikkerhedsstrategier vedtage politikker vedrørende cybersikkerhed i forsyningskæden for IKT-produkter og -tjenester, der anvendes af enheder til levering af deres tjenester. For så vidt angår den finansielle sektor, bør de nationale cybersikkerhedsstrategier være i overensstemmelse med de lovgivningsmæssige rammer, der udspringer af DORA. I den forbindelse mener ECB, at der er behov for yderligere præcisering for at sikre, at de nationale cybersikkerhedsstrategier stemmer overens med sektorspecifik lovgivning.
  Hvor ECB foreslår ændringer af direktivforslaget, vedlægges som bilag ændringsforslag med en begrundelse herfor i et separat teknisk arbejdsdokument. Det tekniske arbejdsdokument er tilgængeligt på engelsk på EUR-Lex. |
| --- | --- |

3.4.1

Hvor ECB foreslår ændringer af direktivforslaget, vedlægges som bilag ændringsforslag med en begrundelse herfor i et separat teknisk arbejdsdokument. Det tekniske arbejdsdokument er tilgængeligt på engelsk på EUR-Lex.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 11. april 2022.

Christine LAGARDE

Formand for ECB

---

(1)  COM(2020) 823 final.

1

(2)  Findes på Rådets websted www.consilium.europa.eu

2

(3)  COM(2020) 595 final.

3

(4)  Se bemærkning 1.5 i Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 4. juni 2021 om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om digital operationel modstandsdygtighed i den finansielle sektor (CON/2021/20) (EUT C 343 af 26.8.2021, s. 1). Alle ECB’s udtalelser er offentliggjort i EUR-Lex. Artikel 17, stk. 5, og artikel 42 i DORA, artikel 11 i direktivforslaget.

4

(5)  Artikel 2, stk. 6, i direktivforslaget.

5

(6)  Betragtning 13 og artikel 2, stk. 6), i direktivforslaget.

6

(7)  Betragtning 13 til direktivforslaget.

7

(8)  Artikel 2, stk. 3a, første underafsnit, litra b), i Rådets generelle indstilling til direktivforslaget.

8

(9)  Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, artikel 127, stk. 2, som afspejlet i ESCB-statuttens artikel 3.1.

9

(10)  ESCB-statuttens artikel 22.

10

(11)  Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 795/2014 af 3. juli 2014 om overvågningskrav for systemisk vigtige betalingssystemer (ECB/2014/28) (EUT L 217 af 23.7.2014, s. 16).

11

(12)  Jf. komitéen for betalings- og afviklingssystemer (CPSS) og Den Internationale Børstilsynsorganisations (IOSCO) Tekniske Komités anbefalinger »Principles for Financial Market Infrastructures« af april 2012, som findes på Den Internationale Betalingsbanks websted www.bis.org. Af Responsibility D deraf fremgår det, at »alle CPSS-medlemmer og IOSCO-medlemmer forventes at anvende principperne på de relevante finansielle markedsinfrastrukturer i deres jurisdiktion i det omfang, det er tilladt i henhold til de retlige rammer i deres jurisdiktion«.

12

(13)  Artikel 15 i forordning (EU) nr. 795/2014 (ECB/2014/28).

13

(14)  Eurosystemets overvågningsramme, revideret udgave (juli 2016), som findes på ECB’s websted www.ecb.europa.eu

14

(15)  Artikel 2 samt bilag I og II i direktivforslaget.

15

(16)  Artikel 3 i direktivforslaget.

16

(17)  Artikel 29, stk. 4, litra b, i direktivforslaget.

17

(18)  Artikel 31 i DORA.

18

(19)  Afsnit 1.2 i udtalelse CON/2021/20.

19

(20)  Artikel 29, stk. 10, i Rådets generelle indstilling til direktivforslaget.

20

(21)  Artikel 7, stk. 1, i direktivforslaget.

21

(22)  Betragtning 27 til direktivforslaget.

22

(23)  Artikel 14 i direktivforslaget.

23

(24)  Afsnit 1.5 i udtalelse CON/2021/20.

24

(25)  Artikel 11, stk. 5, i Rådets generelle indstilling til direktivforslaget.

25

(26)  Betragtning 23a i Rådets generelle indstilling til direktivforslaget.

26

(27)  Betragtning 13 i Rådets generelle indstilling til direktivforslaget.

27

(28)  Artikel 49 i DORA.

28

(29)  Artikel 53 til 62 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338).

29

(30)  Artikel 2, stk. 5 og 4, i direktivforslaget.

30

(31)  Artikel 5 i direktivforslaget.

31

(32)  Betragtning 13 til direktivforslaget.

32

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 16.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 233/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 233/26

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 13. juni 2022

om udnævnelse af fire medlemmer af bestyrelsen for Det Europæiske Lægemiddelagentur

(2022/C 233/04)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 726/2004 af 31. marts 2004 om fastlæggelse af EU-procedurer for godkendelse og overvågning af humanmedicinske lægemidler og om oprettelse af et europæisk lægemiddelagentur (1), særlig artikel 65, stk. 1,

under henvisning til den liste af kandidater, som Europa-Kommissionen har forelagt Rådet i skrivelse af 27. januar 2022,

under henvisning til Europa-Parlamentets holdning fremført i skrivelse af 24. maj 2022, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 65, stk. 4, i forordning (EF) nr. 726/2004 ophører mandatperioden for de medlemmer af Det Europæiske Lægemiddelagenturs bestyrelse (»bestyrelsen«), der på nuværende tidspunkt udøver hvervet, den 14. juni 2022. De bestyrelsesmedlemmer, hvis mandatperiode starter den 15. juni 2022, skal udpeges i overensstemmelse med proceduren for indstilling og udpegelse, der blev fastsat i forordning (EF) nr. 726/2004. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 65, stk. 4, i forordning (EF) nr. 726/2004 ophører mandatperioden for de medlemmer af Det Europæiske Lægemiddelagenturs bestyrelse (»bestyrelsen«), der på nuværende tidspunkt udøver hvervet, den 14. juni 2022. De bestyrelsesmedlemmer, hvis mandatperiode starter den 15. juni 2022, skal udpeges i overensstemmelse med proceduren for indstilling og udpegelse, der blev fastsat i forordning (EF) nr. 726/2004.

| (2) | I henhold til artikel 65, stk. 1 i forordning (EF) nr. 726/2004 skal bestyrelsen også omfatte to repræsentanter for patientorganisationer, en repræsentant for lægeorganisationer og en repræsentant for dyrlægeorganisationer. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 65, stk. 1 i forordning (EF) nr. 726/2004 skal bestyrelsen også omfatte to repræsentanter for patientorganisationer, en repræsentant for lægeorganisationer og en repræsentant for dyrlægeorganisationer.

| (3) | Disse medlemmer skal udpeges af Rådet i samråd med Europa-Parlamentet fra en liste, som Kommissionen opstiller, og som skal indeholde et væsentligt større antal kandidater end det antal medlemmer, der skal udpeges. Deres mandatperiode skal være på tre år og kan fornyes. |
| --- | --- |

(3)

Disse medlemmer skal udpeges af Rådet i samråd med Europa-Parlamentet fra en liste, som Kommissionen opstiller, og som skal indeholde et væsentligt større antal kandidater end det antal medlemmer, der skal udpeges. Deres mandatperiode skal være på tre år og kan fornyes.

| (4) | Kommissionen har udarbejdet og forelagt Rådet en liste af kandidater den 27. januar 2022. Ansøgerne på den liste, som Kommissionen har forelagt, er blevet udvalgt efter en indkaldelse af interessetilkendegivelser og på grundlag af deres faglige niveau, deres brede vifte af relevant ekspertise samt deres relevante ekspertise med hensyn til ledelse og erfaring inden for human- og veterinærmedicinske lægemidler. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen har udarbejdet og forelagt Rådet en liste af kandidater den 27. januar 2022. Ansøgerne på den liste, som Kommissionen har forelagt, er blevet udvalgt efter en indkaldelse af interessetilkendegivelser og på grundlag af deres faglige niveau, deres brede vifte af relevant ekspertise samt deres relevante ekspertise med hensyn til ledelse og erfaring inden for human- og veterinærmedicinske lægemidler.

