# Az Európai Unió C 248/2022

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 248 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 65. évfolyam2022. június 30. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 248

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

65. évfolyam2022. június 30.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 248/01 | A Bizottság közleménye – BIZOTTSÁGI KÖZLEMÉNY – Iránymutatás a vertikális korlátozásokról | 1 |
| | Tanács |
| 2022/C 248/02 | A Bizottság nyilatkozata a kizárólagos hatáskörről az (EU) 2022/1031 rendelettel kapcsolatban az Európai Parlament és a Tanács | 86 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2022/C 248/01

A Bizottság közleménye – BIZOTTSÁGI KÖZLEMÉNY – Iránymutatás a vertikális korlátozásokról

1

Tanács

2022/C 248/02

A Bizottság nyilatkozata a kizárólagos hatáskörről az (EU) 2022/1031 rendelettel kapcsolatban az Európai Parlament és a Tanács

86

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI KÖZPONTI BANK |
| 2022/C 248/03 | Az Európai Központi Bank véleménye (2022. április 27.) a 2013/36/EU irányelvnek a felügyeleti hatáskörök, a szankciók, a harmadik országbeli fióktelepek, valamint a környezeti, társadalmi és irányítási kockázatok tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv iránti javaslatról (CON/2022/16) | 87 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI KÖZPONTI BANK

2022/C 248/03

Az Európai Központi Bank véleménye (2022. április 27.) a 2013/36/EU irányelvnek a felügyeleti hatáskörök, a szankciók, a harmadik országbeli fióktelepek, valamint a környezeti, társadalmi és irányítási kockázatok tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv iránti javaslatról (CON/2022/16)

87

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2022/C 248/04 | A Tanács következtetései a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség általi folyamatosan változó fenyegetettség külső dimenziójának kezeléséről | 97 |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 248/05 | Euroátváltási árfolyamok — 2022. június 29. | 104 |
| | A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2022/C 248/06 | A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján – Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére vonatkozó közszolgáltatási kötelezettség módosítása (
  1
  ) | 105 |
| 2022/C 248/07 | A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján – Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére vonatkozó közszolgáltatási kötelezettség módosítása (
  1
  ) | 106 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2022/C 248/04

A Tanács következtetései a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség általi folyamatosan változó fenyegetettség külső dimenziójának kezeléséről

97

Európai Bizottság

2022/C 248/05

Euroátváltási árfolyamok — 2022. június 29.

104

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2022/C 248/06

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján – Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére vonatkozó közszolgáltatási kötelezettség módosítása (
  1
  )

1

105

2022/C 248/07

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján – Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére vonatkozó közszolgáltatási kötelezettség módosítása (
  1
  )

1

106

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 248/08 | Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonal behozatalára vonatkozó, a Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd.-re korlátozott dömpingellenes eljárás megindításáról és a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonal behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések felülvizsgálatának megindításáról | 107 |
| 2022/C 248/09 | Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes bevont finompapírok behozatalára alkalmazandó szubvencióellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról | 119 |
| 2022/C 248/10 | Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes bevont finompapírok behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról | 130 |
| 2022/C 248/11 | Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések időközi felülvizsgálatának megindításáról | 142 |
| 2022/C 248/12 | Értesítés a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló (EU) 2017/763 bizottsági végrehajtási rendelettel kapcsolatos dömpingellenes vizsgálatnak a Törvényszék T-383/17. sz. ügyben 2020. április 2-án hozott és a Bíróság C-260/20 P. sz. ügyben megerősített ítéletét követő újbóli megindításáról | 152 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 248/13 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.10778 – TA ASSOCIATES / CLEARLAKE / KOFAX) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 156 |

V   Hirdetmények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2022/C 248/08

Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonal behozatalára vonatkozó, a Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd.-re korlátozott dömpingellenes eljárás megindításáról és a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonal behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések felülvizsgálatának megindításáról

107

2022/C 248/09

Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes bevont finompapírok behozatalára alkalmazandó szubvencióellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról

119

2022/C 248/10

Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes bevont finompapírok behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról

130

2022/C 248/11

Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések időközi felülvizsgálatának megindításáról

142

2022/C 248/12

Értesítés a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló (EU) 2017/763 bizottsági végrehajtási rendelettel kapcsolatos dömpingellenes vizsgálatnak a Törvényszék T-383/17. sz. ügyben 2020. április 2-án hozott és a Bíróság C-260/20 P. sz. ügyben megerősített ítéletét követő újbóli megindításáról

152

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2022/C 248/13

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.10778 – TA ASSOCIATES / CLEARLAKE / KOFAX) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

156

---

| | Helyesbítések |
| --- | --- |
| | Helyesbítés az iránymutatás a fogyasztók számára kínált termékek árának feltüntetésével kapcsolatos fogyasztóvédelemről szóló 98/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 6a. cikkének értelmezéséről és alkalmazásáról szóló bizottsági közleményhez ( HL C 526., 2021.12.29. ) | 158 |

Helyesbítések

Helyesbítés az iránymutatás a fogyasztók számára kínált termékek árának feltüntetésével kapcsolatos fogyasztóvédelemről szóló 98/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 6a. cikkének értelmezéséről és alkalmazásáról szóló bizottsági közleményhez ( HL C 526., 2021.12.29. )

( HL C 526., 2021.12.29. )

158

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 248/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 248/1

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

BIZOTTSÁGI KÖZLEMÉNY

Iránymutatás a vertikális korlátozásokról

(2022/C 248/01)

TARTALOMJEGYZÉK

| 1. | Bevezetés | 3 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | A jelen iránymutatás célja és hatálya | 3 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | A Szerződés 101. cikkének alkalmazhatósága a vertikális megállapodásokra | 4 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 2. | A vertikális megállapodások hatása | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Pozitív hatások | 6 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Negatív hatások | 9 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | Vertikális megállapodások, amelyek főszabály szerint nem tartoznak a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá | 10 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | A kereskedelemre, a kisebb jelentőségű megállapodásokra, valamint a kis- és középvállalkozásokra gyakorolt hatás hiánya | 10 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ügynöki megállapodások | 11 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | A Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatályán kívül eső ügynöki megállapodások | 11 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | A Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének alkalmazhatósága az ügynöki megállapodásokra | 15 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Ügynökségi tevékenység és onlineplatform-gazdaság | 16 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

| 3.3. | Alvállalkozási megállapodások | 17 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 4. | Az (EU) 2022/720 rendelet hatálya | 17 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Az (EU) 2022/720 rendelet által megállapított mentesítési szabály („ safe harbour”) | 17 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | A vertikális megállapodás meghatározása | 18 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Az (EU) 2022/720 rendelet hatálya alá nem tartozó egyoldalú magatartás | 18 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | A vállalkozások a termelési vagy értékesítési lánc különböző szintjein tevékenykednek | 19 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | A megállapodások áruk vagy szolgáltatások vételére, értékesítésére vagy viszonteladására vonatkoznak | 19 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

| 4.3. | Vertikális megállapodások az onlineplatform-gazdaságban | 20 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Az (EU) 2022/720 rendelet alkalmazásának korlátai | 21 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Kiskereskedői társulások | 21 |
| --- | --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | A szellemitulajdon-jogokra vonatkozó rendelkezéseket tartalmazó vertikális megállapodások | 22 |
| --- | --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Versenytársak közötti vertikális megállapodások | 25 |
| --- | --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Vertikális megállapodások a hibrid funkcióval rendelkező online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozásokkal | 28 |
| --- | --- | --- |

4.4.4.

| 4.5. | Kapcsolat más csoportmentességi rendeletekkel | 30 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | A forgalmazási rendszerek egyes típusai | 30 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | Kizárólagos forgalmazási rendszerek | 31 |
| --- | --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Szelektív forgalmazási rendszerek | 35 |
| --- | --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | Franchise | 40 |
| --- | --- | --- |

4.6.3.

| 5. | A piac meghatározása és a piaci részesedés kiszámítása | 42 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | A piac meghatározásáról szóló közlemény | 42 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | A piaci részesedések kiszámítása az (EU) 2022/720 rendelet szerint | 42 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | A piaci részesedések kiszámítása az (EU) 2022/720 rendelet szerint | 43 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 6. | Az (EU) 2022/720 rendelet alkalmazása | 43 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Az (EU) 2022/720 rendeletben foglalt különösen súlyos korlátozások | 43 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Viszonteladási ár meghatározása | 45 |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkének b), c), d) és e) pontja szerinti különösen súlyos korlátozások | 49 |
| --- | --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | A pótalkatrészek értékesítésére vonatkozó korlátozások | 57 |
| --- | --- | --- |

6.1.3.

| 6.2. | Az (EU) 2022/720 rendelet hatálya alól kizárt korlátozások | 57 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Öt évet meghaladó időtartamú versenytilalmi kötelezettségek | 58 |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | A megállapodás hatályának megszűnése utáni versenytilalmi kötelezettségek | 58 |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | A szelektív forgalmazási rendszer tagjaira rótt versenytilalmi kötelezettségek | 59 |
| --- | --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.4. | A platformokon átnyúló kiskereskedelmi paritásos kötelezettségek | 59 |
| --- | --- | --- |

6.2.4.

| 7. | Visszavonás és mellőzés | 59 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Az (EU) 2022/720 rendelet által biztosított kedvezmény visszavonása | 59 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Az (EU) 2022/720 rendelet mellőzése | 62 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 8. | Jogérvényesítési elvek egyedi esetekben | 63 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1. | Az elemzés keretei | 63 |
| --- | --- | --- |

8.1.

| 8.1.1. | A Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése szerinti értékelés során alkalmazandó releváns tényezők | 64 |
| --- | --- | --- |

8.1.1.

| 8.1.2. | A Szerződés 101. cikkének (3) bekezdése szerinti értékelés során alkalmazandó releváns tényezők | 66 |
| --- | --- | --- |

8.1.2.

| 8.2. | Az egyes vertikális korlátozások elemzése | 67 |
| --- | --- | --- |

8.2.

| 8.2.1. | Márkakényszer | 68 |
| --- | --- | --- |

8.2.1.

| 8.2.2. | Kizárólagos szállítás | 72 |
| --- | --- | --- |

8.2.2.

| 8.2.3. | Az online piacterek használatának korlátozása | 74 |
| --- | --- | --- |

8.2.3.

| 8.2.4. | Az árösszehasonlító szolgáltatások igénybevételének korlátozása | 75 |
| --- | --- | --- |

8.2.4.

| 8.2.5. | Paritásos kötelezettségek | 77 |
| --- | --- | --- |

8.2.5.

| 8.2.6. | Előzetes hozzáférési kifizetések | 82 |
| --- | --- | --- |

8.2.6.

| 8.2.7. | Kategóriamenedzsment-megállapodások | 83 |
| --- | --- | --- |

8.2.7.

| 8.2.8. | Árukapcsolás | 83 |
| --- | --- | --- |

8.2.8.

1.   BEVEZETES

1.1.   A jelen iránymutatás célja és hatálya

| (1) | Jelen iránymutatás meghatározza a vertikális megállapodásoknak és összehangolt magatartásoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (1), valamint az (EU) 2022/720 bizottsági rendelet (2) szerinti értékelésére vonatkozó elveket. A „megállapodás” kifejezés eltérő utalás hiányában az összehangolt magatartásokat is magában foglalja (3). |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Jelen iránymutatás kibocsátásával a Bizottság segíteni kívánja a vállalkozásokat abban, hogy saját maguk elvégezzék a vertikális megállapodások uniós versenyszabályok szerinti értékelését, továbbá elő akarja mozdítani a Szerződés 101. cikkének végrehajtását. Azonban jelen irányelveket nem szabad gépiesen alkalmazni, mivel minden megállapodást az adott tényállás figyelembevételével kell értékelni (4). Az iránymutatás nem érinti továbbá a Törvényszéknek és az Európai Unió Bíróságának (a továbbiakban: az Európai Unió Bírósága) ítélkezési gyakorlatát. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | A vertikális megállapodások egyaránt vonatkozhatnak köztes vagy végső árukra vagy szolgáltatásokra. Eltérő utalás hiányában jelen iránymutatás az áruk és a szolgáltatások minden fajtájára és a kereskedelem minden szintjére vonatkozik. Továbbá eltérő rendelkezés hiányában a „végfelhasználó” kifejezés a vállalkozásokat és a végső fogyasztókat – vagyis azon természetes személyeket, akik kereskedelmi, üzleti, kézműipari vagy szakmai tevékenységükön kívül eső célokból járnak el – foglalja magában. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Az iránymutatás a következőképpen épül fel:






  — | ez az első bevezető szakasz azt ismerteti, hogy a Bizottság miért és milyen mértékben nyújt iránymutatást a vertikális megállapodásokra vonatkozóan. Ismerteti továbbá a Szerződés 101. cikkének célkitűzéseit, azt, hogy a Szerződés 101. cikke miként alkalmazandó a vertikális megállapodásokra, valamint a vertikális megállapodások értékelésének fő lépéseit a Szerződés 101. cikke alkalmazásában. |
| --- | --- | --- |

(4)

—

ez az első bevezető szakasz azt ismerteti, hogy a Bizottság miért és milyen mértékben nyújt iránymutatást a vertikális megállapodásokra vonatkozóan. Ismerteti továbbá a Szerződés 101. cikkének célkitűzéseit, azt, hogy a Szerződés 101. cikke miként alkalmazandó a vertikális megállapodásokra, valamint a vertikális megállapodások értékelésének fő lépéseit a Szerződés 101. cikke alkalmazásában.

| — | a második szakasz a vertikális megállapodások kedvező és kedvezőtlen hatásairól ad áttekintést. A (EU) 2022/720 rendelet, a jelen iránymutatás és a Bizottság egyedi esetekben alkalmazott jogérvényesítési politikája e hatások figyelembevételén alapul; |
| --- | --- |

—

a második szakasz a vertikális megállapodások kedvező és kedvezőtlen hatásairól ad áttekintést. A (EU) 2022/720 rendelet, a jelen iránymutatás és a Bizottság egyedi esetekben alkalmazott jogérvényesítési politikája e hatások figyelembevételén alapul;

| — | a harmadik szakasz azokat a vertikális megállapodásokat tárgyalja, amelyek főszabályként nem tartoznak a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá. Bár az (EU) 2022/720 rendelet ezekre a megállapodásokra nem alkalmazandó, iránymutatást kell adni azokról a feltételekről, amelyek teljesülése esetén a vertikális megállapodások nem tartoznak a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá; |
| --- | --- |

—

a harmadik szakasz azokat a vertikális megállapodásokat tárgyalja, amelyek főszabályként nem tartoznak a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá. Bár az (EU) 2022/720 rendelet ezekre a megállapodásokra nem alkalmazandó, iránymutatást kell adni azokról a feltételekről, amelyek teljesülése esetén a vertikális megállapodások nem tartoznak a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá;

| — | a negyedik szakasz további iránymutatást nyújt az (EU) 2022/720 rendelet hatályáról, magyarázatot ad a rendelet által megállapított mentesítési szabályról („safe harbour”), és tartalmazza a vertikális megállapodás fogalommeghatározását. Ez a szakasz iránymutatást ad az áruk és szolgáltatások forgalmazásában egyre fontosabb szerepet játszó onlineplatform-gazdaságban érvényes vertikális megállapodásokról is, továbbá az (EU) 2022/720 rendelet alkalmazásának a rendelet 2. cikkének (2), (3) és (4) bekezdésében meghatározott korlátozásait is ismerteti. Ilyenek többek között a szállító és a vevő közötti információcserére vonatkozó konkrét korlátozások a rendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerinti kettős forgalmazás esetén, valamint azok a korlátozások, amelyek azokat az online közvetítő szolgáltatások nyújtására vonatkozó megállapodásokat érintik, amelyek alapján a szolgáltató a rendelet 2. cikkének (6) bekezdése értelmében vett hibrid funkciót lát el. A negyedik szakasz azt is kifejti, hogy az (EU) 2022/720 rendelet hogyan alkalmazandó azokban az esetekben, amikor egy vertikális megállapodás a rendelet 2. cikkének (7) bekezdésében meghatározottak szerint egy másik csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozik. Végezetül, ez a szakasz tartalmazza a forgalmazási rendszerek bizonyos gyakori típusainak leírását, különösen azokét, amelyekre a rendelet különösen súlyos korlátozásokra vonatkozó 4. cikke különös rendelkezéseket tartalmaz; |
| --- | --- |