| (5) | Den liste, som Kommissionen har forelagt, er blevet gennemgået med henblik på at udpege fire bestyrelsesmedlemmer, som repræsenterer civilsamfundet, på grundlag af dokumentation fra Kommissionen og i lyset af Europa-Parlamentets holdning. Udpegelsen af disse medlemmer ved denne afgørelse sikrer endvidere, at bestyrelsen råder over det maksimale faglige niveau, en bred vifte af relevant ekspertise og den størst mulige geografiske spredning inden for Unionen samt relevant ekspertise med hensyn til ledelse og erfaring inden for human- og veterinærmedicinske lægemidler — |
| --- | --- |

(5)

Den liste, som Kommissionen har forelagt, er blevet gennemgået med henblik på at udpege fire bestyrelsesmedlemmer, som repræsenterer civilsamfundet, på grundlag af dokumentation fra Kommissionen og i lyset af Europa-Parlamentets holdning. Udpegelsen af disse medlemmer ved denne afgørelse sikrer endvidere, at bestyrelsen råder over det maksimale faglige niveau, en bred vifte af relevant ekspertise og den størst mulige geografiske spredning inden for Unionen samt relevant ekspertise med hensyn til ledelse og erfaring inden for human- og veterinærmedicinske lægemidler —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende personer udnævnes herved til medlemmer af bestyrelsen for Det Europæiske Lægemiddelagentur for en periode på tre år fra den 15. juni 2022:

| PATIENTORGANISATIONER | LÆGE ORGANISATIONER | DYRLÆGEORGANISATIONER |
| --- | --- | --- |
| Marco GRECO
  Virginie HIVERT | Denis LACOMBE | Despoina IATRIDOU |

PATIENTORGANISATIONER

LÆGE ORGANISATIONER

DYRLÆGEORGANISATIONER

Marco GRECO

Virginie HIVERT

Denis LACOMBE

Despoina IATRIDOU

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 13. juni 2022.

På Rådets vegne

M. FESNEAU

Formand

---

(1)  EUT L 136 af 30.4.2004, s. 1.

1

---

Europa-Kommissionen

| 16.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 233/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 233/28

---

Euroens vekselkurs (1)

15. juni 2022

(2022/C 233/05)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,0431 |
| JPY | japanske yen | 140,49 |
| DKK | danske kroner | 7,4392 |
| GBP | pund sterling | 0,86328 |
| SEK | svenske kroner | 10,6278 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0435 |
| ISK | islandske kroner | 137,50 |
| NOK | norske kroner | 10,3868 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 24,703 |
| HUF | ungarske forint | 397,96 |
| PLN | polske zloty | 4,6690 |
| RON | rumænske leu | 4,9427 |
| TRY | tyrkiske lira | 18,0465 |
| AUD | australske dollar | 1,5051 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3498 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,1883 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6706 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,4519 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 346,86 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 16,7111 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,0013 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5245 |
| IDR | indonesiske rupiah | 15 361,97 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,6037 |
| PHP | filippinske pesos | 55,627 |
| RUB | russiske rubler | |
| THB | thailandske bath | 36,529 |
| BRL | brasilianske real | 5,3164 |
| MXN | mexicanske pesos | 21,4763 |
| INR | indiske rupee | 81,5142 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,0431

JPY

japanske yen

140,49

DKK

danske kroner

7,4392

GBP

pund sterling

0,86328

SEK

svenske kroner

10,6278

CHF

schweiziske franc

1,0435

ISK

islandske kroner

137,50

NOK

norske kroner

10,3868

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

24,703

HUF

ungarske forint

397,96

PLN

polske zloty

4,6690

RON

rumænske leu

4,9427

TRY

tyrkiske lira

18,0465

AUD

australske dollar

1,5051

CAD

canadiske dollar

1,3498

HKD

hongkongske dollar

8,1883

NZD

newzealandske dollar

1,6706

SGD

singaporeanske dollar

1,4519

KRW

sydkoreanske won

1 346,86

ZAR

sydafrikanske rand

16,7111

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,0013

HRK

kroatiske kuna

7,5245

IDR

indonesiske rupiah

15 361,97

MYR

malaysiske ringgit

4,6037

PHP

filippinske pesos

55,627

RUB

russiske rubler

THB

thailandske bath

36,529

BRL

brasilianske real

5,3164

MXN

mexicanske pesos

21,4763

INR

indiske rupee

81,5142

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 16.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 233/29 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 233/29

---

Oversigt over Europa-Kommissionens afgørelser om godkendelser af markedsføring med henblik på anvendelse og/eller om godkendelser af anvendelse af stoffer, der er opført i bilag XIV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH)

(Offentliggjort i henhold til artikel 64, stk. 9, i forordning (EF) nr. 1907/2006 (1))

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 233/06)

Afgørelse om meddelelse af godkendelse

| Henvisning til afgørelsen (2) | Dato for afgørelsen | Stof | Indehaver af godkendelsen | Godkendelsesnr. | Godkendt anvendelse | Frist for fornyet vurdering | Begrundelse for afgørelsen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2022) 3678 | 9. juni 2022 | Chromtrioxid
  EF-nr. 215-607-8, CAS-nr. 1333-82-0
  Natriumdichromat
  EF-nr.: 234-190-3, CAS-nr.: 7789-12-0 10588-01-9 | Tata Steel IJmuiden B.V., Wenckebachstraat 1, 1951 JZ Velsen-Noord, Nederlandene | REACH/22/24/0 | Anvendelse af chromtrioxid til passivering af elektrolytisk hvidblik (ETP) | 31. december 2027 | De socioøkonomiske fordele opvejer de risici for menneskers sundhed, der følger af anvendelsen af stoffet, og der findes ikke passende alternative stoffer eller teknologier, jf. artikel 60, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1907/2006. |
| REACH/22/24/1 | Anvendelse af natriumdichromat til passivering af elektrolytisk hvidblik (ETP) |

Henvisning til afgørelsen (2)

Dato for afgørelsen

Stof

Indehaver af godkendelsen

Godkendelsesnr.

Godkendt anvendelse

Frist for fornyet vurdering

Begrundelse for afgørelsen

C(2022) 3678

9. juni 2022

Chromtrioxid

EF-nr. 215-607-8, CAS-nr. 1333-82-0

Natriumdichromat

EF-nr.: 234-190-3, CAS-nr.: 7789-12-0 10588-01-9

Tata Steel IJmuiden B.V., Wenckebachstraat 1, 1951 JZ Velsen-Noord, Nederlandene

REACH/22/24/0

Anvendelse af chromtrioxid til passivering af elektrolytisk hvidblik (ETP)

31. december 2027

De socioøkonomiske fordele opvejer de risici for menneskers sundhed, der følger af anvendelsen af stoffet, og der findes ikke passende alternative stoffer eller teknologier, jf. artikel 60, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1907/2006.

REACH/22/24/1

Anvendelse af natriumdichromat til passivering af elektrolytisk hvidblik (ETP)

---

(1)  EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1.

(2)  Afgørelsen findes på Europa-Kommissionens websted: Godkendelse (europa.eu).

---

| 16.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 233/30 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 233/30

---

Oversigt over Europa-Kommissionens afgørelser om godkendelser af markedsføring med henblik på anvendelse og/eller om godkendelser af anvendelse af stoffer, der er opført i bilag XIV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH)

(Offentliggjort i henhold til artikel 64, stk. 9, i forordning (EF) nr. 1907/2006 (1))

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 233/07)

Afgørelse om meddelelse af godkendelse

| Henvisning til afgørelsen (2) | Dato for afgørelsen | Stof | Indehaver af godkendelsen | Godkendelsesnr. | Godkendt anvendelse | Frist for fornyet vurdering | Begrundelse for afgørelsen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2022) 3685 | 9. juni 2022 | Chromtrioxid
  EF-nr. 215-607-8, CAS-nr. 1333-82-0 | Safran Aircraft Engines, 2, boulevard du Général-Martial-Valin, 75724 Paris Cedex 15, Frankrig | REACH/22/25/0 | Industriel brug af chromtrioxidbaserede blandinger til overfladebehandling af reservedele til militære luftfartøjer, hvis fremstilling er ophørt, herunder sikkerhedskritiske dele, som bringer luftdygtigheden i fare, hvis de svigter. | 31. december 2029 | De socioøkonomiske fordele opvejer de risici for menneskers sundhed, der følger af anvendelsen af stoffet, og der findes ikke passende alternative stoffer eller teknologier, jf. artikel 60, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1907/2006. |

Henvisning til afgørelsen (2)

Dato for afgørelsen

Stof

Indehaver af godkendelsen

Godkendelsesnr.