—

a negyedik szakasz további iránymutatást nyújt az (EU) 2022/720 rendelet hatályáról, magyarázatot ad a rendelet által megállapított mentesítési szabályról („safe harbour”), és tartalmazza a vertikális megállapodás fogalommeghatározását. Ez a szakasz iránymutatást ad az áruk és szolgáltatások forgalmazásában egyre fontosabb szerepet játszó onlineplatform-gazdaságban érvényes vertikális megállapodásokról is, továbbá az (EU) 2022/720 rendelet alkalmazásának a rendelet 2. cikkének (2), (3) és (4) bekezdésében meghatározott korlátozásait is ismerteti. Ilyenek többek között a szállító és a vevő közötti információcserére vonatkozó konkrét korlátozások a rendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerinti kettős forgalmazás esetén, valamint azok a korlátozások, amelyek azokat az online közvetítő szolgáltatások nyújtására vonatkozó megállapodásokat érintik, amelyek alapján a szolgáltató a rendelet 2. cikkének (6) bekezdése értelmében vett hibrid funkciót lát el. A negyedik szakasz azt is kifejti, hogy az (EU) 2022/720 rendelet hogyan alkalmazandó azokban az esetekben, amikor egy vertikális megállapodás a rendelet 2. cikkének (7) bekezdésében meghatározottak szerint egy másik csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozik. Végezetül, ez a szakasz tartalmazza a forgalmazási rendszerek bizonyos gyakori típusainak leírását, különösen azokét, amelyekre a rendelet különösen súlyos korlátozásokra vonatkozó 4. cikke különös rendelkezéseket tartalmaz;

| — | az ötödik szakasz az érintett piacok fogalommeghatározásával és a piaci részesedések kiszámításával foglalkozik; ehhez a piac meghatározásáról szóló közleményre (5) hivatkozik. Ez azért releváns, mert a vertikális megállapodások csak akkor részesülhetnek az (EU) 2022/720 rendelet által biztosított csoportmentességben, ha a megállapodásban részes vállalkozások piaci részesedése nem haladja meg az (EU) 2022/720 rendelet 3. cikkében meghatározott küszöbértékeket; |
| --- | --- |

—

az ötödik szakasz az érintett piacok fogalommeghatározásával és a piaci részesedések kiszámításával foglalkozik; ehhez a piac meghatározásáról szóló közleményre (5) hivatkozik. Ez azért releváns, mert a vertikális megállapodások csak akkor részesülhetnek az (EU) 2022/720 rendelet által biztosított csoportmentességben, ha a megállapodásban részes vállalkozások piaci részesedése nem haladja meg az (EU) 2022/720 rendelet 3. cikkében meghatározott küszöbértékeket;

| — | a hatodik szakasz az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkében előírt különösen súlyos korlátozásokat és a rendelet 5. cikke szerinti nem mentesülő korlátozásokat részletezi, magyarázatot adva arra is, hogy miért releváns a különösen súlyos vagy nem mentesülő korlátozásként történő minősítés; |
| --- | --- |

—

a hatodik szakasz az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkében előírt különösen súlyos korlátozásokat és a rendelet 5. cikke szerinti nem mentesülő korlátozásokat részletezi, magyarázatot adva arra is, hogy miért releváns a különösen súlyos vagy nem mentesülő korlátozásként történő minősítés;

| — | a hetedik szakasz iránymutatást tartalmaz a Bizottságnak és a tagállamok versenyhatóságainak azon hatáskörével kapcsolatban, hogy az (EU) 2022/720 rendelet által biztosított kedvezményt egyedi esetekben visszavonhatják az 1/2003/EK tanácsi rendelet (6) 29. cikke és az (EU) 2022/720 rendelet 6. cikke alapján, valamint a rendeletek elfogadására vonatkozó bizottsági hatáskörről szóló iránymutatás alapján, amely kimondja, hogy az (EU) 2022/720 rendelet az (EU) 2022/720 rendelet 7. cikke szerint nem alkalmazandó; |
| --- | --- |

—

a hetedik szakasz iránymutatást tartalmaz a Bizottságnak és a tagállamok versenyhatóságainak azon hatáskörével kapcsolatban, hogy az (EU) 2022/720 rendelet által biztosított kedvezményt egyedi esetekben visszavonhatják az 1/2003/EK tanácsi rendelet (6) 29. cikke és az (EU) 2022/720 rendelet 6. cikke alapján, valamint a rendeletek elfogadására vonatkozó bizottsági hatáskörről szóló iránymutatás alapján, amely kimondja, hogy az (EU) 2022/720 rendelet az (EU) 2022/720 rendelet 7. cikke szerint nem alkalmazandó;

| — | a nyolcadik szakasz a Bizottság egyedi esetekben alkalmazott jogérvényesítési elveit határozza meg. E célból kifejti, hogyan zajlik az (EU) 2022/720 rendelet hatálya alá nem tartozó vertikális megállapodásoknak a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése és (3) bekezdése szerinti értékelése, és iránymutatást ad a vertikális korlátozások egyes gyakori típusairól. |
| --- | --- |

—

a nyolcadik szakasz a Bizottság egyedi esetekben alkalmazott jogérvényesítési elveit határozza meg. E célból kifejti, hogyan zajlik az (EU) 2022/720 rendelet hatálya alá nem tartozó vertikális megállapodásoknak a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése és (3) bekezdése szerinti értékelése, és iránymutatást ad a vertikális korlátozások egyes gyakori típusairól.

1.2.   A Szerződés 101. cikkének alkalmazhatósága a vertikális megállapodásokra

| (5) | A Szerződés 101. cikkének célja annak biztosítása, hogy a vállalkozások a fogyasztók kárára ne alkalmazzanak olyan – akár horizontális, akár vertikális (7) – megállapodásokat, amelyek végső soron a fogyasztók kárára megakadályozzák, korlátozzák vagy torzítják a versenyt (8). A Szerződés 101. cikke további – tágabb körű – célkitűzése az Európai Unión belüli versenyt fokozó integrált belső piac megvalósítása. A vállalkozások nem használhatják a vertikális megállapodásokat arra, hogy új, magánjogi korlátokat teremtsenek azon tagállamok között, ahol az állami korlátokat sikeresen eltörölték. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | A Szerződés 101. cikke azokra a vertikális megállapodásokra, illetve vertikális megállapodásokban szereplő korlátozásokra vonatkozik, amelyek hatással vannak a tagállamok közötti kereskedelemre, és amelyek megakadályozzák, korlátozzák vagy torzítják a versenyt (9). A vertikális korlátozások (10) értékeléséhez ez a cikk nyújt olyan jogi keretet, amely figyelembe veszi a versenyellenes és a versenyt előmozdító hatások közötti különbségtételt. A Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése tiltja az olyan megállapodásokat, amelyek érzékelhetően korlátozzák vagy torzítják a versenyt. E tilalom azonban nem vonatkozik azokra a megállapodásokra, amelyek teljesítik a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételeket, különösen akkor, ha a megállapodás elegendő előnyt biztosít ahhoz, hogy ellensúlyozza a versenyellenes hatásokat, amint azt a 101. cikk (3) bekezdéséről szóló iránymutatás jelzi (11). |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Bár a vertikális megállapodások értékelésének nincs kötelező sorrendje, általában a következő lépéseket foglalja magában:






  — | az érintett vállalkozásoknak először is meg kell állapítaniuk a szállító és a vevő piaci részesedéseit azon az érintett piacon, ahol a szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat értékesítik, illetve beszerzik; |
| --- | --- | --- |

(7)

—

az érintett vállalkozásoknak először is meg kell állapítaniuk a szállító és a vevő piaci részesedéseit azon az érintett piacon, ahol a szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat értékesítik, illetve beszerzik;

| — | ha sem a szállító, sem a vevő piaci részesedése nem haladja meg az (EU) 2022/720 rendelet 3. cikkében meghatározott 30 %-os piaci részesedési küszöbértéket, a vertikális megállapodásra a rendelet által megállapított mentesítési szabály („safe harbour”) vonatkozik, feltéve, hogy a megállapodás nem tartalmaz a rendelet 4. cikkének értelmében vett különösen súlyos korlátozásokat vagy a rendelet 5. cikkének értelmében vett olyan nem mentesülő korlátozásokat, amelyek nem választhatók el a megállapodás többi részétől; |
| --- | --- |

—

ha sem a szállító, sem a vevő piaci részesedése nem haladja meg az (EU) 2022/720 rendelet 3. cikkében meghatározott 30 %-os piaci részesedési küszöbértéket, a vertikális megállapodásra a rendelet által megállapított mentesítési szabály („safe harbour”) vonatkozik, feltéve, hogy a megállapodás nem tartalmaz a rendelet 4. cikkének értelmében vett különösen súlyos korlátozásokat vagy a rendelet 5. cikkének értelmében vett olyan nem mentesülő korlátozásokat, amelyek nem választhatók el a megállapodás többi részétől;

| — | ha a szállító vagy a vevő piaci részesedése az érintett piacon meghaladja a 30 %-os küszöbértéket, vagy a megállapodás egy vagy több különösen súlyos korlátozást vagy nem elválasztható nem mentesülő korlátozást tartalmaz, meg kell vizsgálni, hogy a vertikális megállapodás a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik-e; |
| --- | --- |

—

ha a szállító vagy a vevő piaci részesedése az érintett piacon meghaladja a 30 %-os küszöbértéket, vagy a megállapodás egy vagy több különösen súlyos korlátozást vagy nem elválasztható nem mentesülő korlátozást tartalmaz, meg kell vizsgálni, hogy a vertikális megállapodás a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik-e;

| — | ha a vertikális megállapodás a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik, akkor meg kell vizsgálni, hogy megfelel-e a Szerződés 101. cikke (3) bekezdésében foglalt kivétel feltételeinek. |
| --- | --- |

—

ha a vertikális megállapodás a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik, akkor meg kell vizsgálni, hogy megfelel-e a Szerződés 101. cikke (3) bekezdésében foglalt kivétel feltételeinek.

| (8) | A fenntartható fejlődés a Szerződés egyik alapelve és az uniós szakpolitikák egyik kiemelt célkitűzése (12), a digitalizációval és az ellenálló (reziliens) egységes piaccal együtt (13). A fenntarthatóság fogalma magában foglalja többek között az éghajlatváltozás kezelését (például az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése révén), a természeti erőforrások felhasználásának korlátozását, a hulladék csökkentését és az állatjólét előmozdítását (14). Az Unió fenntarthatósági, az ellenállóképességhez (rezilienciához) kapcsolódó és digitális célkitűzéseit a vállalkozások közötti hatékony ellátási és forgalmazási megállapodások segítik elő. Azok a vertikális megállapodások, amelyek fenntarthatósági célkitűzések megvalósulását szolgálják, vagy amelyek hozzájárulnak a digitális és ellenálló egységes piachoz, nem képezik az uniós versenyjog szerinti vertikális megállapodások külön kategóriáját. Az ilyen megállapodásokat tehát a jelen iránymutatásban meghatározott elvek alapján kell értékelni, figyelembe véve az általuk elérni kívánt konkrét célkitűzést. Ennek megfelelően az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentesség azokra a vertikális megállapodásokra vonatkozik, amelyek fenntarthatósági, ellenállóképességgel kapcsolatos és digitális célkitűzések megvalósítására törekednek, feltéve, hogy megfelelnek a rendeletben előírt feltételeknek. Jelen iránymutatás a fenntarthatósági célkitűzések elérését szolgáló vertikális megállapodások értékelését szemléltető példákat is tartalmaz (15). |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Azokban az esetekben, ahol egy vertikális megállapodás a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése értelmében véve korlátozza a versenyt, és az (EU) 2022/720 rendelet nem alkalmazandó, a megállapodás ennek ellenére megfelelhet a 101. cikk (3) bekezdésében előírt kivétel (mentesség) feltételeinek (16). Ez azokra a vertikális megállapodásokra is vonatkozik, amelyek fenntarthatósági célkitűzéseket követnek, vagy amelyek hozzájárulnak a digitális és ellenálló egységes piachoz. A 8. szakasz az ilyen vertikális megállapodások egyedi esetekben történő vizsgálatára vonatkozóan tartalmaz iránymutatást; emellett más bizottsági iránymutatások is relevánsak lehetnek. Ilyen többek között a 101. cikk (3) bekezdéséről szóló iránymutatás, a horizontális iránymutatás (17), valamint az az iránymutatás, amelyet ezen iránymutatások jövőbeni változatai esetlegesen tartalmaznak majd. Ezek az iránymutatások különösen azokkal a körülményekkel kapcsolatban nyújthatnak iránymutatást, amelyek fennállása esetén a fenntarthatósági, a digitális vagy az ellenállóképességhez kapcsolódó előnyök a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdése szerinti minőségi vagy mennyiségi hatékonyságnövekedésként vehetők figyelembe. |
| --- | --- |

(9)

2.   A VERTIKÁLIS MEGÁLLAPODÁSOK HATÁSA

| (10) | A vertikális korlátozásoknak a Szerződés 101. cikke szerint történő értékelése, továbbá az (EU) 2022/720 rendelet alkalmazása során figyelembe kell venni a verseny valamennyi releváns paraméterét (például az árakat, a kibocsátott termékmennyiséget, a termékminőséget és -választékot, valamint az innovációt). Az értékelésnek tekintettel kell lennie arra is, hogy a termelési vagy forgalmazási lánc különböző szintjein tevékenykedő vállalkozások közötti vertikális megállapodások általában kevésbé károsak, mint a helyettesíthető árukat vagy szolgáltatásokat kínáló versenytársnak minősülő vállalkozások közötti horizontális megállapodások (18). Ez elvileg a vertikális megállapodásban részes felek tevékenységeinek egymást kiegészítő jellegéből adódik, ami általában azt jelenti, hogy a megállapodásban részes egyik fél versenyt ösztönző intézkedései a megállapodásban részes másik fél, végső soron pedig a fogyasztók javát szolgálják. A horizontális megállapodásokkal ellentétben a vertikális megállapodásban részes felek hajlamosak arra, hogy alacsonyabb árakról és magasabb szolgáltatási szintekről állapodjanak meg, ami szintén a fogyasztók javát szolgálja. Hasonlóképpen, a vertikális megállapodásban részes félnek általában ahhoz fűződik érdeke, hogy tiltakozzék a másik fél olyan lépései ellen, amelyek kárt okozhatnak a fogyasztóknak, mivel az ilyen lépések jellemzően az előbbi fél által nyújtott áruk vagy szolgáltatások iránti keresletet is csökkentik. Továbbá az áruk vagy szolgáltatások forgalomba hozatalára vonatkozó vertikális megállapodásban részes felek tevékenységeinek egymást kiegészítő jellege azt is jelenti, hogy a vertikális korlátozások nagyobb teret biztosíthatnak a hatékonyságnövekedéshez (például a gyártási vagy forgalmazási folyamatok és szolgáltatások optimalizálásának köszönhetően). Az ilyen pozitív hatásokat szemléltető példákat a 2.1. szakasz tartalmaz. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Előfordulhat azonban, hogy piaci erővel rendelkező vállalkozások bizonyos esetekben vertikális korlátozások alkalmazásával olyan versenyellenes célok elérésére törekszenek, amelyek végső soron kárt okoznak a fogyasztóknak. Amint azt a 2.2. szakasz részletesebben kifejti, a vertikális korlátozások különösen kizáráshoz, a verseny enyhüléséhez vagy összejátszáshoz vezethetnek. A piaci erő képesség arra, hogy az árakat jelentős ideig a versenyképes szint felett, illetve a termékmennyiséget, a termékminőséget vagy -választékot, valamint az innovációt versenyképes szint alatt tartsák (19). A Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése értelmében vett versenykorlátozás fennállásának megállapításához szükséges piaci erő mértéke kisebb, mint a Szerződés 102. cikk szerinti erőfölény megállapításához szükséges piaci erő. |
| --- | --- |

(11)

2.1.   Pozitív hatások

| (12) | A vertikális korlátozásoknak lehetnek pozitív hatásaik, például az alacsonyabb árak, a nem árjellegű verseny előmozdítása és a szolgáltatások minőségének javítása. A szállító és a vevő közötti egyszerű szerződéses megállapodások, amelyek csak az ügylet árát és mennyiségét határozzák meg, gyakran az optimálisnál alacsonyabb szintű beruházásokat és értékesítéseket eredményezhetnek, mivel nem veszik figyelembe azokat az externáliákat, amelyek a szállító és forgalmazói tevékenységeinek egymást kiegészítő jellegéből erednek. Ezek az externáliák két kategóriába sorolhatók: lehetnek vertikális és horizontális externáliák. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Vertikális externáliák akkor merülnek fel, ha a termelési vagy értékesítési lánc különböző szintjein hozott döntések és végrehajtott intézkedések meghatározzák az áruk vagy szolgáltatások értékesítésének olyan vonatkozásait (például az árat, a minőséget, a kapcsolódó szolgáltatásokat és a marketinget), amelyek nemcsak a döntést hozó vállalkozást érintik, hanem a termelési vagy értékesítési lánc más szintjein tevékenykedő más vállalkozásokat is. Előfordulhat például, hogy a forgalmazó nem élvezi az értékesítés növelésére irányuló erőfeszítéseinek valamennyi előnyét, mivel ezeknek az előnyöknek egy részéből adott esetben a szállító részesül. Ennek az az oka, hogy minden olyan többletegységből, amelyet a forgalmazó a viszonteladási árának csökkentése vagy értékesítési erőfeszítésének fokozása révén értékesít, a szállítónak akkor származik előnye, ha a nagykereskedelmi ár meghaladja a termelési határköltségeit. Ez pozitív externáliát jelent, amelyet a forgalmazó értékesítésösztönző intézkedései ruháznak a szállítóra. Ezzel szemben olyan helyzetek is adódhatnak, ahol a szállító szemszögéből nézve a forgalmazó esetleg túl magas árakat szab meg (20), és/vagy túl kevés értékesítési erőfeszítést tesz. |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Ugyanazon áruk vagy szolgáltatások forgalmazói között különösen akkor merülnek fel horizontális externáliák, ha a forgalmazó nem képes teljes mértékben kihasználni az értékesítési erőfeszítéseiből adódó előnyöket. Például ha az egyik forgalmazó által nyújtott, a kereslet fokozását célzó értékesítést megelőző szolgáltatások – többek között az egyes árukkal vagy szolgáltatásokkal kapcsolatos személyre szabott tanácsadás – az ugyanazon árukat vagy szolgáltatásokat kínáló versenytárs forgalmazók nagyobb mértékű értékesítéséhez vezethetnek, és ezáltal e forgalmazókat arra ösztönözhetik, hogy a mások által nyújtott költséges szolgáltatásokat ingyenesen kihasználják (potyázás). Omnicsatornás forgalmazási környezetben az online és offline értékesítési csatornák között és mindkét irányban előfordulhat potyázás (21). Előfordulhat például, hogy az ügyfelek felkeresnek hagyományos üzlethelyiségeket, hogy kipróbálják az árukat vagy szolgáltatásokat, illetve más hasznos információkat szerezzenek be, amelyek alapján döntenek a vásárlásról, majd ezt követően online megrendelik a terméket egy másik forgalmazótól. Fordított eset is lehetséges: az ügyfelek a vásárlást megelőzően információkat gyűjtenek egy online üzletből, majd felkeresnek egy hagyományos üzlethelyiséget, és az interneten megszerzett információk alapján konkrét árukat vagy szolgáltatásokat választanak és próbálnak ki, amelyeket végül a hagyományos üzlethelyiségben, offline vásárolnak meg. Ha az ilyen potyázás lehetséges, és ha az értékesítés előtti szolgáltatásokat nyújtó forgalmazó nem tudja teljes mértékben kihasználni azok előnyeit, akkor az értékesítést megelőző szolgáltatásnyújtás mennyiségi vagy minőségi szempontból elmaradhat az optimálistól. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Ilyen externáliák megléte esetén a szállítóknak érdekükben állhat, hogy forgalmazóik tevékenységének bizonyos vonatkozásai fölött kontrollt gyakoroljanak és vice versa. A vertikális megállapodások felhasználhatók a fent említett külső hatások internalizálására, a vertikális ellátási és értékesítési lánc közös nyereségének növelésére, és bizonyos körülmények között a fogyasztók jólétének fokozására. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Bár jelen iránymutatás megpróbál átfogó képet nyújtani a vertikális korlátozások különféle indokairól, nem tekinthető teljesnek vagy kimerítőnek. Bizonyos vertikális korlátozások alkalmazását többek között a következő indokok igazolhatják:






  a) | a vertikális externáliák kérdésének kezelése. Ha a szállító a forgalmazó számára előírja a maximális viszonteladási árat, azzal elkerülheti, hogy a forgalmazó túl magas árat határozzon meg, figyelmen kívül hagyva döntéseinek a szállítóra gyakorolt hatását. Hasonlóképpen, a forgalmazó értékesítési erőfeszítéseinek fokozása érdekében a szállító szelektív vagy kizárólagos forgalmazást alkalmazhat; |
| --- | --- | --- |

(16)

a)

a vertikális externáliák kérdésének kezelése. Ha a szállító a forgalmazó számára előírja a maximális viszonteladási árat, azzal elkerülheti, hogy a forgalmazó túl magas árat határozzon meg, figyelmen kívül hagyva döntéseinek a szállítóra gyakorolt hatását. Hasonlóképpen, a forgalmazó értékesítési erőfeszítéseinek fokozása érdekében a szállító szelektív vagy kizárólagos forgalmazást alkalmazhat;

| b) | a potyázás problémájának kezelése. A vevők közötti potyázás történhet nagy- vagy kiskereskedelmi szinten, különösen akkor, ha a szállító nem írhat elő tényleges promóciós vagy szolgáltatási követelményeket valamennyi vevőre nézve. A vevők közötti potyázás csak az értékesítés előtti szolgáltatások és más promóciós tevékenységek terén következhet be, azonban azoknál az értékesítés utáni szolgáltatásoknál nem, amelyekért a forgalmazó az ügyfeleinek egyenként számít fel díjat. A potyázás által érintett értékesítés előtti erőfeszítések fontosak lehetnek, például akkor, ha az áruk vagy szolgáltatások viszonylag újak, technikailag összetettek vagy nagy értéket képviselnek, vagy ha az áruk vagy szolgáltatások hírneve a keresletet meghatározó fontos tényező (22). A kizárólagos vagy szelektív forgalmazási rendszerekben jelen lévő korlátozások segíthetnek az ilyen potyázás elkerülésében vagy visszaszorításában. A potyázás a szállítók között is megjelenhet, ha például az egyik gyártó olyan promóciós célú beruházásokat hajt végre a vevő telephelyén, amely az érintett gyártó versenytársaihoz is vonzza az ügyfeleket. A versenytilalmi típusú korlátozások segíthetnek a szállítók közötti potyázás elkerülésében (23); |
| --- | --- |

b)

a potyázás problémájának kezelése. A vevők közötti potyázás történhet nagy- vagy kiskereskedelmi szinten, különösen akkor, ha a szállító nem írhat elő tényleges promóciós vagy szolgáltatási követelményeket valamennyi vevőre nézve. A vevők közötti potyázás csak az értékesítés előtti szolgáltatások és más promóciós tevékenységek terén következhet be, azonban azoknál az értékesítés utáni szolgáltatásoknál nem, amelyekért a forgalmazó az ügyfeleinek egyenként számít fel díjat. A potyázás által érintett értékesítés előtti erőfeszítések fontosak lehetnek, például akkor, ha az áruk vagy szolgáltatások viszonylag újak, technikailag összetettek vagy nagy értéket képviselnek, vagy ha az áruk vagy szolgáltatások hírneve a keresletet meghatározó fontos tényező (22). A kizárólagos vagy szelektív forgalmazási rendszerekben jelen lévő korlátozások segíthetnek az ilyen potyázás elkerülésében vagy visszaszorításában. A potyázás a szállítók között is megjelenhet, ha például az egyik gyártó olyan promóciós célú beruházásokat hajt végre a vevő telephelyén, amely az érintett gyártó versenytársaihoz is vonzza az ügyfeleket. A versenytilalmi típusú korlátozások segíthetnek a szállítók közötti potyázás elkerülésében (23);

| c) | új piacok megnyitása vagy azokra történő belépés. Amikor egy szállító új földrajzi piacra szeretne belépni, például úgy, hogy egy másik országba exportál, akkor ez – az adott márka piaci ismertségének megalapozása érdekében – különleges meg nem térülő beruházásokat igényelhet a forgalmazó részéről. Annak érdekében, hogy egy helyi forgalmazó hajlandó legyen végrehajtani ezeket a beruházásokat, szükséges lehet, hogy területi védelmet élvezzen, és beruházásai megtérüljenek. Ez indokolhatja azt, hogy a más földrajzi piacokon található forgalmazókat korlátozzák az új piacon történő értékesítés terén (lásd még a (118), a (136) és a (137) bekezdést). Ez a potyázás b) pontban elemzett problémájával kapcsolatos különleges eset; |
| --- | --- |

c)

új piacok megnyitása vagy azokra történő belépés. Amikor egy szállító új földrajzi piacra szeretne belépni, például úgy, hogy egy másik országba exportál, akkor ez – az adott márka piaci ismertségének megalapozása érdekében – különleges meg nem térülő beruházásokat igényelhet a forgalmazó részéről. Annak érdekében, hogy egy helyi forgalmazó hajlandó legyen végrehajtani ezeket a beruházásokat, szükséges lehet, hogy területi védelmet élvezzen, és beruházásai megtérüljenek. Ez indokolhatja azt, hogy a más földrajzi piacokon található forgalmazókat korlátozzák az új piacon történő értékesítés terén (lásd még a (118), a (136) és a (137) bekezdést). Ez a potyázás b) pontban elemzett problémájával kapcsolatos különleges eset;

| d) | a minőségtanúsítási potyázás problémájának kezelése. Egyes ágazatokban bizonyos forgalmazók azért örvendenek jó hírnévnek, mert kizárólag minőségi árukat tárolnak vagy minőségi szolgáltatásokat nyújtanak (úgynevezett „prémium forgalmazók”). Ebben az esetben az e forgalmazókon keresztül történő értékesítés alapvető fontosságú lehet az új termék sikeres bevezetésének szempontjából. Ha a szállító nem tudja biztosítani, hogy termékei forgalmazása az ilyen prémium forgalmazókra korlátozódjon, fennáll annak a kockázata, hogy termékét e forgalmazók leveszik a beszerzési listáról. Ennek a forgatókönyvnek az esetén indokolt lehet a kizárólagos vagy a szelektív forgalmazás alkalmazása; |
| --- | --- |

d)

a minőségtanúsítási potyázás problémájának kezelése. Egyes ágazatokban bizonyos forgalmazók azért örvendenek jó hírnévnek, mert kizárólag minőségi árukat tárolnak vagy minőségi szolgáltatásokat nyújtanak (úgynevezett „prémium forgalmazók”). Ebben az esetben az e forgalmazókon keresztül történő értékesítés alapvető fontosságú lehet az új termék sikeres bevezetésének szempontjából. Ha a szállító nem tudja biztosítani, hogy termékei forgalmazása az ilyen prémium forgalmazókra korlátozódjon, fennáll annak a kockázata, hogy termékét e forgalmazók leveszik a beszerzési listáról. Ennek a forgatókönyvnek az esetén indokolt lehet a kizárólagos vagy a szelektív forgalmazás alkalmazása;

| e) | a feltartási probléma kezelése. Előfordulhat, hogy a szállítónak vagy a vevőnek olyan kapcsolatfüggő beruházásokat kell végrehajtania (például különleges berendezésekbe vagy képzésekbe kell beruháznia), amelyek meg nem térülő beruházások, és a konkrét vertikális kapcsolaton kívül kevés vagy semmilyen értéket nem képviselnek. Előfordulhat például, hogy egy alkatrészgyártónak különleges gépeket kell gyártania ahhoz, hogy egyik ügyfelének igényeit ki tudja elégíteni, de e gépek adott esetben más ügyfeleknél nem használhatók, és továbbértékesítésük sem lehetséges. Megállapodás hiányában a beruházó a kapcsolatfüggő beruházást követően fél gyenge alkupozícióba kerül, mivel fennáll annak a kockázata, hogy a kereskedelmi partnerével folytatott tárgyalások során a szállítók közötti „feltartásra” kerül sor. Az ilyen opportunista feltartás veszélye oda vezethet, hogy a beruházó fél részéről a beruházások szintje az optimálistól elmarad. A vertikális megállapodások megszüntethetik a feltartás lehetőségét (különösen, ha a beruházás teljes mértékben leköthető, és minden jövőbeni vészhelyzet előre látható), vagy csökkenthetik a feltartás lehetőségét. Például a versenytilalmi kötelezettségek, a mennyiségi átvételi kényszer vagy a kizárólagos beszerzés alkalmazása abban az esetben enyhítheti a feltartási problémát, ha a kapcsolatfüggő beruházást a szállító hajtja végre, a kizárólagos forgalmazás, a kizárólagos ügyfélkijelölés vagy a kizárólagos szállítás alkalmazása pedig abban az esetben, ha a beruházást a vevő hajtja végre; |
| --- | --- |

e)

a feltartási probléma kezelése. Előfordulhat, hogy a szállítónak vagy a vevőnek olyan kapcsolatfüggő beruházásokat kell végrehajtania (például különleges berendezésekbe vagy képzésekbe kell beruháznia), amelyek meg nem térülő beruházások, és a konkrét vertikális kapcsolaton kívül kevés vagy semmilyen értéket nem képviselnek. Előfordulhat például, hogy egy alkatrészgyártónak különleges gépeket kell gyártania ahhoz, hogy egyik ügyfelének igényeit ki tudja elégíteni, de e gépek adott esetben más ügyfeleknél nem használhatók, és továbbértékesítésük sem lehetséges. Megállapodás hiányában a beruházó a kapcsolatfüggő beruházást követően fél gyenge alkupozícióba kerül, mivel fennáll annak a kockázata, hogy a kereskedelmi partnerével folytatott tárgyalások során a szállítók közötti „feltartásra” kerül sor. Az ilyen opportunista feltartás veszélye oda vezethet, hogy a beruházó fél részéről a beruházások szintje az optimálistól elmarad. A vertikális megállapodások megszüntethetik a feltartás lehetőségét (különösen, ha a beruházás teljes mértékben leköthető, és minden jövőbeni vészhelyzet előre látható), vagy csökkenthetik a feltartás lehetőségét. Például a versenytilalmi kötelezettségek, a mennyiségi átvételi kényszer vagy a kizárólagos beszerzés alkalmazása abban az esetben enyhítheti a feltartási problémát, ha a kapcsolatfüggő beruházást a szállító hajtja végre, a kizárólagos forgalmazás, a kizárólagos ügyfélkijelölés vagy a kizárólagos szállítás alkalmazása pedig abban az esetben, ha a beruházást a vevő hajtja végre;