Godkendt anvendelse

Frist for fornyet vurdering

Begrundelse for afgørelsen

C(2022) 3685

9. juni 2022

Chromtrioxid

EF-nr. 215-607-8, CAS-nr. 1333-82-0

Safran Aircraft Engines, 2, boulevard du Général-Martial-Valin, 75724 Paris Cedex 15, Frankrig

REACH/22/25/0

Industriel brug af chromtrioxidbaserede blandinger til overfladebehandling af reservedele til militære luftfartøjer, hvis fremstilling er ophørt, herunder sikkerhedskritiske dele, som bringer luftdygtigheden i fare, hvis de svigter.

31. december 2029

De socioøkonomiske fordele opvejer de risici for menneskers sundhed, der følger af anvendelsen af stoffet, og der findes ikke passende alternative stoffer eller teknologier, jf. artikel 60, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1907/2006.

---

(1)  EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1.

(2)  Afgørelsen findes på Europa-Kommissionens websted: Godkendelse (europa.eu).

---

| 16.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 233/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 233/31

---

Forklarende bemærkninger til Den Europæiske Unions kombinerede nomenklatur

(2022/C 233/08)

I medfør af artikel 9, stk. 1, litra a), i Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 (1) foretages følgende ændringer i de forklarende bemærkninger til Den Europæiske Unions kombinerede nomenklatur (2):

På side 405 indsættes følgende forklarende bemærkning:

»9405 31 00

samt Lyskæder, af den art der anvendes til juletræer:

9405 39 00

Disse underpositioner omfatter lyskæder af den art, der anvendes til juletræer.

Disse varers objektive karakteristika, såsom kædens længde, lysenes art, afstanden mellem lamperne, lyspærernes udformning (almindelig eller med forbindelse til jul) og let håndtering i forbindelse med anbringelse på juletræet, viser, at de hovedsagelig er beregnet til at pynte juletræer med lys.

»Lyspærer« med forbindelse til jul kan være udformet som snefnug, stjerner, istapper eller andre symboler med forbindelse til vinter; der er ikke krav om en forbindelse, der er baseret på langvarige traditioner.

Eksempler på varer, der skal tariferes i underpos. 9405 31 00 og 9405 39 00 som »lyskæder, af den art der anvendes til juletræer«:

| | |
| --- | --- |
| Et lysnet bestående af mørkegrønne elektriske ledninger med 160 klare miniglødepærer (1,5 V/0,5 W), samlet i et net på 320 × 150 cm. Nettets størrelse gør, at det nemt kan lægges over et juletræ. Maskestørrelsen på 19 × 19 cm gør, at nettet kan trækkes ind over grenenes spidser, og ledningernes farve sikrer, at ledninger og glødepærer ikke kan ses, når glødepærerne er tændt, samtidig med at lyset kan ses gennem grenene, og det giver en ensartet dekorativ virkning. | En 55 m lang lyskæde bestående af en elektrisk ledning med 240 miniglødepærer (2,5 V/0,25 W). Afstanden mellem hver pære er 21 cm. Lyskæden er til såvel udendørs som indendørs brug. |

Image 17

Image 18

Et lysnet bestående af mørkegrønne elektriske ledninger med 160 klare miniglødepærer (1,5 V/0,5 W), samlet i et net på 320 × 150 cm. Nettets størrelse gør, at det nemt kan lægges over et juletræ. Maskestørrelsen på 19 × 19 cm gør, at nettet kan trækkes ind over grenenes spidser, og ledningernes farve sikrer, at ledninger og glødepærer ikke kan ses, når glødepærerne er tændt, samtidig med at lyset kan ses gennem grenene, og det giver en ensartet dekorativ virkning.

En 55 m lang lyskæde bestående af en elektrisk ledning med 240 miniglødepærer (2,5 V/0,25 W). Afstanden mellem hver pære er 21 cm. Lyskæden er til såvel udendørs som indendørs brug.

Disse underpositioner omfatter ikke lyskæder, der ikke er beregnet til hovedsagelig at blive anvendt til et juletræ, og som er beregnet til at blive anvendt til forskellige dekorative formål året rundt, f.eks. til dekoration af huse, balkoner, bryllupslokaler eller haver eller til dekoration af mindre genstande såsom kranse, urtepotter eller borde.

Lyskæder med lamper, der er udformet som f.eks. græskar eller hjerter, henhører heller ikke under denne underposition, da lamperne ikke har nogen forbindelse til jul.

Eksempler på produkter, der skal tariferes i underpos. 9405 4x som »Andre elektriske belysningsartikler«:

| | |
| --- | --- |
| LED-gardinlys i form af en guirlande (forefindes i forskellige længder) bestående af to isolerede elektriske ledninger med tråde af forskellig længde (30-70 cm), der hænger ned fra guirlanden med en indbyrdes afstand på ca. 15 cm. Trådene er udstyret med i alt ca. 200 LED-lyskilder. Guirlanden kommer med en forbindelsesledning og en transformer. | Mikro-LED-lyskæde med en samlet længde på 240 cm, bestående af en metaltråd og 40 lyskilder med en indbyrdes afstand på 5 cm, batteridrevet. |

Image 19

Image 20

LED-gardinlys i form af en guirlande (forefindes i forskellige længder) bestående af to isolerede elektriske ledninger med tråde af forskellig længde (30-70 cm), der hænger ned fra guirlanden med en indbyrdes afstand på ca. 15 cm. Trådene er udstyret med i alt ca. 200 LED-lyskilder. Guirlanden kommer med en forbindelsesledning og en transformer.

Mikro-LED-lyskæde med en samlet længde på 240 cm, bestående af en metaltråd og 40 lyskilder med en indbyrdes afstand på 5 cm, batteridrevet.

| |
| --- |
| Mikro-LED-lyskæde med en samlet længde på 860 cm (hvoraf 500 cm er et forbindelsesledning), bestående af en ledning og 360 lyskilder med en indbyrdes afstand på 1 cm. Lyskæden kommer med en transformer.« |

Image 21

Mikro-LED-lyskæde med en samlet længde på 860 cm (hvoraf 500 cm er et forbindelsesledning), bestående af en ledning og 360 lyskilder med en indbyrdes afstand på 1 cm. Lyskæden kommer med en transformer.«

---

(1)  Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og Den Fælles Toldtarif (EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1).

1

(2)  EUT C 119 af 29.3.2019, s. 1.

2

---

| 16.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 233/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 233/33

---

Forklarende bemærkninger til Den Europæiske Unions kombinerede nomenklatur

(2022/C 233/09)

I medfør af artikel 9, stk. 1, litra a), i Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 (1) foretages følgende ændringer i de forklarende bemærkninger til Den Europæiske Unions kombinerede nomenklatur (2):

På side 394 indsættes følgende forklarende bemærkning:

| »9113 | Urremme og urlænker samt dele dertil

  Denne position omfatter alle slags urremme og -lænker, der anvendes til at fastgøre alle slags armbåndsure til håndleddet (se også de forklarende bemærkninger til HS, pos. 9113). Positionen omfatter remme og lænker til:






  — | ure og såkaldte »smarture« henhørende under pos. 9101 og 9102 samt |
| --- | --- | --- |

»9113

Denne position omfatter alle slags urremme og -lænker, der anvendes til at fastgøre alle slags armbåndsure til håndleddet (se også de forklarende bemærkninger til HS, pos. 9113). Positionen omfatter remme og lænker til:

—

ure og såkaldte »smarture« henhørende under pos. 9101 og 9102 samt

| — | såkaldte »smarture« henhørende under pos. 8517 (herunder remme og lænker med særlige tilpasningsstykker eller specialiserede fastgørelsesanordninger, som udelukkende er beregnet til fastgørelse til et bestemt »smartur«). |
| --- | --- |

—

såkaldte »smarture« henhørende under pos. 8517 (herunder remme og lænker med særlige tilpasningsstykker eller specialiserede fastgørelsesanordninger, som udelukkende er beregnet til fastgørelse til et bestemt »smartur«).