| f) | a lényeges know-how átruházásakor felmerülő különleges feltartási probléma kezelése. Előfordulhat, hogy a know-how átadója szeretné elkerülni a know-how versenytársai általi vagy azok javára történő felhasználását (például franchise esetén). Amennyiben a know-how nem volt a vevő részére készen elérhető, valamint az a megállapodás végrehajtásához lényeges és elengedhetetlen, akkor az ilyen átruházás indokolja a versenytilalmi korlátozást, amely az ilyen esetekben rendszerint nem tartozik a Szerződés 101. cikk (1) bekezdésének hatálya alá; |
| --- | --- |

f)

a lényeges know-how átruházásakor felmerülő különleges feltartási probléma kezelése. Előfordulhat, hogy a know-how átadója szeretné elkerülni a know-how versenytársai általi vagy azok javára történő felhasználását (például franchise esetén). Amennyiben a know-how nem volt a vevő részére készen elérhető, valamint az a megállapodás végrehajtásához lényeges és elengedhetetlen, akkor az ilyen átruházás indokolja a versenytilalmi korlátozást, amely az ilyen esetekben rendszerint nem tartozik a Szerződés 101. cikk (1) bekezdésének hatálya alá;

| g) | méretgazdaságosság elérése a forgalmazásban. A méretgazdaságosságból adódó előnyök kihasználása (és ezáltal árui és szolgáltatásai számára alacsonyabb kiskereskedelmi ár elérése) érdekében a gyártó áruinak vagy szolgáltatásainak viszonteladását korlátozott számú forgalmazónál bonyolíthatja. Ennek érdekében a gyártó alkalmazhat kizárólagos forgalmazást, mennyiségi átvételi kényszert (minimális vásárlási követelmény formájában), minimális vásárlási követelményt tartalmazó szelektív forgalmazást, illetve kizárólagos beszerzést; |
| --- | --- |

g)

méretgazdaságosság elérése a forgalmazásban. A méretgazdaságosságból adódó előnyök kihasználása (és ezáltal árui és szolgáltatásai számára alacsonyabb kiskereskedelmi ár elérése) érdekében a gyártó áruinak vagy szolgáltatásainak viszonteladását korlátozott számú forgalmazónál bonyolíthatja. Ennek érdekében a gyártó alkalmazhat kizárólagos forgalmazást, mennyiségi átvételi kényszert (minimális vásárlási követelmény formájában), minimális vásárlási követelményt tartalmazó szelektív forgalmazást, illetve kizárólagos beszerzést;

| h) | az egységesség és minőségszabványosítás biztosítása. A vertikális korlátozás segíthet a márkaarculat létrehozásában vagy népszerűsítésében azáltal, hogy bizonyos mértékű egységességet és minőségszabványosítást ír elő a forgalmazók számára. Ez megvédheti a márka hírnevét, növelheti az érintett áruk vagy szolgáltatások vonzerejét a végfelhasználók számára, és fokozhatja az értékesítést. Az ilyen jellegű szabványosítás például szelektív forgalmazással vagy franchise-zal valósítható meg; |
| --- | --- |

h)

az egységesség és minőségszabványosítás biztosítása. A vertikális korlátozás segíthet a márkaarculat létrehozásában vagy népszerűsítésében azáltal, hogy bizonyos mértékű egységességet és minőségszabványosítást ír elő a forgalmazók számára. Ez megvédheti a márka hírnevét, növelheti az érintett áruk vagy szolgáltatások vonzerejét a végfelhasználók számára, és fokozhatja az értékesítést. Az ilyen jellegű szabványosítás például szelektív forgalmazással vagy franchise-zal valósítható meg;

| i) | a tőkepiac hiányosságainak kezelése. A szokásos tőkekihelyezők (például a bankok és a részvénypiacok) gyakran csak optimális szint alatti tőkekihelyezést végeznek, ha hiányos információjuk van a kölcsönvevő fizetőképességéről, illetve ha nincs megfelelő fedezet a tőke biztosítására. A vevőnek vagy a szállítónak viszont lehetnek jobb információi, és így – a kizárólagos kapcsolat révén – képes lehet arra, hogy kiegészítő biztosítékot szerezzen a beruházására. Ha a szállító nyújt kölcsönt a vevőnek, ez a vevő vonatkozásában versenytilalmi kötelezettség vagy mennyiségi átvételi kényszer kikötését jelentheti. Ha a vevő nyújtja a kölcsönt a szállítónak, akkor az a szállító vonatkozásában kizárólagos szállítás vagy mennyiségi szállítási kényszer kikötését indokolhatja. |
| --- | --- |

i)

a tőkepiac hiányosságainak kezelése. A szokásos tőkekihelyezők (például a bankok és a részvénypiacok) gyakran csak optimális szint alatti tőkekihelyezést végeznek, ha hiányos információjuk van a kölcsönvevő fizetőképességéről, illetve ha nincs megfelelő fedezet a tőke biztosítására. A vevőnek vagy a szállítónak viszont lehetnek jobb információi, és így – a kizárólagos kapcsolat révén – képes lehet arra, hogy kiegészítő biztosítékot szerezzen a beruházására. Ha a szállító nyújt kölcsönt a vevőnek, ez a vevő vonatkozásában versenytilalmi kötelezettség vagy mennyiségi átvételi kényszer kikötését jelentheti. Ha a vevő nyújtja a kölcsönt a szállítónak, akkor az a szállító vonatkozásában kizárólagos szállítás vagy mennyiségi szállítási kényszer kikötését indokolhatja.

| (17) | A különböző vertikális korlátozások nagymértékben helyettesíthetők egymással, ami azt jelenti, hogy ugyanaz a hatékonysági probléma különböző vertikális korlátozásokkal kezelhető. A méretgazdaságosság elérhető például kizárólagos forgalmazással, szelektív forgalmazással, mennyiségi átvételi/szállítási kényszerrel vagy kizárólagos beszerzéssel is. Azonban a különböző vertikális korlátozásoknak eltérő a versenyre gyakorolt negatív hatásuk, amit akkor vesznek figyelembe, amikor a nélkülözhetetlenséget a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdése alapján vizsgálják. |
| --- | --- |

(17)

2.2.   Negatív hatások

| (18) | A vertikális korlátozásokból esetlegesen eredő, az Unió versenyjoga által megelőzni kívánt negatív piaci hatások különösen az alábbiak:






  a) | más szállítók vagy vevők versenyellenes kizárása a piacra lépést vagy a piacbővítést akadályozó korlátok emelésével; |
| --- | --- | --- |

(18)

a)

más szállítók vagy vevők versenyellenes kizárása a piacra lépést vagy a piacbővítést akadályozó korlátok emelésével;

| b) | a szállító és versenytársai közötti verseny enyhülése és/vagy az e versengő szállítók közötti (nyílt vagy hallgatólagos) összejátszás megkönnyítése, amelyre gyakran a márkák közti verseny csökkentéseként hivatkoznak; |
| --- | --- |

b)

a szállító és versenytársai közötti verseny enyhülése és/vagy az e versengő szállítók közötti (nyílt vagy hallgatólagos) összejátszás megkönnyítése, amelyre gyakran a márkák közti verseny csökkentéseként hivatkoznak;

| c) | a vevő és a versenytársai közötti verseny enyhülése és/vagy az e versenytársak közötti nyílt vagy hallgatólagos összejátszás megkönnyítése, amelyet gyakran neveznek a márkán belüli verseny csökkenésének, abban az esetben, ha az egyazon szállító áruit vagy szolgáltatásait forgalmazó szereplőket érinti (24); |
| --- | --- |

c)

a vevő és a versenytársai közötti verseny enyhülése és/vagy az e versenytársak közötti nyílt vagy hallgatólagos összejátszás megkönnyítése, amelyet gyakran neveznek a márkán belüli verseny csökkenésének, abban az esetben, ha az egyazon szállító áruit vagy szolgáltatásait forgalmazó szereplőket érinti (24);

| d) | akadályok állítása a piaci integráció elé, ideértve különösen a fogyasztók lehetőségeinek korlátozását abban a tekintetben, hogy az árukat vagy szolgáltatásokat bármely tagállamban megvásárolhassák. |
| --- | --- |

d)

akadályok állítása a piaci integráció elé, ideértve különösen a fogyasztók lehetőségeinek korlátozását abban a tekintetben, hogy az árukat vagy szolgáltatásokat bármely tagállamban megvásárolhassák.

| (19) | A szállítók szintjén történő kizárás, versenyenyhítés és összejátszás különösen a következők miatt károsíthatja a fogyasztókat:






  a) | az áruk vagy szolgáltatások vevőinek felszámított árak növelése, ami magasabb kiskereskedelmi árakhoz vezethet; |
| --- | --- | --- |

(19)

a)

az áruk vagy szolgáltatások vevőinek felszámított árak növelése, ami magasabb kiskereskedelmi árakhoz vezethet;

| b) | korlátozhatja az áruk vagy szolgáltatások választékát; |
| --- | --- |

b)

korlátozhatja az áruk vagy szolgáltatások választékát;

| c) | csökkentheti az áruk vagy szolgáltatások minősége; |
| --- | --- |

c)

csökkentheti az áruk vagy szolgáltatások minősége;

| d) | a szállítói szinten ronthatja a termékinnováció szintjét. |
| --- | --- |

d)

a szállítói szinten ronthatja a termékinnováció szintjét.

| (20) | A forgalmazók szintjén történő kizárás, versenyenyhítés és összejátszás különösen a következők miatt károsíthatja a fogyasztókat:






  a) | megnövelheti az áruk és szolgáltatások kiskereskedelmi árát; |
| --- | --- | --- |

(20)

a)

megnövelheti az áruk és szolgáltatások kiskereskedelmi árát;

| b) | korlátozhatja a választható ár–szolgáltatás-kombinációk és forgalmazási módok számát; |
| --- | --- |

b)

korlátozhatja a választható ár–szolgáltatás-kombinációk és forgalmazási módok számát;

| c) | ronthatja a kiskereskedelmi szolgáltatások elérhetőségét és minőségét; |
| --- | --- |

c)

ronthatja a kiskereskedelmi szolgáltatások elérhetőségét és minőségét;

| d) | csökkentheti a forgalmazás innovációs szintjét. |
| --- | --- |

d)

csökkentheti a forgalmazás innovációs szintjét.

| (21) | A márkán belüli verseny (vagyis az ugyanazon szállító áruinak vagy szolgáltatásainak forgalmazói közötti verseny) enyhülése önmagában valószínűleg nem gyakorol negatív hatást a fogyasztókra, amennyiben erős a márkák közti verseny (vagyis a különböző szállítók áruinak vagy szolgáltatásainak forgalmazói közötti verseny) (25). Különösen olyan piacon, ahol az egyes kiskereskedők csak egyetlen szállító márkáját (márkáit) forgalmazzák, az ugyanazon márka forgalmazói közötti verseny korlátozása e forgalmazók között a márkán belüli verseny csökkenéséhez vezet, de nem feltétlenül gyakorol negatív hatást a forgalmazók közötti versenyre általában. |
| --- | --- |

(21)

| (22) | A vertikális korlátozások lehetséges negatív hatásai felerősödnek, ha számos szállító és azok vevői ugyanolyan módon szervezik meg a kereskedelmüket, ami úgynevezett halmozott hatásokhoz vezet (26). |
| --- | --- |

(22)

3.   VERTIKÁLIS MEGÁLLAPODÁSOK, AMELYEK FŐSZABÁLY SZERINT NEM TARTOZNAK A SZERZŐDÉS 101. CIKKE (1) BEKEZDÉSÉNEK HATÁLYA ALÁ

3.1.   A kereskedelemre, a kisebb jelentőségű megállapodásokra, valamint a kis- és középvállalkozásokra gyakorolt hatás hiánya

| (23) | Mielőtt foglalkoznánk az (EU) 2022/720 rendelet hatályával, alkalmazásával és általánosabban a vertikális megállapodásoknak a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése és 101. cikkének (3) bekezdése szerinti értékelésével, fontos felhívni a figyelmet arra, hogy az (EU) 2022/720 rendelet csak a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó megállapodásokra alkalmazandó. |
| --- | --- |

(23)

| (24) | Nem tartoznak a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá azok a megállapodások, amelyek nem alkalmasak arra, hogy érzékelhető hatást gyakoroljanak a tagállamok közötti kereskedelemre (vagy e kereskedelem hiányára), illetve érzékelhető módon korlátozzák a versenyt (csekély jelentőségű megállapodások) (27). A Bizottság a kereskedelemre gyakorolt hatásról a kereskedelemre gyakorolt hatásról szóló iránymutatásban (28), a csekély jelentőségű megállapodásokról pedig a de minimis közleményben (29) adott iránymutatást. Jelen iránymutatás nem érinti a kereskedelemre gyakorolt hatásról szóló iránymutatást és a de minimis közleményt, illetve a jövőbeli bizottsági iránymutatásokat. |
| --- | --- |

(24)

| (25) | A kereskedelemre gyakorolt hatásról szóló iránymutatás meghatározza az uniós bíróságok által a kereskedelemre gyakorolt hatás fogalmának értelmezése érdekében kidolgozott elveket, és jelzi, hogy a megállapodások valószínűsíthetően mikor nem képesek érzékelhető hatást gyakorolni a tagállamok közötti kereskedelemre. Magában foglal egy negatív megdönthető vélelmet is, amely a 101. cikk (1) bekezdése alkalmazásában valamennyi megállapodásra vonatkozik, függetlenül az azokban foglalt korlátozások jellegétől, tehát a különösen súlyos korlátozásokat tartalmazó megállapodásokra is alkalmazandó (30). E vélelem szerint a vertikális megállapodások elvben nem képesek érzékelhető hatást gyakorolni a tagállamok közötti kereskedelemre, ha:






  (a) | a felek összesített piaci részesedése a megállapodás által érintett bármely uniós piacon nem haladja meg az 5 %-ot; és |
| --- | --- | --- |

(25)

(a)

a felek összesített piaci részesedése a megállapodás által érintett bármely uniós piacon nem haladja meg az 5 %-ot; és

| (b) | a szállítónak a megállapodás hatálya alá tartozó termékekkel elért teljes éves uniós forgalma nem haladja meg a 40 millió EUR összeget, vagy a vevő és több szállító közötti megállapodások esetében a megállapodások hatálya alá tartozó termékek vevő általi összes beszerzése nem haladja meg a 40 millió EUR összeget (31). A Bizottság megdöntheti a vélelmet, ha a megállapodás sajátosságainak és gazdasági összefüggéseinek elemzése az ellenkezőjét bizonyítja. |
| --- | --- |

(b)

a szállítónak a megállapodás hatálya alá tartozó termékekkel elért teljes éves uniós forgalma nem haladja meg a 40 millió EUR összeget, vagy a vevő és több szállító közötti megállapodások esetében a megállapodások hatálya alá tartozó termékek vevő általi összes beszerzése nem haladja meg a 40 millió EUR összeget (31). A Bizottság megdöntheti a vélelmet, ha a megállapodás sajátosságainak és gazdasági összefüggéseinek elemzése az ellenkezőjét bizonyítja.