Tariferingen på underpositionsniveau afhænger af materialets beskaffenhed. Remme og lænker bestående af forskellige materialer tariferes efter det materiale, der er karaktergivende for varen, jf. almindelig tariferingsbestemmelse 3 b).«

På side 352 indsættes følgende forklarende bemærkning:

På side 352 indsættes følgende forklarende bemærkning:

| »8517 79 00 | Andre varer

  Undtaget fra denne underposition er remme og lænker, der foreligger særskilt, og som anvendes til at fastgøre såkaldte »smarture« henhørende under pos. 8517 til håndleddet (pos. 9113). Selv hvis de pågældende remme eller lænker er med særlige tilpasningsstykker eller specialiserede fastgørelsesanordninger, som udelukkende er beregnet til fastgørelse af et bestemt »smartur«, tariferes de under pos. 9113."
  Se de forklarende bemærkninger til pos. 9113.« |
| --- | --- |

»8517 79 00

Undtaget fra denne underposition er remme og lænker, der foreligger særskilt, og som anvendes til at fastgøre såkaldte »smarture« henhørende under pos. 8517 til håndleddet (pos. 9113). Selv hvis de pågældende remme eller lænker er med særlige tilpasningsstykker eller specialiserede fastgørelsesanordninger, som udelukkende er beregnet til fastgørelse af et bestemt »smartur«, tariferes de under pos. 9113."

Se de forklarende bemærkninger til pos. 9113.«

---

(1)  Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og Den Fælles Toldtarif (EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1).

1

(2)  EUT C 119 af 29.3.2019, s. 1.

2

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 16.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 233/34 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 233/34

---

Meddelelse i henhold til artikel 13 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF om sanering og likvidation af kreditinstitutter i forbindelse med afvikling og efterfølgende likvidation af Sberbank Europe AG (østrigsk kreditinstitut under likvidation)

(2022/C 233/10)

OPFORDRING TIL ANMELDELSE AF FORDRINGER. TIDSFRISTERNE SKAL OVERHOLDES

På generalforsamlingen den 21. april 2022 blev der i henhold til § 203 stk. 1 og 2 i forbundsloven om aktieselskaber (Aktiengesetz — AktG) truffet beslutning om at likvidere Sberbank Europe AG (hjemsted og forretningsadresse: Schwarzenbergplatz 3, 1010 Wien; registreringsnummer i det østrigske handelsregister: FN 161285i). Dette kreditinstitut (der har en filial i Tyskland, også kaldet »Sberbank Direct«) befinder sig i likvidationsfasen i henhold til østrigsk ret.

De nuværende direktører — Sonja Sarközi, Pavel Barchugov, Alexander Witte og Aleksei Mikhailov — forbliver i deres stillinger, dog nu som likvidatorer.

Kreditinstituttets kreditorer opfordres til at anmelde en fordring til likvidatorerne Sonja Sarközi, Pavel Barchugov, Alexander Witte og Aleksei Mikhailov (alle med adresse på Schwarzenbergplatz 31, 1010 Wien).

Sonja SARKÖZI, Pavel BARCHUGOV, Alexander WITTE og Aleksei MIKHAILOV

Sberbank Europe AG, under likvidation

---

V Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor

| 16.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 233/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 233/35

---

MEDDELELSE OM ALMINDELIG UDVÆLGELSESPRØVE

(2022/C 233/11)

Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor (EPSO) afholder følgende almindelige udvælgelsesprøve:

EPSO/AD/400/22 — Administratorer (AD 7) og eksperter (AD 9) inden for forsvarsindustri og rumfart

Meddelelsen om udvælgelsesprøve er offentliggjort på 24 sprog i Den Europæiske Unions Tidende, del C 233 A af 16. juni 2022.

Yderligere oplysninger kan findes på EPSO’s hjemmeside: https://epso.europa.eu/

---

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 16.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 233/36 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 233/36

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag: M.10748 – MACQUARIE / BCI / NATIONAL GRID / NATIONAL GRID GAS)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 233/12)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Macquarie Infrastructure and Real Assets (Europe) Limited, del af Macquarie Group Limited (»Macquarie«, Australien) |
| --- | --- |

—

Macquarie Infrastructure and Real Assets (Europe) Limited, del af Macquarie Group Limited (»Macquarie«, Australien)

| — | British Columbia Investment Management Corporation (»BCI«, Canada) |
| --- | --- |

—

British Columbia Investment Management Corporation (»BCI«, Canada)

| — | National Grid plc (»National Grid«, UK) |
| --- | --- |

—

National Grid plc (»National Grid«, UK)

| — | National Grids gastransmissions- og gasmålervirksomhed (»National Grid Gas«, UK). |
| --- | --- |

—

National Grids gastransmissions- og gasmålervirksomhed (»National Grid Gas«, UK).

Macquarie, BCI og National Grid erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4, over National Grid Gas.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | Macquarie udbyder banktjenester, finansielle tjenester, rådgivning, investeringstjenester og tjenester inden for fondsforvaltning på det globale marked |
| --- | --- |

—

Macquarie udbyder banktjenester, finansielle tjenester, rådgivning, investeringstjenester og tjenester inden for fondsforvaltning på det globale marked

| — | BCI er agent for regeringen for British Columbia i Canada og investerer i en række aktivklasser på vegne af kunder i den offentlige sektor i British Columbia |
| --- | --- |

—

BCI er agent for regeringen for British Columbia i Canada og investerer i en række aktivklasser på vegne af kunder i den offentlige sektor i British Columbia

| — | National Grid ejer og driver reguleret elektricitets- og gasinfrastruktur i Storbritannien og den nordøstlige del af USA |
| --- | --- |

—

National Grid ejer og driver reguleret elektricitets- og gasinfrastruktur i Storbritannien og den nordøstlige del af USA

| — | National Grid Gas har to hovedaktiviteter: i) ejer og operatør af gasnetværket »National Transmission System« i Storbritannien og ii) ejer og operatør af en gasmålervirksomhed, »National Grid Metering«. |
| --- | --- |

—

National Grid Gas har to hovedaktiviteter: i) ejer og operatør af gasnetværket »National Transmission System« i Storbritannien og ii) ejer og operatør af en gasmålervirksomhed, »National Grid Metering«.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.10748 – MACQUARIE / BCI / NATIONAL GRID / NATIONAL GRID GAS

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 16.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 233/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 233/38

---

Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af en varespecifikation i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2022/C 233/13)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen om ændring, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN VÆSENTLIG ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE

Ansøgning om godkendelse af en ændring, jf. artikel 53, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

»Scalogno di Romagna«

EU-nr.: PGI-IT-1539-AM01 — 11.1.2021

BOB ( ) BGB (X)

1.   Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

Sammenslutning: Consorzio Scalogno di Romagna [beskyttelsessammenslutningen for »Scalogno di Romagna«]

Adresse: C/o Comune di Riolo Terme, Via Aldo Moro 2, 48025 Riolo Terme — Ravenna, Italy

E-mail: consorzioscalognodiromagna@gmail.com

»Consorzio Scalogno di Romagna« er berettiget til at indgive en ansøgning om ændring i henhold til artikel 13, stk. 1, i dekret nr. 12511 af 14. oktober 2013 fra det italienske ministerium for landbrug, fødevarer og skovbrug.

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

| ☐ | Produktets betegnelse |
| --- | --- |

☐

Produktets betegnelse

| ☒ | Beskrivelse af produktet |
| --- | --- |

☒

Beskrivelse af produktet

| ☒ | Geografisk område |
| --- | --- |

☒

Geografisk område

| ☒ | Bevis for oprindelse |
| --- | --- |

☒

Bevis for oprindelse

| ☒ | Produktionsmetode |
| --- | --- |

☒

Produktionsmetode

| ☒ | Tilknytning |
| --- | --- |

☒

Tilknytning

| ☒ | Mærkning |
| --- | --- |

☒

Mærkning

| ☒ | Andet [angives nærmere] |
| --- | --- |

☒

Andet [angives nærmere]

4.   Type ændring

| ☐ | Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB. |
| --- | --- |

☐

Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB.

| ☒ | Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende) |
| --- | --- |

☒

Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende)

5.   Ændring(er)

Beskrivelse af produktet

Artikel 2:

»Betegnelsen »Scalogno di Romagna« henviser udelukkende til løg af arten Allium ascalonicum.«

er ændret og suppleret som følger:

»Betegnelsen »Scalogno di Romagna« henviser udelukkende til løg af arten Allium ascalonicum og økotypen Romagna.

»Scalogno di Romagna«-løg har en aflang, flaskelignende form med en hård ydre skal, hvis farve kan variere fra gul til gyldenbrun, gulbrun, brun eller grå, mens den kødfulde indre del varierer fra hvid til stribet lilla.

Økotypen Romagna har lange, foldede rødder og lysegrønne, tilspidsede blade.

Når løgene er høstet, samles de i klaser med forskellige antal løg, der er fastgjort til hinanden ved rødderne.