| (26) | Ahogy azt a de minimis közlemény előírja, főszabályként nem tartoznak a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá azok a vertikális megállapodások, amelyeknek részesei olyan nem versenytárs szereplők, amelyeknek egyedi piaci részesedése a megállapodás által érintett piacok egyikén sem haladja meg a 15 %-ot (32). E főszabály alól két kivétel van. Először: a versenykorlátozást célzó korlátozásokra a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése akkor is alkalmazandó, ha az egyes felek piaci részesedése nem haladja meg a 15 %-ot (33). Ennek az az oka, hogy az olyan megállapodás, amely érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet, és amelynek versenyellenes célja van, jellegénél fogva és bármilyen konkrét hatástól függetlenül érzékelhető versenykorlátozásnak minősülhet (34). Másodszor: a 15 %-os piaci részesedési küszöbérték 5 %-ra csökken, ha egy érintett piacon a megállapodások párhuzamos hálózatai által kiváltott halmozott hatás korlátozza a versenyt. A (257)–(261) bekezdés a halmozott hatásokkal foglalkozik az (EU) 2022/720 rendelet által nyújtott kedvezmény visszavonásával összefüggésben. A de minimis közlemény egyértelműsíti, hogy az 5 %-ot nem meghaladó piaci részesedéssel rendelkező szállítókról vagy forgalmazókról általában nem állapítják meg, hogy jelentősen hozzájárulnának a halmozott kizárási hatáshoz (35). |
| --- | --- |

(26)

| (27) | Továbbá nincs olyan vélelem, hogy a 15 %-nál magasabb egyedi piaci részesedéssel rendelkező vállalkozások által kötött vertikális megállapodások automatikusan a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznának. Ugyanis lehetséges, hogy az ilyen megállapodások továbbra sincsenek érzékelhető hatással a tagállamok közötti kereskedelemre, illetve nem jelentenek érzékelhető versenykorlátozást (36). E megállapodásokat tehát jogi és gazdasági összefüggéseik fényében kell értékelni. Jelen iránymutatás az ilyen megállapodások egyedi értékelésére vonatkozó kritériumokat is tartalmaz; ezeket a 8. szakasz tárgyalja. |
| --- | --- |

(27)

| (28) | A Bizottság úgy véli továbbá, hogy a kis- és középvállalkozások (a továbbiakban: kkv-k) (37) által kötött vertikális megállapodások esetében nem valószínűsíthető, hogy képesek lennének érzékelhető hatást gyakorolni a tagállamok közötti kereskedelemre. A Bizottság úgy véli továbbá, hogy az ilyen megállapodások ritkán okoznak a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése szerinti és az Európai Unió Bíróságának értelmezése szerinti érzékelhető versenykorlátozást, kivéve, ha a Szerződés 101. cikk (1) bekezdésének értelmében véve a versenykorlátozást célozzák. Emiatt a kkv-k között létrejött vertikális megállapodások főszabályként nem tartoznak a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá. Azokban az esetekben azonban, ahol az ilyen megállapodások mégis teljesítik a Szerződés 101. cikk (1) bekezdése alkalmazásának feltételeit, a Bizottság az erre irányuló megfelelő uniós érdek hiánya miatt általában tartózkodni fog attól, hogy eljárást indítson, kivéve, ha az adott vállalkozások egyedileg vagy csoportosan erőfölényben vannak a belső piac egy jelentős részén. |
| --- | --- |

(28)

3.2.   Ügynöki megállapodások

3.2.1.   A Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatályán kívül eső ügynöki megállapodások

| (29) | Az ügynök olyan jogi vagy természetes személy, amelyet vagy akit hatáskörrel ruháztak fel, hogy egy másik személy (a továbbiakban: megbízó) megbízásából szerződésekről tárgyaljon és/vagy meg is kösse azokat a saját nevében vagy a megbízó nevében áruk és szolgáltatások megbízó általi beszerzésének vagy a megbízó által biztosított áruk vagy szolgáltatások értékesítésének tárgyában. |
| --- | --- |

(29)

| (30) | A Szerződés 101. cikke az egy vagy több vállalkozás közötti megállapodásokra vonatkozik. Bizonyos körülmények között az ügynök és megbízója közötti kapcsolat olyan kapcsolatnak minősíthető, amelyben az ügynök már nem önálló gazdasági szereplőként jár el. Ez áll fenn az olyan esetekben, ahol az ügynök a megbízó nevében megkötött és/vagy megtárgyalt szerződések vonatkozásában nem visel jelentős pénzügyi vagy kereskedelmi kockázatot, (a (31)–(34) bekezdésben kifejtett módon) (38). Ebben az esetben az ügynöki megállapodás részben vagy egészben kívül esik a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatályán (39). Mivel ez kivételt jelent a Szerződés 101. cikkének a vállalkozások közötti megállapodásokra való általános alkalmazása alól, szűken kell értelmezni azokat a feltételeket, amelyek alapján egy megállapodás a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatályán kívül eső ügynöki megállapodásnak minősül. Ha például az ügynök nagyszámú megbízó nevében tárgyal szerződésekről és/vagy köt szerződéseket, akkor kevésbé valószínű, hogy az ügynöki megállapodás kívül esik a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatályán (40). Az értékelés szempontjából nem lényeges, hogy a felek, illetve a nemzeti jog hogyan kategorizálja megállapodásukat. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | Három olyan pénzügyi, illetve kereskedelmi kockázat létezik, amely lényeges annak megállapítása szempontjából, hogy egy megállapodás a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatályán kívül eső ügynöki megállapodásnak minősül-e:






  a) | adott szerződéshez kötődő kockázatok, amelyek közvetlenül kapcsolódnak az ügynök által a megbízó nevében megkötött és/vagy megtárgyalt szerződésekhez; ilyen például a raktárkészletek finanszírozása; |
| --- | --- | --- |

(31)

a)

adott szerződéshez kötődő kockázatok, amelyek közvetlenül kapcsolódnak az ügynök által a megbízó nevében megkötött és/vagy megtárgyalt szerződésekhez; ilyen például a raktárkészletek finanszírozása;

| b) | olyan kockázatok, amelyek adott piachoz kötődő beruházásokra vonatkoznak. Ezek olyan beruházások, amelyek kifejezetten ahhoz a tevékenységfajtához kötődnek, amelyre vonatkozóan a megbízó az ügynököt megbízta, azaz ahhoz szükségesek, hogy az ügynök képes legyen megkötni és/vagy megtárgyalni az adott típusú szerződést. Az ilyen beruházások általában nem térülnek meg, ami azt jelenti, hogy az adott tevékenységi területről való kilépést követően a beruházás nem használható fel más tevékenységekhez, illetve csak jelentős veszteséggel értékesíthető; |
| --- | --- |

b)

olyan kockázatok, amelyek adott piachoz kötődő beruházásokra vonatkoznak. Ezek olyan beruházások, amelyek kifejezetten ahhoz a tevékenységfajtához kötődnek, amelyre vonatkozóan a megbízó az ügynököt megbízta, azaz ahhoz szükségesek, hogy az ügynök képes legyen megkötni és/vagy megtárgyalni az adott típusú szerződést. Az ilyen beruházások általában nem térülnek meg, ami azt jelenti, hogy az adott tevékenységi területről való kilépést követően a beruházás nem használható fel más tevékenységekhez, illetve csak jelentős veszteséggel értékesíthető;

| c) | léteznek az azonos termékpiacokon végzett más tevékenységekhez kapcsolódó kockázatok, amennyiben a megbízó az ügynöki jogviszony részeként megköveteli az ügynöktől, hogy ilyen tevékenységeket folytasson, de nem a megbízó nevében eljáró ügynökként, hanem saját kockázatára. |
| --- | --- |

c)

léteznek az azonos termékpiacokon végzett más tevékenységekhez kapcsolódó kockázatok, amennyiben a megbízó az ügynöki jogviszony részeként megköveteli az ügynöktől, hogy ilyen tevékenységeket folytasson, de nem a megbízó nevében eljáró ügynökként, hanem saját kockázatára.

| (32) | Egy megállapodás akkor minősül a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatályán kívül eső ügynöki megállapodásnak, ha az ügynök a (31) bekezdésben felsorolt kockázatok egyikét sem viseli, vagy ha e kockázatokat csak jelentéktelen mértékben viseli. Az ügynök által vállalt ilyen jellegű kockázatok jelentőségét általában az ügynöki szolgáltatások nyújtásából származó javadalmazás (például jutalék) alapján kell értékelni, nem pedig az ügynöki szerződés hatálya alá tartozó áruk vagy szolgáltatások értékesítéséből származó bevételek alapján. Az értékelés szempontjából azonban nem lényegesek sem az ügynöki szolgáltatás nyújtásával általánosságban összefüggő kockázatok (például az ügynöki tevékenység sikerességétől függő ügynöki jövedelem jelentette kockázat), sem pedig az általános jellegű, bármilyen tevékenység esetében végrehajtható (például az ingatlanba vagy a személyzetbe történő) beruházások. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | A fentiek alapján tehát egy megállapodás általában akkor minősül a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatályán kívül eső ügynöki megállapodásnak, ha az alábbi feltételek mindegyike teljesül:






  a) | az ügynök nem szerzi meg az ügynöki megállapodás alapján vásárolt vagy értékesített áruk tulajdonjogát, és az ügynöki szerződés szerint vásárolt vagy értékesített szolgáltatásokat nem maga nyújtja. Az, hogy az ügynök ideiglenesen, nagyon rövid ideig megszerezheti a szerződés szerinti áruk tulajdonjogát, miközben azokat a megbízó nevében értékesíti, nem zárja ki a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatályán kívül eső ügynöki megállapodás meglétét, feltéve, hogy az ügynök a tulajdon szóban forgó átruházásával kapcsolatban nem visel semmilyen költséget vagy kockázatot; |
| --- | --- | --- |

(33)

a)

az ügynök nem szerzi meg az ügynöki megállapodás alapján vásárolt vagy értékesített áruk tulajdonjogát, és az ügynöki szerződés szerint vásárolt vagy értékesített szolgáltatásokat nem maga nyújtja. Az, hogy az ügynök ideiglenesen, nagyon rövid ideig megszerezheti a szerződés szerinti áruk tulajdonjogát, miközben azokat a megbízó nevében értékesíti, nem zárja ki a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatályán kívül eső ügynöki megállapodás meglétét, feltéve, hogy az ügynök a tulajdon szóban forgó átruházásával kapcsolatban nem visel semmilyen költséget vagy kockázatot;

| b) | az ügynök nem járul hozzá a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások értékesítéséhez/vásárlásához kapcsolódó költségekhez, ideértve az áruszállítás költségeit is. Ez nem zárja ki azt, hogy az ügynök végezze a szállítási szolgáltatást, feltéve, hogy annak költségeit a megbízó viseli; |
| --- | --- |

b)

az ügynök nem járul hozzá a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások értékesítéséhez/vásárlásához kapcsolódó költségekhez, ideértve az áruszállítás költségeit is. Ez nem zárja ki azt, hogy az ügynök végezze a szállítási szolgáltatást, feltéve, hogy annak költségeit a megbízó viseli;

| c) | az ügynök saját költségén vagy saját kockázatára (beleértve a készlet finanszírozásának költségét és az elveszett készlet költségét is) nem tart fenn készletet a szerződés szerinti árukból. Az ügynök számára lehetővé kell tenni, hogy az el nem adott árukat díjmentesen visszajuttathassa a megbízóhoz, kivéve, ha az ügynök vétkessége megállapítható (például nem tette meg az elvárható biztonsági intézkedéseket a készletet érintő veszteség elkerülésére); |
| --- | --- |

c)

az ügynök saját költségén vagy saját kockázatára (beleértve a készlet finanszírozásának költségét és az elveszett készlet költségét is) nem tart fenn készletet a szerződés szerinti árukból. Az ügynök számára lehetővé kell tenni, hogy az el nem adott árukat díjmentesen visszajuttathassa a megbízóhoz, kivéve, ha az ügynök vétkessége megállapítható (például nem tette meg az elvárható biztonsági intézkedéseket a készletet érintő veszteség elkerülésére);

| d) | ügynöki jutalékának elvesztése kivételével az ügynök nem vállal felelősséget a szerződés ügyfél általi betartásának elmulasztásáért, kivéve, ha ez az ügynök hibájából történik (például ha nem teszi meg az elvárható biztonsági vagy vagyonvédelmi intézkedéseket, vagy ha nem tesz eleget a lopás megbízónak vagy rendőrségnek történő bejelentésére irányuló, elvárható intézkedéseknek, továbbá nem juttatja el a megbízóhoz az ügyfél pénzügyi megbízhatóságára vonatkozóan rendelkezésére álló valamennyi információt); |
| --- | --- |

d)

ügynöki jutalékának elvesztése kivételével az ügynök nem vállal felelősséget a szerződés ügyfél általi betartásának elmulasztásáért, kivéve, ha ez az ügynök hibájából történik (például ha nem teszi meg az elvárható biztonsági vagy vagyonvédelmi intézkedéseket, vagy ha nem tesz eleget a lopás megbízónak vagy rendőrségnek történő bejelentésére irányuló, elvárható intézkedéseknek, továbbá nem juttatja el a megbízóhoz az ügyfél pénzügyi megbízhatóságára vonatkozóan rendelkezésére álló valamennyi információt);

| e) | az ügynök nem vállal felelősséget ügyfelek vagy harmadik személyek felé a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások szállítása által okozott veszteség vagy károk tekintetében, kivéve, ha az ügynök vétkessége megállapítható; |
| --- | --- |

e)

az ügynök nem vállal felelősséget ügyfelek vagy harmadik személyek felé a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások szállítása által okozott veszteség vagy károk tekintetében, kivéve, ha az ügynök vétkessége megállapítható;

| f) | az ügynök nem köteles – közvetve vagy közvetlenül – beruházni az értékesítés ösztönzésébe, például a megbízó hirdetési költségvetéséhez vagy a kifejezetten a szerződés szerinti árukkal vagy szolgáltatásokkal kapcsolatos hirdetési vagy promóciós tevékenységekhez történő hozzájárulással, kivéve, ha ezek költségeit a megbízó teljes mértékben megtéríti; |
| --- | --- |

f)

az ügynök nem köteles – közvetve vagy közvetlenül – beruházni az értékesítés ösztönzésébe, például a megbízó hirdetési költségvetéséhez vagy a kifejezetten a szerződés szerinti árukkal vagy szolgáltatásokkal kapcsolatos hirdetési vagy promóciós tevékenységekhez történő hozzájárulással, kivéve, ha ezek költségeit a megbízó teljes mértékben megtéríti;

| g) | az ügynök nem hajt végre piacfüggő beruházásokat a következő területeken: eszközök, ingatlan, személyzeti képzés vagy hirdetési tevékenység (például üzemanyaghoz kapcsolódó kiskereskedelmi tevékenység esetén üzemanyag-tároló tartály beszerzése, biztosítási ügynökök esetében a biztosítási kötvények értékesítéséhez szükséges különleges szoftver, vagy repülőjáratokat vagy szállodai szállást értékesítő utazásközvetítő esetében az útvonalat vagy a célállomást népszerűsítő hirdetés), kivéve, ha ezek költségeit a megbízó teljes mértékben megtéríti; |
| --- | --- |

g)

az ügynök nem hajt végre piacfüggő beruházásokat a következő területeken: eszközök, ingatlan, személyzeti képzés vagy hirdetési tevékenység (például üzemanyaghoz kapcsolódó kiskereskedelmi tevékenység esetén üzemanyag-tároló tartály beszerzése, biztosítási ügynökök esetében a biztosítási kötvények értékesítéséhez szükséges különleges szoftver, vagy repülőjáratokat vagy szállodai szállást értékesítő utazásközvetítő esetében az útvonalat vagy a célállomást népszerűsítő hirdetés), kivéve, ha ezek költségeit a megbízó teljes mértékben megtéríti;

| h) | az ügynök az ügynöki jogviszony keretében nem vállal a megbízó által igényelt más tevékenységet az azonos termékpiacon (például az áruk kiszállítása), kivéve, ha ezek költségeit a megbízó teljes mértékben megtéríti. |
| --- | --- |

h)

az ügynök az ügynöki jogviszony keretében nem vállal a megbízó által igényelt más tevékenységet az azonos termékpiacon (például az áruk kiszállítása), kivéve, ha ezek költségeit a megbízó teljes mértékben megtéríti.

| (34) | A (33) bekezdés szerinti lista nem kimerítő jellegű, ám amennyiben az ügynök a (31)–(33) bekezdésben felsoroltak közül egy vagy több kockázatot vagy költséget visel, az ügynök és a megbízó közötti megállapodás nem minősül a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatályán kívül eső ügynöki megállapodásnak (41). A kockázat kérdését eseti alapon, és inkább a helyzet gazdasági realitása, mintsem a megállapodás jogi formája alapján kell értékelni. Gyakorlati okokból a kockázatelemzés kezdődhet a szerződéshez kötődő kockázatok értékelésével. Amennyiben az ügynöknél a szerződéshez kötődő nem jelentéktelen kockázatok merülnek fel, ez elég annak megállapításához, hogy az ügynök független forgalmazó. Amennyiben az ügynöknél nem merülnek fel a szerződéshez kötődő kockázatok, akkor tovább kell folytatni az elemzést az adott piachoz kötődő beruházásokhoz kapcsolódó kockázatok értékelésével. Végezetül: amennyiben az ügynöknél nem merülnek fel a szerződéssel és az adott piachoz kötődő beruházásokkal kapcsolatos kockázatok, az azonos termékpiac vonatkozásában előírt és az ügynöki jogviszony részeként végzett egyéb tevékenységekhez kapcsolódó kockázatok mérlegelése válhat szükségessé. |
| --- | --- |

(34)

| (35) | A megbízó különböző módszereket alkalmazhat a felmerülő kockázatok és költségek fedezésére, amennyiben ezek a módszerek biztosítják, hogy az ügynök a (31)-(33) bekezdésben meghatározott típusú jelentős kockázatokat ne viselje. Például a megbízó dönthet úgy, hogy megtéríti a felmerült költségek pontos összegét, vagy előre megállapított átalányösszeg formájában fedezi a költségeket, vagy az ügynöki szerződés alapján értékesített árukból vagy szolgáltatásokból származó bevételek meghatározott százalékát fizeti ki az ügynök részére. Az összes vonatkozó kockázat és költség fedezésének biztosítása érdekében a megbízó által alkalmazott módszernek lehetővé kell tennie az ügynök számára, hogy könnyen különbséget tehessen a releváns kockázatok és költségek fedezésére szánt összeg(ek) és az ügynöknek fizetett bármely más összeg(ek) (például az ügynöknek az ügynöki szolgáltatások nyújtásáért járó díjazására szánt összegek) között. Ellenkező esetben előfordulhat, hogy az ügynök nem tudja ellenőrizni, hogy a megbízó által választott módszer fedezi-e a költségeit. Szükség lehet arra, hogy az ügynök egyszerű módszert alkalmazzon a megállapodás szerinti átalányösszeget vagy rögzített százalékot meghaladó költségek bejelentésére és visszatérítésének kérelmezésére. Szükség lehet arra is, hogy a megbízó rendszeresen ellenőrizze a vonatkozó költségek változásait, és ennek megfelelően kiigazítsa az átalányösszeget vagy a rögzített százalékos arányt. Ha a megtérített költségek összege az ügynöki megállapodás alapján értékesített termékek árának bizonyos százaléka, akkor a megbízónak azt is figyelembe kell vennie, hogy az ügynöknél abban az esetben is felmerülhetnek piacfüggő beruházási költségek, ha az ügynök meghatározott ideig korlátozottan értékesít vagy egyáltalán nem értékesít. Ezeket a költségeket a megbízónak meg kell térítenie. |
| --- | --- |

(35)

| (36) | A szállító egyes áruinak vagy szolgáltatásainak független forgalmazója is eljárhat ugyanazon szállító más áruinak vagy szolgáltatásainak ügynökeként is, feltéve, hogy az ügynöki megállapodás hatálya alá tartozó tevékenységek és kockázatok ténylegesen elhatárolhatók (például mert olyan árukra vagy szolgáltatásokra vonatkoznak, amelyek kiegészítő funkciókkal vagy új jellemzőkkel rendelkeznek). Ahhoz, hogy a megállapodás a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatályán kívül eső ügynöki megállapodásnak minősüljön, a független forgalmazónak ténylegesen szabadon kell tudnia megkötni az ügynöki megállapodást (például az ügynöki viszonyt a megbízó nem kényszerítheti ki de facto a forgalmazási jogviszony megszüntetésével vagy az e jogviszony feltételeinek kedvezőtlenebbé tételével való fenyegetés útján). Hasonlóképpen, a megbízó sem közvetlenül, sem közvetve nem kényszeríthet az ügynökre független forgalmazói tevékenységet, kivéve, ha ezt a tevékenységet a megbízó teljes mértékben megtéríti a (33) bekezdés h) pontjában foglaltak szerint. A (31)–(33) bekezdésben említettek szerint az ügynöki megállapodás hatálya alá tartozó áruk vagy szolgáltatások értékesítésével kapcsolatos valamennyi kockázatot, beleértve a piacfüggő beruházásokat is, a megbízónak kell viselnie. |
| --- | --- |

(36)

| (37) | Ha egy ügynök ugyanazon szállító számára saját kockázatára más tevékenységeket is végez, úgy, hogy az érintett szállító erre nem kérte fel, fennáll annak a kockázata, hogy az ügynökre nézve az ügynöki tevékenység kapcsán előírt kötelezettségek befolyásolják ösztönzőit és korlátozzák döntéshozatali függetlenségét, amikor a termékeket önálló tevékenység keretében értékesíti. Különösen az a lehetőség áll fenn, hogy a megbízónak az ügynöki megállapodás alapján értékesített termékekre vonatkozó árképzési politikája befolyásolja azokat a tényezőket, amelyek az ügynököt/forgalmazót arra ösztönzik, hogy a független forgalmazóként értékesített termékeket függetlenül árazza be. Ezenkívül ha ugyanazon szállító esetében egyszerre kerül sor ügynöki tevékenységre és független forgalmazásra, nehézséget okoz az ügynöki tevékenységhez kapcsolódó beruházásoknak és költségeknek (ideértve a piacfüggő beruházásokat is) megkülönböztetése azoktól a költségektől, amelyek kizárólag a független tevékenységhez kapcsolódnak. Ilyen esetekben tehát különösen összetett lehet annak elbírálása, hogy egy ügynöki jogviszony megfelel-e a (30)–(33) bekezdésben meghatározott feltételeknek (42). |
| --- | --- |

(37)

| (38) | A (37) bekezdésben leírt aggályok nagyobb valószínűséggel merülnek fel abban az esetben, ha az ügynök ugyanazon megbízó számára ugyanazon az érintett piacon független forgalmazóként más tevékenységeket is végez. Ezzel szemben ilyen aggályok kisebb valószínűséggel merülnek fel, ha az ügynök által független forgalmazóként végzett egyéb tevékenységek valamely másik érintett piachoz kapcsolódnak (43). Általánosabban: minél kevésbé felcserélhetők az ügynöki megállapodás alapján értékesített termékek és az ügynök által önállóan értékesített termékek, annál kevésbé valószínű, hogy ezek az aggályok felmerülnek. Abban az esetben, ha a termékek jellemzői közötti objektív különbségek (például a jobb minőség, az újítások vagy a kiegészítő funkciók) nem jelentősek, nehezebb lehet elhatárolni az ügynök két tevékenységtípusát, amely esetben jelentős a kockázata annak, hogy az ügynöki megállapodás feltételei – különösen az árképzés tekintetében – befolyással vannak az ügynök által önállóan forgalmazott termékekre. |
| --- | --- |

(38)

| (39) | Annak érdekében, hogy az érintett piacon már működő független forgalmazójával megkötendő ügynöki szerződés megkötésekor azonosítsa a visszatérítendő piacfüggő beruházásokat, a megbízónak annak értékelése során, hogy mely beruházások relevánsak annak a tevékenységtípusnak szempontjából, amelyre az ügynököt kijelölték, mérlegelnie kell egy olyan ügynök hipotetikus helyzetét, amely még nem tevékenykedik az érintett piacon. Ebben a helyzetben a megbízónak azokat a piacfüggő beruházásokat kellene fedeznie, amelyek az érintett piacon való működéshez szükségesek, beleértve azokat az eseteket is, amikor ezek a beruházások a nem az ügynöki megállapodás alapján forgalmazott differenciált termékekre is vonatkoznak, de nem kizárólag az ilyen differenciált termékek értékesítéséhez kapcsolódnak. Az egyetlen olyan eset, amikor a megbízónak nem kellene fedeznie az érintett piacon végrehajtott piacfüggő beruházásokat, az lenne, ha ezek a beruházások kizárólag olyan differenciált termékek értékesítéséhez kapcsolódnak, amelyeket nem az ügynöki megállapodás alapján értékesítenek, hanem önállóan forgalmaznak. Ennek az az oka, hogy az ügynöknél merülne fel a piacon való működéssel kapcsolatos valamennyi piacfüggő költség, viszont nem merülnének fel nála a kizárólag a differenciált termékek értékesítéséhez kapcsolódó piacfüggő költségek abban az esetben, ha nem járna el e termékek független forgalmazójaként is (feltéve, hogy az ügynök a szóban forgó differenciált termékek értékesítése nélkül is működhet az érintett piacon). Amennyiben az érintett beruházások értékcsökkenése már bekövetkezett (pl. tevékenységfüggő bútorokra irányuló beruházások), a visszatérítés arányosan kiigazítható. Hasonlóképpen, a visszatérítés akkor is kiigazítható, ha a független forgalmazók által végrehajtott piacfüggő beruházások mértéke jelentősen meghaladja azon piacfüggő beruházásokét, amelyek ahhoz szükségesek, hogy az ügynök független forgalmazóként végzett tevékenysége következtében megkezdje működését az érintett piacon. |
| --- | --- |

(39)

| (40) | Példa a költségek lehetséges megosztására olyan forgalmazónál, amely bizonyos termékek esetében ugyanazon szállító ügynökeként is eljár.





  Az „A”, „B” és „C” terméket általában ugyanaz(ok) a forgalmazó(k) értékesíti(k). Az „A” és „B” termékek ugyanahhoz a termékpiachoz és földrajzi piachoz tartoznak, de differenciáltak, és objektíve eltérő jellemzőkkel rendelkeznek. A „C” termék egy másik termékpiachoz tartozik.
  Az a szállító, amely termékeit általában független forgalmazók igénybevételével forgalmazza, ügynöki megállapodást kíván igénybe venni „A” termékének forgalmazására, amely új funkcióval rendelkezik. A szállító ezt az ügynöki megállapodást kínálja azon független forgalmazói számára (a „B” termék esetében), amelyek már ugyanazon a termék- és földrajzi piacon működnek, anélkül, hogy jogi vagy ténybeli szempontból kötelezné őket e megállapodás megkötésére.
  Ahhoz, hogy az ügynöki megállapodás ne tartozzék a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá, továbbá hogy megfeleljen a (30)–(33) bekezdésben foglalt feltételeknek, a megbízónak fedeznie kell az „A” és „B” termék (tehát nem csak az „A” termék) értékesítéséhez kapcsolódó tevékenység terén végrehajtott valamennyi beruházást, tekintettel arra, hogy e termékek ugyanahhoz a termékpiachoz tartoznak. Például valószínűleg piacfüggő azok a költségek, amelyek az „A” és „B” termékek bemutatásához és értékesítéséhez szükséges üzlet átalakításával vagy felszerelésével kapcsolatban merülnek fel. Hasonlóképpen valószínűsíthető, hogy piacfüggők az „A” és „B” termékek értékesítése céljából a személyzet részére biztosított képzésének költségei, valamint az „A” és „B” termékekhez esetlegesen szükséges különleges tárolóberendezések költségei. Ezeket a releváns beruházásokat (amelyek általában szükségesek ahhoz, hogy az ügynök belépjen a piacra, és megkezdje az „A” és „B” termékek értékesítését) a megbízónak kell viselnie, még akkor is, ha az adott ügynök ugyanazon az érintett piacon független forgalmazóként már tevékenykedik.
  A megbízó azonban nem köteles fedezni a „C” termék eladását célzó beruházásokat, amely termék nem ugyanahhoz a termékpiachoz tartozik, mint az „A” és a „B” termék. Továbbá ha a „B” termék értékesítése olyan konkrét beruházásokat igényel, amelyek nem szükségesek az „A” termék értékesítéséhez (például különleges eszközök vagy a személyzet képzése), akkor az ilyen beruházások nem relevánsak, tehát a megbízónak nem kell fedeznie azok költségeit, feltéve, hogy a forgalmazó az „A” és „B” termékekből álló érintett piacon képes úgy működni, hogy csak az „A” terméket forgalmazza.
  A hirdetések kapcsán megemlítendő, hogy ügynök üzletének reklámozására irányuló beruházások (szemben a csak az „A” terméket érintő reklámozással) kedvező hatással vannak mind az ügynök üzletére általában, mind pedig az „A”, „B” és „C” termékek értékesítésére, mely termékek közül csak az „A” termék értékesítésére kerül sor az ügynöki megállapodás alapján. Ezek a költségek tehát részben relevánsak az ügynöki megállapodás értékelése szempontjából, amennyiben az ügynöki megállapodás alapján értékesített „A” termék értékesítéséhez kapcsolódnak. A kizárólag „B” vagy „C” termékeket érintő reklámkampány költsége azonban nem releváns, és ezért azt nem a megbízónak kell fedeznie, feltéve, hogy a forgalmazó az érintett piacon képes úgy működni, hogy csak az „A” terméket forgalmazza.
  Ugyanezek az elvek vonatkoznak a valamely weboldalt vagy online boltot érintő beruházásokra is, mivel e beruházások egy része nem releváns, tekintettel arra, hogy az ügynöki megállapodás alapján értékesített termékektől függetlenül is végre kellene hajtani azokat. Ezért a megbízónak nem kell visszatérítenie az ügynök honlapjának tervezésével kapcsolatos általános beruházásokat, amennyiben magát a honlapot az érintett termékpiachoz nem tartozó termékek, például a „C” termék (vagy, általánosabban megfogalmazva, az „A” és „B” terméktől eltérő termékek) értékesítésére is fel lehet használni. Mindazonáltal az érintett termékpiachoz tartozó termékek – vagyis mind az „A”, mind a „B” termék – honlapon történő reklámozásával vagy értékesítésével kapcsolatos beruházások relevánsak. Emiatt – az „A” és „B” termékek honlapon történő reklámozásához és értékesítéséhez szükséges beruházások szintjétől függően – a megbízónak kell fedeznie a honlap vagy az online bolt létrehozása és/vagy működtetése során felmerült költségek egy részét. A kifejezetten a „B” termék reklámozásához vagy értékesítéséhez kapcsolódó beruházások költségeit nem szükséges fedezni, ha a forgalmazó az érintett piacon képes úgy működni, hogy csak az „A” terméket értékesíti. |
| --- | --- |

(40)

Az „A”, „B” és „C” terméket általában ugyanaz(ok) a forgalmazó(k) értékesíti(k). Az „A” és „B” termékek ugyanahhoz a termékpiachoz és földrajzi piachoz tartoznak, de differenciáltak, és objektíve eltérő jellemzőkkel rendelkeznek. A „C” termék egy másik termékpiachoz tartozik.