De har en skarp duft. Smagen er sød og delikat, og de smager mere af løg end af hvidløg. Deres aromatiske egenskaber minder om liljefamiliens egenskaber og skyldes de store mængder svovl, som de optager fra jorden, og som er et mesoelement, der kendetegner deres smag og duft.

De spises friske eller tørrede og konserveres ofte i olie.

Alle disse egenskaber gør, at de adskiller sig tydeligt fra andre typer skalotteløg.«

Disse ændringer giver en mere præcis angivelse af, hvilken type produkt økotypen Romagna udgør. Den er også medtaget i den integrerede varespecifikation for regionen Emilia-Romagna.

Tilføjelserne vedrører de egenskaber, der gør »Scalogno di Romagna« let genkendeligt og adskiller det klart fra enhver anden type skalotteløg.

Disse egenskaber har altid været specifikke for produktet og er også blevet dokumenteret fotografisk. De beskrives nu på en bedre måde for at gøre det lettere for forbrugerne at genkende skalotteløget og lette opgaven for de ansvarlige for kvalitetskontrollen.

Denne ændring vedrører også punkt 5b) i resuméet og punkt 3.2 i enhedsdokumentet.

Geografisk område

Geografisk område

Varespecifikationen medtager en ændring af navnet på provinsen Forlì, som nu er omdøbt til »provinsen Forlì-Cesena«. Denne ændring berører ikke produktionsområdet.

provinsen Forlì-Cesena

Denne ændring vedrører også punkt 5c) i resuméet og punkt 4 i enhedsdokumentet.

Bevis for oprindelse

Bevis for oprindelse

Den oprindelige tekst i artikel 5 nævner lovgivning, som ikke længere er i kraft. Derfor erstattes artiklen om bevis for oprindelse med følgende:

»Hvert trin i produktionsprocessen overvåges, og alle tilførsler og udtag registreres. På denne måde sikres produktets sporbarhed. Den sikres også ved, at de matrikler, hvor produktet dyrkes, samt producenterne og emballeringsvirksomhederne opføres på lister, der forvaltes af kontrolorganet, og ved, at de producerede mængder anmeldes til kontrolorganet. Alle fysiske og juridiske personer, der er opført på de relevante lister, kontrolleres af kontrolorganet i overensstemmelse med varespecifikationen og den tilhørende kontrolplan.«

Produktionsmetode

Produktionsmetode

| — | Betingelserne for forbuddet mod såning på stubmark præciseres på en mere kortfattet måde. |
| --- | --- |

—

Betingelserne for forbuddet mod såning på stubmark præciseres på en mere kortfattet måde.

Sætningen »Der skal gå mindst fem år, før der igen kan dyrkes »Scalogno di Romagna« på samme mark« er tilstrækkelig til at udtrykke dette forbud. Sætningen »Såning på stubmark er ikke tilladt« er således overflødig og er blevet slettet.

»Der skal gå mindst fem år, før der igen kan dyrkes »Scalogno di Romagna« på samme mark«

»Såning på stubmark er ikke tilladt«

| — | Praksis med hensyn til afgrødeskifte præciseres for at undgå enhver tvivl om fortolkningen heraf og for at omformulere det, der allerede står i varespecifikationen, på en tydeligere måde, nemlig at »Scalogno di Romagna« ikke kan dyrkes efter planter af natskyggefamilien, roer og kål. Den omformulerede sætning har følgende ordlyd: »Det er ligeledes forbudt at dyrke »Scalogno di Romagna« efter planter af natskyggefamilien, roer og kål.« |
| --- | --- |

—

Praksis med hensyn til afgrødeskifte præciseres for at undgå enhver tvivl om fortolkningen heraf og for at omformulere det, der allerede står i varespecifikationen, på en tydeligere måde, nemlig at »Scalogno di Romagna« ikke kan dyrkes efter planter af natskyggefamilien, roer og kål. Den omformulerede sætning har følgende ordlyd: »Det er ligeledes forbudt at dyrke »Scalogno di Romagna« efter planter af natskyggefamilien, roer og kål.«

»Det er ligeledes forbudt at dyrke »Scalogno di Romagna« efter planter af natskyggefamilien, roer og kål.«

| — | Hvad såningsmetoderne angår, er det obligatorisk at anvende løg af arten Allium ascalonicum og økotypen Romagna, eftersom »Scalogno di Romagna« — i overensstemmelse med det, der står i afsnittet om tilknytningen til oprindelsesområdet — kun kan dyrkes ved genplantning af løg af den specifikke økotype. Sætningen »Udplantningen skal finde sted fra november til december, mens høsten finder sted fra juni det følgende år« suppleres således som følger: »Udplantningen skal finde sted fra november til december med løg af arten Allium ascalonicum og økotypen Romagna, mens høsten finder sted fra juni det følgende år.« |
| --- | --- |

—

Hvad såningsmetoderne angår, er det obligatorisk at anvende løg af arten Allium ascalonicum og økotypen Romagna, eftersom »Scalogno di Romagna« — i overensstemmelse med det, der står i afsnittet om tilknytningen til oprindelsesområdet — kun kan dyrkes ved genplantning af løg af den specifikke økotype. Sætningen »Udplantningen skal finde sted fra november til december, mens høsten finder sted fra juni det følgende år« suppleres således som følger: »Udplantningen skal finde sted fra november til december med løg af arten Allium ascalonicum og økotypen Romagna, mens høsten finder sted fra juni det følgende år.«

Allium ascalonicum

»Udplantningen skal finde sted fra november til december, mens høsten finder sted fra juni det følgende år«

»Udplantningen skal finde sted fra november til december med løg af arten Allium ascalonicum og økotypen Romagna, mens høsten finder sted fra juni det følgende år.«

| — | Endelig defineres den maksimale produktion pr. enhed, der allerede er angivet til 6-8 ton pr. hektar, præcist (8 ton pr. hektar) for at lette kontrollen. |
| --- | --- |

—

Endelig defineres den maksimale produktion pr. enhed, der allerede er angivet til 6-8 ton pr. hektar, præcist (8 ton pr. hektar) for at lette kontrollen.

Denne ændring vedrører også punkt 5e) i resuméet.

Tilknytning til området

Tilknytning til området

Teksten om tilknytning til området er ikke medtaget i den nuværende varespecifikation, der stammer fra 1997. Derfor er der udarbejdet en tekst, som beskriver tilknytningen til området, der allerede er medtaget i den indgivne dokumentation i DOOR, og som suppleres med andre historiske oplysninger om »Scalogno di Romagna«-løgets omdømme.

Ud over det, der allerede er angivet i varespecifikationen og resuméet, skal det bemærkes, at et af de grundlæggende og særlige kendetegn ved »Scalogno di Romagna« er, at det ikke danner blomsterhoveder.

Varespecifikationen suppleres derfor som følger:

»Tilknytningen mellem »Scalogno di Romagna« og det geografiske område er baseret på produktets omdømme. »Scalogno di Romagna« er kendt for at være en særlig økotype skalotteløg, som har sine egne egenskaber, der adskiller sig fra egenskaberne hos andre typer på markedet.«

Arealer, der er egnede til dyrkning af »Scalogno di Romagna«, er bakkede og har jord med moderat tekstur eller lerholdig jord, som er tør, rig på kalium og organisk materiale, veleksponeret og veldrænet. Denne jord er karakteristisk for den kridthøjderyg, der kaldes »La Vena dei Gessi Romagnola« [Romagnas kridtåre], som går igennem en stor del af produktionsområdet, og som kendetegner og påvirker hele området, idet den giver jorden en vis alkalinitet. Produktionsområdet er også kendt som et kurområde, der kendetegnes ved jordens og vandets svovlkomponenter.

Liljefamiliens aromatiske egenskaber påvirkes således af de miljøegenskaber, som svovlkomponenterne har.

Jordens mikrobielle flora fører med sin fortsatte enzymatiske aktivitet under lagringen eller tørringen til udviklingen af »Scalogno di Romagna«-løgets typiske søde og delikate aroma, men også til den skarpe duft.

Et særligt kendetegn ved »Scalogno di Romagna« er, at det ikke danner blomsterhoveder. Derfor er den eneste mulige og tilladte dyrkningsmetode at genplante løgene. Denne egenskabs genetiske arv og egenskaberne ved den specifikke økotype er blevet bevaret igennem århundreder, da der ikke sker nogen naturlig eller tvungen udveksling af pollen med andre arter, hvilket betyder, at »Scalogno di Romagna« ikke har været genstand for de krydsninger eller genetiske indgreb, der er typiske for andre sorter på markedet.

»Scalogno di Romagna« er aldrig blevet fundet i naturen, hvilket betyder, at de keltere, der bragte det til Romagna, dyrkede et originalt og autentisk produkt, som på ingen måde kunne udskiftes, forveksles eller erstattes med noget andet løg i liljefamilien.

Der er en tydelig tilknytning mellem »Scalogno di Romagna« og lokalområdet. Avlerne, herunder de personer, der dyrker nogle få kvadratmeter skalotteløg i deres egen køkkenhave, har nemlig også bidraget til, at evnen til at videregive denne værdifulde hyldest til Romagnas gavmilde jord ikke er gået tabt. Avlernes færdigheder er også meget vigtige for løgenes udvælgelse, og de lægger et fremragende håndværk for dagen, når de foretager denne udvælgelse. En del af de høstede løg er beregnet til konsum, og mellemstore løg med en mere kurvet form anvendes normalt til genplantning.

Flere forfattere nævner dette produkt, f.eks. Corrado Contoli, som var født i og boede i Lugo. I hans bog fra 1963 med titlen »Guida alla veritiera cucina romagnola« [vejledning til det ægte Romagnakøkken] indeholder kapitlet om svinekødsretter en lovprisning af skalotteløget, der både er banebrydende og stemningsvækkende. Graziano Pozzetto nævner andre vidnesbyrd om produktets beskrivelse og dets anvendelse i utallige opskrifter fra det forrige århundrede i sin bog »Lo scalogno di Romagna. Cibo per Venere« [Scalogno di Romagna — guddommelig mad], som blev udgivet i 2001. Flere lokale kokke har brugt »Scalogno di Romagna« til at lave forskellige retter, herunder Tarcisio Raccagni fra den tidligere restaurant »Gigiolè« in Brisighella. Han forsøgte at genskabe middelalderkøkkenet i de middage, der blev afholdt i forbindelse med de berømte middelalderfestivaler i Brisighella.

Der er også onlinemateriale på websteder som Giallo Zafferano, La Gazzetta del Gusto, Buonissimo, Geisha Gourmet og Taccuini Gastrosofici, der dokumenterer »Scalogno di Romagna«-løgets omdømme og dets anvendelse som smagsgiver ved tilberedningen af forskellige retter eller konserveret i olie.

Historien om »Scalogno di Romagna« er en smuk og forbilledlig historie, der er opstået takket være den hovedrolle, som foreningen »Proloco di Riolo Terme« har spillet. Foreningen indførte i 1993 den første »Fiera dello Scalogno di Romagna«, som er en festival, der stadig afholdes hvert år i slutningen af juli."

Denne ændring vedrører også punkt 5f) i resuméet og punkt 5 i enhedsdokumentet.

Kontrol

Kontrol

Teksten om kontrol, som ikke er medtaget i den nuværende varespecifikation, har følgende ordlyd:

»Overholdelsen af varespecifikationen kontrolleres i henhold til artikel 37 i forordning (EU) nr. 1151/2012. Det kontrolorgan, der har til opgave at kontrollere varespecifikationen, er Check Fruit, som er beliggende i Via Dei Mille 24, 40121 Bologna, Italy, tlf. +39 0516494836, Fax + 39 0516494813, E-mail: info@checkfruit.it.«

Denne ændring vedrører også punkt 5g) i resuméet.

Mærkning

Mærkning

Artikel 7 ændres således:

| 1. | |
| --- | --- |

1.

| — | Sætningen: |
| --- | --- |

—

Sætningen:

»Beholderne skal under alle omstændigheder være forseglet således, at indholdet ikke kan fjernes, uden at beholderen brydes.«

er blevet ændret som følger:

»Pakningen skal under alle omstændigheder være forseglet således, at indholdet ikke kan fjernes, uden at pakningen brydes.«

Ordet »contenitore« [beholder] er i den oprindelige italienske version blevet erstattet med det mere hensigtsmæssige ord »confezione« [pakning].

| — | Sætningen:

  »Beholderne skal bære påskriften »Scalogno di Romagna« umiddelbart efterfulgt af ordene »Indicazione Geografica Protetta« [beskyttet geografisk betegnelse] med samme størrelse bogstaver.« |
| --- | --- |

—

Sætningen:

»Beholderne skal bære påskriften »Scalogno di Romagna« umiddelbart efterfulgt af ordene »Indicazione Geografica Protetta« [beskyttet geografisk betegnelse] med samme størrelse bogstaver.«

er blevet ændret til:

»Pakninger, ranker eller klaser skal være forsynet med et mærke med påskriften »Scalogno di Romagna« umiddelbart efterfulgt af ordene »Indicazione Geografica Protetta« [beskyttet geografisk betegnelse] med samme størrelse bogstaver.«

Der indføres nu en pligt til at anvende et mærke med oplysninger på alle typer pakninger. Mærket indeholder de nødvendige oplysninger og tilpasses let til de forskellige typer pakninger, der er taget højde for i varespecifikationen.

| — | Sætningen:

  »Alle emballagetyper skal være godkendt af regionen Emilia-Romagna.« |
| --- | --- |

—

Sætningen:

»Alle emballagetyper skal være godkendt af regionen Emilia-Romagna.«

udgår, da den er i strid med gældende lovgivning.

| — | Sætningen:

  »Efter anmodning fra de berørte producenter kan der anvendes et grafisk symbol. Dette symbol skal svare til det grafiske billede, herunder eventuelle referencefarver, af billedlogoet eller det specifikke og utvetydige logo, som altid skal anvendes sammen med den geografiske betegnelse.« |
| --- | --- |

—

Sætningen:

»Efter anmodning fra de berørte producenter kan der anvendes et grafisk symbol. Dette symbol skal svare til det grafiske billede, herunder eventuelle referencefarver, af billedlogoet eller det specifikke og utvetydige logo, som altid skal anvendes sammen med den geografiske betegnelse.«

er blevet ændret som følger:

»Det særlige logo nedenfor skal være påført i overensstemmelse med det angivne grafiske billede.«

Image 22

Det er således obligatorisk at anvende et grafisk symbol, herunder de tekniske data, der beskriver dets karakteristika.

| — | Sætningen:

  »Ordlyden »Prodotto in Italia« [fremstillet i Italien] skal også være angivet på partier beregnet til eksport.« |
| --- | --- |

—

Sætningen:

»Ordlyden »Prodotto in Italia« [fremstillet i Italien] skal også være angivet på partier beregnet til eksport.«

er blevet ændret til:

»Ordlyden »Prodotto in Italia« [fremstillet i Italien] skal også være angivet.«

Angivelsen på mærket af ordene »fremstillet i Italien« er obligatorisk for alle partier og ikke blot for dem, der er beregnet til eksport, så den italienske forbruger også får at vide, at der er tale om et produkt dyrket i Italien.

Denne ændring vedrører også punkt 5h) i resuméet og punkt 3.6 i enhedsdokumentet.

Andet

Andet

Emballering

Emballering

| 2. | Artikel 6:
  »På markedsføringstidspunktet skal »Scalogno di Romagna« have følgende egenskaber:







  A) | Frisk produkt: — klaser på ca. 500 g, som er sammenbundet over halsen og fastgjort med raffia i enden. |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 6:

»På markedsføringstidspunktet skal »Scalogno di Romagna« have følgende egenskaber:

På markedsføringstidspunktet skal »Scalogno di Romagna« have følgende egenskaber:

A)

Frisk produkt: — klaser på ca. 500 g, som er sammenbundet over halsen og fastgjort med raffia i enden.