Az a szállító, amely termékeit általában független forgalmazók igénybevételével forgalmazza, ügynöki megállapodást kíván igénybe venni „A” termékének forgalmazására, amely új funkcióval rendelkezik. A szállító ezt az ügynöki megállapodást kínálja azon független forgalmazói számára (a „B” termék esetében), amelyek már ugyanazon a termék- és földrajzi piacon működnek, anélkül, hogy jogi vagy ténybeli szempontból kötelezné őket e megállapodás megkötésére.

Ahhoz, hogy az ügynöki megállapodás ne tartozzék a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá, továbbá hogy megfeleljen a (30)–(33) bekezdésben foglalt feltételeknek, a megbízónak fedeznie kell az „A” és „B” termék (tehát nem csak az „A” termék) értékesítéséhez kapcsolódó tevékenység terén végrehajtott valamennyi beruházást, tekintettel arra, hogy e termékek ugyanahhoz a termékpiachoz tartoznak. Például valószínűleg piacfüggő azok a költségek, amelyek az „A” és „B” termékek bemutatásához és értékesítéséhez szükséges üzlet átalakításával vagy felszerelésével kapcsolatban merülnek fel. Hasonlóképpen valószínűsíthető, hogy piacfüggők az „A” és „B” termékek értékesítése céljából a személyzet részére biztosított képzésének költségei, valamint az „A” és „B” termékekhez esetlegesen szükséges különleges tárolóberendezések költségei. Ezeket a releváns beruházásokat (amelyek általában szükségesek ahhoz, hogy az ügynök belépjen a piacra, és megkezdje az „A” és „B” termékek értékesítését) a megbízónak kell viselnie, még akkor is, ha az adott ügynök ugyanazon az érintett piacon független forgalmazóként már tevékenykedik.

A megbízó azonban nem köteles fedezni a „C” termék eladását célzó beruházásokat, amely termék nem ugyanahhoz a termékpiachoz tartozik, mint az „A” és a „B” termék. Továbbá ha a „B” termék értékesítése olyan konkrét beruházásokat igényel, amelyek nem szükségesek az „A” termék értékesítéséhez (például különleges eszközök vagy a személyzet képzése), akkor az ilyen beruházások nem relevánsak, tehát a megbízónak nem kell fedeznie azok költségeit, feltéve, hogy a forgalmazó az „A” és „B” termékekből álló érintett piacon képes úgy működni, hogy csak az „A” terméket forgalmazza.

A hirdetések kapcsán megemlítendő, hogy ügynök üzletének reklámozására irányuló beruházások (szemben a csak az „A” terméket érintő reklámozással) kedvező hatással vannak mind az ügynök üzletére általában, mind pedig az „A”, „B” és „C” termékek értékesítésére, mely termékek közül csak az „A” termék értékesítésére kerül sor az ügynöki megállapodás alapján. Ezek a költségek tehát részben relevánsak az ügynöki megállapodás értékelése szempontjából, amennyiben az ügynöki megállapodás alapján értékesített „A” termék értékesítéséhez kapcsolódnak. A kizárólag „B” vagy „C” termékeket érintő reklámkampány költsége azonban nem releváns, és ezért azt nem a megbízónak kell fedeznie, feltéve, hogy a forgalmazó az érintett piacon képes úgy működni, hogy csak az „A” terméket forgalmazza.

Ugyanezek az elvek vonatkoznak a valamely weboldalt vagy online boltot érintő beruházásokra is, mivel e beruházások egy része nem releváns, tekintettel arra, hogy az ügynöki megállapodás alapján értékesített termékektől függetlenül is végre kellene hajtani azokat. Ezért a megbízónak nem kell visszatérítenie az ügynök honlapjának tervezésével kapcsolatos általános beruházásokat, amennyiben magát a honlapot az érintett termékpiachoz nem tartozó termékek, például a „C” termék (vagy, általánosabban megfogalmazva, az „A” és „B” terméktől eltérő termékek) értékesítésére is fel lehet használni. Mindazonáltal az érintett termékpiachoz tartozó termékek – vagyis mind az „A”, mind a „B” termék – honlapon történő reklámozásával vagy értékesítésével kapcsolatos beruházások relevánsak. Emiatt – az „A” és „B” termékek honlapon történő reklámozásához és értékesítéséhez szükséges beruházások szintjétől függően – a megbízónak kell fedeznie a honlap vagy az online bolt létrehozása és/vagy működtetése során felmerült költségek egy részét. A kifejezetten a „B” termék reklámozásához vagy értékesítéséhez kapcsolódó beruházások költségeit nem szükséges fedezni, ha a forgalmazó az érintett piacon képes úgy működni, hogy csak az „A” terméket értékesíti.

3.2.2.   A Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének alkalmazhatósága az ügynöki megállapodásokra

| (41) | Ha egy megállapodás megfelel azoknak a feltételeknek, amelyek alapján a Szerződés 101. cikk (1) bekezdésének hatályán kívül eső ügynöki szerződésnek minősül, akkor az ügynök értékesítési vagy beszerzési funkciója a megbízó tevékenységeinek részét képezi. Mivel a szerződés szerinti áruk és szolgáltatások értékesítéséhez és vásárlásához kapcsolódó kereskedelmi és pénzügyi kockázatokat a megbízó viseli, az ügynököt a megbízó nevében megkötött és/vagy megtárgyalt szerződésekért terhelő valamennyi kötelezettség a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatályán kívül esik. Az e bekezdésben felsorolt kötelezettségek ügynök általi átvállalása az ügynöki megállapodás szerves részének tekintendő, mivel e kötelezettségek a megbízó azon képességével állnak összefüggésben, hogy meghatározhatja az ügynök szerződés szerinti árukkal vagy szolgáltatásokkal kapcsolatos tevékenységének körét. Ez elengedhetetlen ahhoz, hogy a megbízó átvállalja az ügynök által a nevében kötött és/vagy megtárgyalt szerződésekből eredő kockázatokat. A megbízó tehát képes arra, hogy az alábbiak tekintetében meghatározza a kereskedelmi stratégiát:






  a) | arra a területre vonatkozó korlátozások, ahol az ügynök ezeket a szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat értékesítheti; |
| --- | --- | --- |

(41)

a)

arra a területre vonatkozó korlátozások, ahol az ügynök ezeket a szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat értékesítheti;

| b) | azokra az ügyfelekre vonatkozó korlátozások, amelyeknek az ügynök ezeket az árukat vagy szolgáltatásokat értékesítheti; |
| --- | --- |

b)

azokra az ügyfelekre vonatkozó korlátozások, amelyeknek az ügynök ezeket az árukat vagy szolgáltatásokat értékesítheti;

| c) | azok az árak és feltételek, amelyeket az ügynöknek alkalmaznia kell a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások értékesítése vagy beszerzése során. |
| --- | --- |

c)

azok az árak és feltételek, amelyeket az ügynöknek alkalmaznia kell a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások értékesítése vagy beszerzése során.

| (42) | Ezzel szemben amennyiben az ügynök a (31)–(33) bekezdésben ismertetett lényeges kockázatok némelyikét vagy mindegyikét viseli, az ügynök és a megbízó közötti megállapodás nem minősül a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatályán kívül eső ügynöki megállapodásnak. Ebben a helyzetben az ügynök független vállalkozásnak minősül, továbbá az ügynök és a megbízó közötti megállapodás bármely más vertikális megállapodáshoz hasonlóan a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik. Ezért az (EU) 2022/720 rendelet 1. cikk (1) bekezdésének k) pontja egyértelműsíti, hogy vevő az olyan vállalkozás, amely a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó megállapodás alapján árukat vagy szolgáltatásokat ad el egy másik vállalkozás nevében. |
| --- | --- |

(42)

| (43) | Még ha az ügynök a (31)–(33) bekezdésekben leírtak szerint nem is visel jelentős kockázatot, akkor is a megbízótól különálló vállalkozásnak minősül, és ennek következtében a megbízóval fennálló kapcsolatát szabályozó rendelkezések a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak, függetlenül attól, hogy e rendelkezések a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások eladására vagy vételét szabályozó megállapodás vagy egy külön megállapodás részét képezik-e. Az ilyen rendelkezések részesülhetnek az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentességben, feltéve, hogy a rendeletben foglalt feltételek teljesülnek. Az (EU) 2022/720 rendelet hatályán kívül az ilyen rendelkezések a Szerződés 101. cikke szerinti egyedi értékelést tesznek szükségessé a 8.1. szakaszban leírtak szerint, különösen annak meghatározása érdekében, hogy a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése értelmében vett versenykorlátozó hatást fejtenek-e ki, és ha igen, akkor megfelelnek-e a Szerződés 101. cikke (3) bekezdésében foglalt feltételeknek. Az ügynöki megállapodások így különösen tartalmazhatnak olyan rendelkezést, amely megtiltja a megbízónak, hogy más ügynököket is megbízzék egy adott ügylettípus, ügyfél vagy terület vonatkozásában (kizárólagos ügynöki rendelkezések) és/vagy megtiltja az ügynöknek, hogy ügynöki vagy forgalmazói feladatot lásson el a megbízó versenytársainak megbízásából (a márkakényszer kikötésére vonatkozó rendelkezések). A kizárólagos ügynöki rendelkezések általában nem eredményeznek versenyellenes hatásokat. A márkák közti versenyt érintő, a márkakényszerre vonatkozó rendelkezések, valamint a megállapodás megszűnését követő versenytilalomra vonatkozó rendelkezések azonban a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének értelmében vett versenykorlátozást válthatnak ki, ha – akár külön-külön, akár halmozott hatásuk eredményeként – a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások értékesítésének vagy vásárlásának érintett piacáról való kizáráshoz vezetnek (lásd különösen a 6.2.2. és a 8.2.1. szakaszt). |
| --- | --- |

(43)

| (44) | Az ügynöki megállapodás a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozhat akkor is, ha minden pénzügyi és kereskedelmi kockázatot a megbízó visel, amennyiben a megállapodás elősegíti a felek közötti összejátszást. Ez a helyzet állhat fenn például akkor, ha több megbízó ugyanazon ügynököket alkalmazza, míg kollektíven kizár más megbízókat abból, hogy ezen ügynököket alkalmazzák, vagy ha a megbízók az ügynököket arra használják, hogy összejátsszanak marketingstratégiáik tekintetében vagy szenzitív piaci információkat cseréljenek egymás között. |
| --- | --- |

(44)

| (45) | Olyan független forgalmazó esetében, amely ugyanazon szállító bizonyos áruinak vagy szolgáltatásainak ügynökeként is eljár, a (36)–(39) bekezdésben meghatározott követelményeknek való megfelelést szigorúan kell elbírálni. Erre azért van szükség, hogy elkerülhető legyen az ügynökségi modellel való visszaélés azokban az esetekben, amikor a szállító nem kezd tényleges kiskereskedelmi tevékenységet az ügynöki megállapodás alapján, azaz nem hoz meg minden kapcsolódó kereskedelmi döntést és nem vállalja az összes kapcsolódó kockázatot a (30)–(33) bekezdésben meghatározott elvekkel összhangban, hanem az ügynökségi modellt a magas viszonteladási árrést lehetővé tevő termékek kiskereskedelmi árainak kontrollálására használja fel. Mivel – amint az a 6.1.1. szakaszban szerepel – a viszonteladási ár meghatározása az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikke értelmében vett különösen súlyos korlátozás és a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése értelmében vett versenykorlátozást célzó korlátozás, a szállítók nem élhetnek vissza az ügynöki jogviszony fogalmával azért, hogy megkerüljék a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének alkalmazását. |
| --- | --- |

(45)

3.2.3.   Ügynökségi tevékenység és onlineplatform-gazdaság

| (46) | Az onlineplatform-gazdaságban tevékenykedő vállalkozások által kötött megállapodások általában nem felelnek meg azoknak a feltételeknek, amelyeknek ahhoz kellene teljesülniük, hogy e megállapodások a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatályán kívül eső ügynöki megállapodásnak minősüljenek. Az ilyen vállalkozások általában független gazdasági szereplőként járnak el, nem pedig azon vállalkozások részeként, amelyek számára szolgáltatást nyújtanak. Az onlineplatform-gazdaságban tevékenykedő vállalkozások gyakran igen nagyszámú eladót szolgálnak ki, emiatt nem képezhetik ténylegesen egyik eladó vállalkozásának részét sem. Továbbá az erős hálózati hatások és az onlineplatform-gazdaság egyéb jellemzői jelentősen fokozhatják a szerződő felek méretére és alkupozíciójára jellemző nagymértékű kiegyensúlyozatlanságot. Ez olyan helyzetet eredményezhet, amelyben az áruk vagy szolgáltatások értékesítésének feltételeit és a kereskedelmi stratégiát az onlineplatform-gazdaságban tevékenykedő vállalkozás határozza meg, nem pedig az áruk vagy szolgáltatások eladói. Emellett az onlineplatform-gazdaságban tevékenykedő vállalkozások jellemzően jelentős piacfüggő beruházásokat hajtanak végre például a szoftver-, a reklám- és az értékesítés utáni szolgáltatások terén, ami azt mutatja, hogy komoly pénzügyi vagy kereskedelmi kockázatokat viselnek, amelyek az általuk közvetített ügyletekkel állnak kapcsolatban. |
| --- | --- |

(46)

3.3.   Alvállalkozási megállapodások

| (47) | Az alvállalkozási megállapodás fogalommeghatározását az alvállalkozási közlemény (44) tartalmazza, amely szerint az alvállalkozási megállapodások olyan megállapodások, amelyek alapján egy cég – amelyet „megbízónak” nevezünk – egy harmadik féltől származó korábbi megrendelés alapján vagy attól függetlenül, egy másik cégre – amelyet „alvállalkozónak” nevezünk – bízza a megbízó utasításai szerinti áruk előállítását, szolgáltatások nyújtását, vagy munka elvégzését, amelyet a megbízó részére vagy az ő nevében kell végrehajtani. Az alvállalkozási megállapodások főszabály szerint nem tartoznak a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá. Az alvállalkozási közlemény további útmutatást tartalmaz ennek az általános szabálynak az alkalmazására vonatkozóan. Az alvállalkozási közlemény megállapítja, hogy a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó a megbízó által az alvállalkozó részére biztosított technológia vagy berendezés használatát korlátozó záradékokra, feltéve, hogy a technológia vagy felszerelés szükséges ahhoz, hogy az alvállalkozó elő tudja állítani az érintett termékeket (45). Az alvállalkozási közlemény továbbá egyértelműsíti ennek az általános szabálynak az alkalmazási hatályát, különösen azt, hogy az alvállalkozó számára előírt egyéb korlátozások (mint például az a kötelezettség, hogy nem folytat vagy nem hasznosít saját kutatásfejlesztést, vagy hogy általában nem állít elő termékeket harmadik fél részére) a Szerződés 101. cikkének hatálya alá tartozhatnak (46). |
| --- | --- |

(47)