Frisk produkt: — klaser på ca. 500 g, som er sammenbundet over halsen og fastgjort med raffia i enden.

| B) | Tørret produkt:







  1) | løgklaser med en vægt på ca. 500 g. Klaserne skal bestå af ensartede, store løg. De er fastgjort meget stramt med raffia over løgenes top, og bladene er skåret af 5 cm over sløjfen. |
| --- | --- | --- |

B)

Tørret produkt:

Tørret produkt:

1)

løgklaser med en vægt på ca. 500 g. Klaserne skal bestå af ensartede, store løg. De er fastgjort meget stramt med raffia over løgenes top, og bladene er skåret af 5 cm over sløjfen.

løgklaser med en vægt på ca. 500 g. Klaserne skal bestå af ensartede, store løg. De er fastgjort meget stramt med raffia over løgenes top, og bladene er skåret af 5 cm over sløjfen.

| 2) | ranker. Løgene er sorteret og flettet, enten ved hjælp af bladene alene eller med raffia. |
| --- | --- |

2)

ranker. Løgene er sorteret og flettet, enten ved hjælp af bladene alene eller med raffia.

ranker. Løgene er sorteret og flettet, enten ved hjælp af bladene alene eller med raffia.

| 3) | tørrede løg i et lille plastnet på 100 g.« |
| --- | --- |

3)

tørrede løg i et lille plastnet på 100 g.«

tørrede løg i et lille plastnet på 100 g.«

er blevet ændret som følger:

»På markedsføringstidspunktet skal »Scalogno di Romagna« have følgende egenskaber:

På markedsføringstidspunktet skal »Scalogno di Romagna« have følgende egenskaber:

| A) | Frisk produkt:







  — | klaser på mellem 100 g og 1 kg, som er fastgjort med raffia eller andre fibre af vegetabilsk oprindelse. |
| --- | --- | --- |

A)

Frisk produkt:

Frisk produkt:

—

klaser på mellem 100 g og 1 kg, som er fastgjort med raffia eller andre fibre af vegetabilsk oprindelse.

klaser på mellem 100 g og 1 kg, som er fastgjort med raffia eller andre fibre af vegetabilsk oprindelse.

| B) | Tørret produkt:







  1) | klaser på mellem 100 g og 1 kg, som er fastgjort med raffia eller andre fibre af vegetabilsk oprindelse i enden. Klaserne skal bestå af ensartede løg. De skal være fastgjort meget stramt over løgenes top, og bladene skal være skåret af 5 cm over sløjfen. |
| --- | --- | --- |

B)

Tørret produkt:

Tørret produkt:

1)

klaser på mellem 100 g og 1 kg, som er fastgjort med raffia eller andre fibre af vegetabilsk oprindelse i enden. Klaserne skal bestå af ensartede løg. De skal være fastgjort meget stramt over løgenes top, og bladene skal være skåret af 5 cm over sløjfen.

klaser på mellem 100 g og 1 kg, som er fastgjort med raffia eller andre fibre af vegetabilsk oprindelse i enden. Klaserne skal bestå af ensartede løg. De skal være fastgjort meget stramt over løgenes top, og bladene skal være skåret af 5 cm over sløjfen.

| 2) | ranker af udvalgte løg med en ensartet størrelse, som er flettet enten ved hjælp af bladene alene eller med raffia eller andre plantefibre. |
| --- | --- |

2)

ranker af udvalgte løg med en ensartet størrelse, som er flettet enten ved hjælp af bladene alene eller med raffia eller andre plantefibre.

ranker af udvalgte løg med en ensartet størrelse, som er flettet enten ved hjælp af bladene alene eller med raffia eller andre plantefibre.

| 3) | forseglede net, poser eller kasser: Tørrede løg af forskellig størrelse og uden rødder kan pakkes i forseglede net, poser eller kasser af materiale, der er velegnet til emballering af fødevarer, med en vægt på mellem 100 g og 5 kg. |
| --- | --- |

3)

forseglede net, poser eller kasser: Tørrede løg af forskellig størrelse og uden rødder kan pakkes i forseglede net, poser eller kasser af materiale, der er velegnet til emballering af fødevarer, med en vægt på mellem 100 g og 5 kg.

forseglede net, poser eller kasser: Tørrede løg af forskellig størrelse og uden rødder kan pakkes i forseglede net, poser eller kasser af materiale, der er velegnet til emballering af fødevarer, med en vægt på mellem 100 g og 5 kg.

Ovennævnte produkter kan også markedsføres i emballage af træ, plast, papir, pap eller naturlige vegetabilske materialer i henhold til gældende lovgivning.

Ovennævnte produkter kan også markedsføres i emballage af træ, plast, papir, pap eller naturlige vegetabilske materialer i henhold til gældende lovgivning.

På salgsstedet er det ligeledes tilladt at sælge produktet i portioner fra forseglede pakninger eller kasser, såfremt produktet er placeret i specifikke afsnit eller beholdere, der tydeligt viser de samme oplysninger som dem, der er påkrævet for de i varespecifikationen omhandlede pakninger.

På salgsstedet er det ligeledes tilladt at sælge produktet i portioner fra forseglede pakninger eller kasser, såfremt produktet er placeret i specifikke afsnit eller beholdere, der tydeligt viser de samme oplysninger som dem, der er påkrævet for de i varespecifikationen omhandlede pakninger.

Løg beregnet til forarbejdning kan også leveres i løs vægt, i pakninger eller i beholdere, som er i overensstemmelse med gældende lovgivning, og som på mindst den ene side er mærket med ordene »Scalogno di Romagna BGB til forarbejdning« på en læsbar og synlig måde.«

Løg beregnet til forarbejdning kan også leveres i løs vægt, i pakninger eller i beholdere, som er i overensstemmelse med gældende lovgivning, og som på mindst den ene side er mærket med ordene »Scalogno di Romagna BGB til forarbejdning« på en læsbar og synlig måde.

Artiklen om emballering er blevet ajourført for at tilpasse den til de nuværende markedskrav, forenkle præsentationsproceduren, medtage klaser på mellem 100 g og 1 kg og tilføje emballering i net, poser eller kasser.

Foruden at medtage oplysninger om emballering og gøre flere emballagetyper tilgængelige for forbrugeren er håndteringen af det produkt, der udelukkende er beregnet til forarbejdning, blevet forenklet. Det er nemlig almindeligt at anvende produktet, når det er konserveret i olie, eller at tilføje »Scalogno di Romagna« til visse fødevarer eller retter. Denne ændring gør det muligt at emballere det produkt, der er beregnet til forarbejdning, »i løs vægt«.

Denne ændring vedrører også punkt 5h) i resuméet og punkt 3.5 i enhedsdokumentet.

Redaktionelle ændringer

Redaktionelle ændringer

| — | Artikeloverskrifterne er medtaget i varespecifikationen for bedre at definere indholdet af de enkelte artikler. |
| --- | --- |

—

Artikeloverskrifterne er medtaget i varespecifikationen for bedre at definere indholdet af de enkelte artikler.

ENHEDSDOKUMENT

»Scalogno di Romagna«

»Scalogno di Romagna«

EU-nr.: PGI-IT-1539-AM01 –– 11.1.2021

EU-nr.: PGI-IT-1539-AM01 –– 11.1.2021

BOB ( ) BGB (X)

BOB ( ) BGB (X)

1.   Betegnelse [på BOB eller BGB]

Betegnelse [på BOB eller BGB]

»Scalogno di Romagna«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Produkttype

Kategori 1.6. Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Betegnelsen »Scalogno di Romagna« henviser udelukkende til løg af arten Allium ascalonicum og økotypen Romagna.

Allium ascalonicum

»Scalogno di Romagna«-løg har en aflang, flaskelignende form med en hård ydre skal, hvis farve kan variere fra gul til gyldenbrun, gulbrun, brun eller grå, mens den kødfulde indre del varierer fra hvid til stribet lilla.

Økotypen Romagna har lange, foldede rødder og lysegrønne, tilspidsede blade.

Når løgene er høstet, samles de i klaser med forskellige antal løg, der er fastgjort til hinanden ved rødderne.

De har en skarp duft. Smagen er sød og delikat, og de smager mere af løg end af hvidløg. Deres aromatiske egenskaber minder om liljefamiliens egenskaber og skyldes de store mængder svovl, som de optager fra jorden, og som er et mesoelement, der kendetegner deres smag og duft.

De spises friske eller tørrede og konserveres ofte i olie.

Alle disse egenskaber gør, at de adskiller sig tydeligt fra andre typer skalotteløg.

3.3.   Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle etaper af produktionen af »Scalogno di Romagna« indtil høsten af produktet må udelukkende finde sted i det geografiske område, der er angivet i punkt 4.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

På markedsføringstidspunktet skal »Scalogno di Romagna« have følgende egenskaber:

| A) | Frisk produkt:






  — | klaser på mellem 100 g og 1 kg, som er fastgjort med raffia eller andre fibre af vegetabilsk oprindelse. |
| --- | --- | --- |

A)

Frisk produkt:

—

klaser på mellem 100 g og 1 kg, som er fastgjort med raffia eller andre fibre af vegetabilsk oprindelse.

| B) | Tørret produkt:






  1) | klaser på mellem 100 g og 1 kg, som er fastgjort med raffia eller andre fibre af vegetabilsk oprindelse i enden. Klaserne skal bestå af ensartede løg. De skal være fastgjort meget stramt over løgenes top, og bladene skal være skåret af 5 cm over sløjfen. |
| --- | --- | --- |

B)

Tørret produkt:

1)

klaser på mellem 100 g og 1 kg, som er fastgjort med raffia eller andre fibre af vegetabilsk oprindelse i enden. Klaserne skal bestå af ensartede løg. De skal være fastgjort meget stramt over løgenes top, og bladene skal være skåret af 5 cm over sløjfen.

| 2) | ranker af udvalgte løg med en ensartet størrelse, som er flettet enten ved hjælp af bladene alene eller med raffia eller andre plantefibre. |
| --- | --- |

2)

ranker af udvalgte løg med en ensartet størrelse, som er flettet enten ved hjælp af bladene alene eller med raffia eller andre plantefibre.

| 3) | forseglede net, poser eller kasser: Tørrede løg af forskellig størrelse og uden rødder kan pakkes i forseglede net, poser eller kasser af materiale, der er velegnet til emballering af fødevarer, med en vægt på mellem 100 g og 5 kg. |
| --- | --- |

3)

forseglede net, poser eller kasser: Tørrede løg af forskellig størrelse og uden rødder kan pakkes i forseglede net, poser eller kasser af materiale, der er velegnet til emballering af fødevarer, med en vægt på mellem 100 g og 5 kg.

Ovennævnte produkter kan også markedsføres i emballage af træ, plast, papir, pap eller naturlige vegetabilske materialer i henhold til gældende lovgivning.

På salgsstedet er det ligeledes tilladt at sælge produktet i portioner fra forseglede pakninger eller kasser, såfremt produktet er placeret i specifikke afsnit eller beholdere, der tydeligt viser de samme oplysninger som dem, der er påkrævet for de i varespecifikationen omhandlede pakninger.

Løg beregnet til forarbejdning kan også leveres i løs vægt, i pakninger eller i beholdere, som er i overensstemmelse med gældende lovgivning, og som på mindst den ene side er mærket med ordene »Scalogno di Romagna BGB til forarbejdning« på en læsbar og synlig måde.

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Når »Scalogno di Romagna«-løg markedsføres til forbrug, skal de emballeres på en sådan måde, at det er muligt at påsætte særlige mærker. Pakningen skal under alle omstændigheder være forseglet således, at indholdet ikke kan fjernes, uden at pakningen brydes.

Pakninger, ranker eller klaser skal være forsynet med et mærke med påskriften »Scalogno di Romagna« umiddelbart efterfulgt af ordene »Indicazione Geografica Protetta« [beskyttet geografisk betegnelse] med samme størrelse bogstaver.

Emballeringsvirksomhedens navn, firmanavn og adresse samt den oprindelige bruttovægt skal stå i samme synsfelt.

Ordene »Indicazione Geografica Protetta« kan gentages et hvilket som helst andet sted på beholderen eller etiketten, herunder som akronymet I.G.P. [BGB].

Det særlige logo nedenfor skal være påført i overensstemmelse med det angivne grafiske billede.

Ordlyden »Prodotto in Italia« skal også være angivet.

Image 23

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Produktionsområdet omfatter den del af regionen Emilia-Romagna, der er velegnet til dyrkning af Allium ascalonicum, og dækker følgende kommuner:

Allium ascalonicum

| — | Provinsen Ravenna: Brisighella, Càsola Valsenio, Castelbolognese, Faenza, Riolo Terme og Solarolo |
| --- | --- |

—

Provinsen Ravenna: Brisighella, Càsola Valsenio, Castelbolognese, Faenza, Riolo Terme og Solarolo

| — | Provinsen Forlì-Cesena: Modigliana og Tredozio |
| --- | --- |

—

Provinsen Forlì-Cesena: Modigliana og Tredozio

| — | Provinsen Bologna: Borgo Tossignano, Casalfiumanese, Castel del Rio, Castel Guelfo di Bologna, Dozza, Fontanelice, Imola og Mordano. |
| --- | --- |

—

Provinsen Bologna: Borgo Tossignano, Casalfiumanese, Castel del Rio, Castel Guelfo di Bologna, Dozza, Fontanelice, Imola og Mordano.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

Tilknytningen mellem »Scalogno di Romagna« og det geografiske område er baseret på produktets omdømme. »Scalogno di Romagna« er kendt for at være en særlig økotype skalotteløg, som har sine egne egenskaber, der adskiller sig fra egenskaberne hos andre typer på markedet.

Arealer, der er egnede til dyrkning af »Scalogno di Romagna«, er bakkede og har jord med moderat tekstur eller lerholdig jord, som er tør, rig på kalium og organisk materiale, veleksponeret og veldrænet. Denne jord er karakteristisk for den kridthøjderyg, der kaldes »La Vena dei Gessi Romagnola« [Romagnas kridtåre], som går igennem en stor del af produktionsområdet, og som kendetegner og påvirker hele området, idet den giver jorden en vis alkalinitet. Produktionsområdet er også kendt som et kurområde, der kendetegnes ved jordens og vandets svovlkomponenter.

Liljefamiliens aromatiske egenskaber påvirkes således af de miljøegenskaber, som svovlkomponenterne har.

Jordens mikrobielle flora fører med sin fortsatte enzymatiske aktivitet under lagringen eller tørringen til udviklingen af »Scalogno di Romagna«-løgets typiske søde og delikate aroma, men også til den skarpe duft.

Et særligt kendetegn ved »Scalogno di Romagna« er, at det ikke danner blomsterhoveder. Derfor er den eneste mulige og tilladte dyrkningsmetode at genplante løgene. Denne egenskabs genetiske arv og egenskaberne ved den specifikke økotype er blevet bevaret igennem århundreder, da der ikke sker nogen naturlig eller tvungen udveksling af pollen med andre arter, hvilket betyder, at »Scalogno di Romagna« ikke har været genstand for de krydsninger eller genetiske indgreb, der er typiske for andre sorter på markedet.

»Scalogno di Romagna« er aldrig blevet fundet i naturen, hvilket betyder, at de keltere, der bragte det til Romagna, dyrkede et originalt og autentisk produkt, som på ingen måde kunne udskiftes, forveksles eller erstattes med noget andet løg i liljefamilien.

Der er en tydelig tilknytning mellem »Scalogno di Romagna« og lokalområdet. Avlerne, herunder de personer, der dyrker nogle få kvadratmeter skalotteløg i deres egen køkkenhave, har nemlig også bidraget til, at evnen til at videregive denne værdifulde hyldest til Romagnas gavmilde jord ikke er gået tabt. Avlernes færdigheder er også meget vigtige for løgenes udvælgelse, og de lægger et fremragende håndværk for dagen, når de foretager denne udvælgelse. En del af de høstede løg er beregnet til konsum, og mellemstore løg med en mere kurvet form anvendes normalt til genplantning.

Flere forfattere nævner dette produkt, f.eks. Corrado Contoli, som var født i og boede i Lugo. I hans bog fra 1963 med titlen »Guida alla veritiera cucina romagnola« [vejledning til det ægte Romagnakøkken] indeholder kapitlet om svinekødsretter en lovprisning af skalotteløget, der både er banebrydende og stemningsvækkende. Graziano Pozzetto nævner andre vidnesbyrd om produktets beskrivelse og dets anvendelse i utallige opskrifter fra det forrige århundrede i sin bog »Lo scalogno di Romagna. Cibo per Venere« [Scalogno di Romagna — guddommelig mad], som blev udgivet i 2001. Flere lokale kokke har brugt »Scalogno di Romagna« til at lave forskellige retter, herunder Tarcisio Raccagni fra den tidligere restaurant »Gigiolè« in Brisighella. Han forsøgte at genskabe middelalderkøkkenet i de middage, der blev afholdt i forbindelse med de berømte middelalderfestivaler i Brisighella.

Der er også onlinemateriale på websteder som Giallo Zafferano, La Gazzetta del Gusto, Buonissimo, Geisha Gourmet og Taccuini Gastrosofici, der dokumenterer »Scalogno di Romagna«-løgets omdømme og dets anvendelse som smagsgiver ved tilberedningen af forskellige retter eller konserveret i olie.

Historien om »Scalogno di Romagna« er en smuk og forbilledlig historie, der er opstået takket være den hovedrolle, som foreningen »Proloco di Riolo Terme« har spillet. Foreningen indførte i 1993 den første »Fiera dello Scalogno di Romagna«, som er en festival, der stadig afholdes hvert år i slutningen af juli.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

---