4.   AZ (EU) 2022/720 RENDELET HATÁLYA

4.1.   Az (EU) 2022/720 rendelet által megállapított mentesítési szabály („safe harbour”)

| (48) | Az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (1) bekezdése mentességet biztosít a rendelet értelmében vett vertikális megállapodásokra nézve, amennyiben a szállító és a vevő piaci részesedése az érintett piacokon nem haladja meg a rendelet 3. cikkében meghatározott küszöbértékeket (lásd az 5.2. szakaszt), és a megállapodás nem tartalmaz a rendelet 4. cikkében említett különösen súlyos korlátozást (lásd a 6.1. szakaszt) (47). A mentesítési szabály akkor alkalmazandó, ha a Bizottság vagy valamely nemzeti versenyhatóság a konkrét esetben nem vonta vissza a csoportmentesség nyújtotta kedvezményt az 1/2003/EK rendelet 29. cikke alapján (lásd a 7.1. szakaszt). Az, hogy egy vertikális megállapodás kívül esik a mentesítési szabály hatályán, nem jelenti azt, hogy a megállapodás a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik, vagy hogy nem felel meg a Szerződés 101. cikke (3) bekezdésében foglalt feltételeknek. |
| --- | --- |

(48)

| (49) | Amennyiben a szállító ugyanazt a vertikális megállapodást alkalmazza több áru- vagy szolgáltatástípus forgalmazására, az (EU) 2022/720 rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott piaci részesedési küszöbértékek alkalmazása azt eredményezheti, hogy a rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentesség bizonyos áruk vagy szolgáltatások tekintetében alkalmazandó, míg mások tekintetében nem Azon áruk és szolgáltatások tekintetében, amelyekre a rendelet 2. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó, a Szerződés 101. cikke szerinti egyedi értékelésre van szükség |
| --- | --- |

(49)

4.2.   A vertikális megállapodás meghatározása

| (50) | A Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése a vállalkozások közötti megállapodásokra vonatkozik. Nem tesz különbséget aszerint, hogy e vállalkozások a termelési vagy forgalmazási lánc ugyanazon szintjén vagy különböző szintjein működnek-e. A Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése tehát mind a horizontális, mind a vertikális megállapodásokra alkalmazandó (48). |
| --- | --- |

(50)

| (51) | A 19/65/EGK rendelet 1. cikke által a Bizottságra ruházott azon hatáskör alapján, miszerint rendeletben kinyilváníthatja, hogy a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó a vállalkozások közötti megállapodások bizonyos csoportjaira, az (EU) 2022/720 rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a) pontja meghatározásában a „vertikális megállapodás” olyan „megállapodás vagy összehangolt magatartás, amely a megállapodás vagy az összehangolt magatartás szempontjából a termelési vagy értékesítési lánc különböző szintjein tevékenykedő két vagy több vállalkozás között jön létre, és amely azokra a feltételekre vonatkozik, amelyek mellett egyes áruknak vagy szolgáltatásoknak a felek által történő vásárlása, értékesítése vagy viszonteladása történik” (49). |
| --- | --- |

(51)

4.2.1.   Az (EU) 2022/720 rendelet hatálya alá nem tartozó egyoldalú magatartás

| (52) | Az (EU) 2022/720 rendelet nem vonatkozik a vállalkozások egyoldalú magatartására. Az egyoldalú magatartás azonban a Szerződés 102. cikkének hatálya alá tartozhat, amely tiltja az erőfölénnyel történő visszaélést (50). |
| --- | --- |

(52)

| (53) | Az (EU) 2022/720 rendelet a vertikális megállapodásokra alkalmazandó. Ahhoz, hogy a Szerződés 101. cikke értelmében vett megállapodás létezzék, elegendő, hogy a felek kifejezzék arra vonatkozó közös szándékukat, hogy a piacon adott módon viselkednek (ez az úgynevezett szándékegység). A szándék kifejezésének formája mindaddig lényegtelen, amíg a felek szándékát hitelesen tükrözi (51). |
| --- | --- |

(53)

| (54) | Amennyiben nincs a felek szándékának egyezését kifejező egyértelmű megállapodás, a Szerződés 101. cikkének megsértésére hivatkozó félnek vagy hatóságnak bizonyítania kell, hogy az egyik fél egyoldalú politikája a másik fél beleegyezését élvezi. A vertikális megállapodások kapcsán megjegyzendő, hogy egy adott egyoldalú politikához való hozzájárulás lehet kifejezett vagy hallgatólagos:






  a) | a kifejezett beleegyezés levonható egy előzetesen kidolgozott általános megállapodásban a felekre ruházott hatáskörökből. Amennyiben az általános megállapodásban foglalt feltételek valamelyik fél számára előírják vagy engedélyezik, hogy később olyan konkrét egyoldalú politikát fogadjon el, amely a másik félre nézve kötelező lesz, a másik félnek az említett politikába való beleegyezése annak alapján állapítható meg (52); |
| --- | --- | --- |

(54)

a)

a kifejezett beleegyezés levonható egy előzetesen kidolgozott általános megállapodásban a felekre ruházott hatáskörökből. Amennyiben az általános megállapodásban foglalt feltételek valamelyik fél számára előírják vagy engedélyezik, hogy később olyan konkrét egyoldalú politikát fogadjon el, amely a másik félre nézve kötelező lesz, a másik félnek az említett politikába való beleegyezése annak alapján állapítható meg (52);

| b) | a hallgatólagos beleegyezéshez azt kell bizonyítani, hogy az egyik fél az egyoldalú politikájának végrehajtásához kifejezetten vagy hallgatólagosan megköveteli a másik fél együttműködését, továbbá azt, hogy a másik fél – az említett egyoldalú politika végrehajtásával – eleget tett ennek a követelménynek (53). Például, amennyiben a párhuzamos kereskedelem megakadályozása érdekében a készletek egyoldalú csökkentésének szállító általi bejelentését követően a forgalmazók azonnal csökkentik megrendeléseiket, és megszüntetik a párhuzamos kereskedelmet, akkor megállapítható, hogy ezek a forgalmazók hallgatólagosan hozzájárulnak a szállító egyoldalú politikájához. Azonban ez a következtetés nem vonható le akkor, ha a forgalmazók továbbra is folytatják a párhuzamos kereskedelmet, vagy igyekeznek új lehetőségeket találni a párhuzamos kereskedésre. |
| --- | --- |

b)

a hallgatólagos beleegyezéshez azt kell bizonyítani, hogy az egyik fél az egyoldalú politikájának végrehajtásához kifejezetten vagy hallgatólagosan megköveteli a másik fél együttműködését, továbbá azt, hogy a másik fél – az említett egyoldalú politika végrehajtásával – eleget tett ennek a követelménynek (53). Például, amennyiben a párhuzamos kereskedelem megakadályozása érdekében a készletek egyoldalú csökkentésének szállító általi bejelentését követően a forgalmazók azonnal csökkentik megrendeléseiket, és megszüntetik a párhuzamos kereskedelmet, akkor megállapítható, hogy ezek a forgalmazók hallgatólagosan hozzájárulnak a szállító egyoldalú politikájához. Azonban ez a következtetés nem vonható le akkor, ha a forgalmazók továbbra is folytatják a párhuzamos kereskedelmet, vagy igyekeznek új lehetőségeket találni a párhuzamos kereskedésre.

| (55) | A fentiek fényében az általános szerződési feltételek egyik fél általi előírása a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése értelmében vett megállapodásnak minősül, amennyiben az ilyen feltételeket a másik fél kifejezetten vagy hallgatólagosan elfogadta (54). |
| --- | --- |

(55)

4.2.2.   A vállalkozások a termelési vagy értékesítési lánc különböző szintjein tevékenykednek

| (56) | Az (EU) 2022/720 rendelet a két vagy több vállalkozás közötti megállapodásokra vonatkozik, függetlenül e vállalkozások üzleti modelljétől. A rendelet hatálya nem terjed ki az azon természetes személyekkel kötött megállapodásokra, akik kereskedelmi, üzleti, kézműipari vagy szakmai tevékenységükön kívül eső célokból járnak el, mivel ezek a személyek nem vállalkozások. |
| --- | --- |

(56)

| (57) | Ahhoz, hogy egy megállapodás az (EU) 2022/720 rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében vett vertikális megállapodásnak minősüljön, szükséges, hogy a megállapodás olyan vállalkozások között álljon fenn, amelyek mindegyike – a megállapodás szempontjából – a termelési vagy forgalmazási lánc különböző szintjein működik. Vertikális megállapodás például akkor áll fenn, ha az egyik vállalkozás nyersanyagot állít elő vagy szolgáltatást nyújt, és azt egy másik vállalkozás részére értékesíti, amely inputként használja azt fel, vagy ha a gyártó egy terméket olyan nagykereskedőnek értékesít, amely azt továbbértékesíti egy kiskereskedő felé. Hasonlóképpen vertikális megállapodás áll fenn, ha az egyik vállalkozás árukat vagy szolgáltatásokat ad el egy másik vállalkozásnak, amely az áruk vagy szolgáltatások végfelhasználója. |
| --- | --- |

(57)

| (58) | Mivel az (EU) 2022/720 rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a) pontjában szereplő fogalommeghatározás az egyedi megállapodás céljára utal, az, hogy a megállapodásban részes egyik vállalkozás a termelési vagy forgalmazási lánc több szintjén tevékenykedik, nem zárja ki az (EU) 2022/720 rendelet alkalmazását. Ha azonban versenytárs vállalkozások között vertikális megállapodás jön létre, az (EU) 2022/720 rendelet nem alkalmazandó, kivéve, ha teljesülnek a rendelet 2. cikkének (4) bekezdésében foglalt feltételek (lásd a 4.4.3. és 4.4.4. szakaszt). |
| --- | --- |

(58)

4.2.3.   A megállapodások áruk vagy szolgáltatások vételére, értékesítésére vagy viszonteladására vonatkoznak

| (59) | Ahhoz, hogy egy megállapodás az (EU) 2022/720 rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében vertikális megállapodásnak minősüljön, azokra a feltételekre kell vonatkoznia, amelyek mellett egyes áruknak vagy szolgáltatásoknak „a felek által történő vásárlása, értékesítése vagy viszonteladása történik”. A csoportmentességi rendeletek céljával – a jogbiztonság biztosításával – összhangban az (EU) 2022/720 rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a) pontját tágan kell értelmezni, vagyis úgy, hogy valamennyi vertikális megállapodásra vonatkozik, tekintet nélkül arra, hogy azok köztes vagy végső árukkal vagy szolgáltatásokkal kapcsolatosak-e. A rendeletnek egy adott megállapodásra történő alkalmazása céljából mind a szállított árukat vagy szolgáltatásokat, mind pedig köztes áruk vagy szolgáltatások esetében az ebből származó végső árukat vagy szolgáltatásokat szerződés szerinti áruknak vagy szolgáltatásoknak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(59)

| (60) | Az onlineplatform-gazdaságban kötött vertikális megállapodások – beleértve az (EU) 2022/720 rendelet 1. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozásokkal kötött megállapodásokat is – az (EU) 2022/720 rendelet 1. cikke (1) bekezdése a) pontjának hatálya alá tartoznak. Az online közvetítő szolgáltatások nyújtására vonatkozó vertikális megállapodások esetében mind az online közvetítő szolgáltatásokat, mind az online közvetítő szolgáltatásokon keresztüli ügyletek keretében nyújtott árukat vagy szolgáltatásokat szerződés szerinti áruknak vagy szolgáltatásoknak kell tekinteni az (EU) 2022/720 rendelet alkalmazásában. |
| --- | --- |

(60)

| (61) | Az (EU) 2022/720 rendelet nem alkalmazandó azokra a vertikális korlátozásokra, amelyek nem azokra a feltételekre vonatkoznak, amelyek mellett az áruknak vagy szolgáltatásoknak a vásárlása, értékesítése vagy viszonteladása történik. Az ilyen korlátozásokat tehát egyedileg kell értékelni, azaz meg kell határozni, hogy a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak-e, és ha igen, teljesítik-e a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételeket. Az (EU) 2022/720 rendelet például nem alkalmazható az olyan kötelezettségre, amely megtiltja a feleknek, hogy önálló kutatás-fejlesztési tevékenységet folytassanak, akkor sem, ha ezt a felek esetlegesen belefoglalták vertikális megállapodásukba. További példák a bérleti és lízingszerződések. Bár az (EU) 2022/720 rendelet alkalmazandó az áruk harmadik felek részére történő bérbeadása céljából történő eladására és vételére vonatkozó megállapodásokra, a bérleti és lízingszerződések mint olyanok nem tartoznak a rendelet hatálya alá, mivel ebben az esetben nem kerül sor áruk eladására vagy vételére. |
| --- | --- |

(61)

4.3.   Vertikális megállapodások az onlineplatform-gazdaságban

| (62) | Az onlineplatform-gazdaságban tevékenykedő vállalkozások egyre fontosabb szerepet játszanak az áruk és szolgáltatások forgalmazásában. Az üzletkötés új formáit honosítják meg, amelyek között olyanok is vannak, melyeket nem könnyű a fizikai környezetben alkalmazott vertikális megállapodások esetében használt fogalmak alapján kategorizálni. |
| --- | --- |

(62)

| (63) | Az onlineplatform-gazdaságban tevékenykedő vállalkozások gyakran ügynöknek minősülnek a szerződési jog vagy a kereskedelmi jog szerint. Ez a minősítés azonban a megállapodásaiknak a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése alapján történő kategorizálása szempontjából nem lényeges (55). Az onlineplatform-gazdaságban tevékenykedő vállalkozások által kötött vertikális megállapodások csak akkor minősülnek a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatályán kívül eső ügynöki megállapodásnak, ha teljesítik a 3.2. szakaszban meghatározott feltételeket. A 3.2.3. szakaszban említett tényezők miatt ezek a feltételek általában nem teljesülnek az onlineplatform-gazdaságban tevékenykedő vállalkozások által kötött megállapodások esetében. |
| --- | --- |

(63)

| (64) | Amennyiben az onlineplatform-gazdaságban tevékenykedő vállalkozás által kötött vertikális megállapodás nem felel meg a feltételeknek, amelyek alapján a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatályán kívül eső ügynöki megállapodásnak lenne minősíthető, meg kell vizsgálni, hogy a megállapodás online közvetítő szolgáltatás nyújtására vonatkozik-e. Az (EU) 2022/720 rendelet 1. cikke (1) bekezdésének e) pontja az online közvetítő szolgáltatást olyan, az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásként (56) határozza meg, amely lehetővé teszi a vállalkozások számára, hogy árukat vagy szolgáltatásokat kínáljanak más vállalkozások vagy végső fogyasztók számára azzal a céllal, hogy elősegítsék a vállalkozások közötti vagy egy vállalkozás és egy végső fogyasztó közötti közvetlen ügyletek kezdeményezését, függetlenül attól, hogy az ügyleteket végül megkötik-e, és ha igen, hol (57). Az online közvetítő szolgáltatások közé tartozhatnak az e-kereskedelmi piacterek, az alkalmazásáruházak, az árösszehasonlító eszközök és a vállalkozások által használt közösségimédia-szolgáltatások. |
| --- | --- |

(64)

| (65) | Ahhoz, hogy egy vállalkozás online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozásnak minősüljön, meg kell könnyítenie két másik fél közötti közvetlen ügyletek kezdeményezését. Elvben a vállalkozás által ellátott funkciókat az általa kötött minden egyes vertikális megállapodás esetében külön kell értékelni, különösen azért, mert az onlineplatform-gazdaságban tevékenykedő vállalkozások gyakran eltérő üzleti modelleket alkalmaznak különböző ágazatokban, vagy akár ugyanazon ágazatban is. Például az ilyen vállalkozások – amellett, hogy online közvetítő szolgáltatásokat nyújtanak – áruk vagy szolgáltatások vásárlását és viszonteladását is végezhetik, egyes esetekben pedig mindkét funkciót egyetlen szerződő féllel szemben látják el. |
| --- | --- |

(65)

| (66) | Az, hogy valamely vállalkozás az általa közvetített ügyletekért díjat szed be vagy a közvetítő szolgáltatásain felül kiegészítő szolgáltatásokat – például reklámszolgáltatásokat, minősítési szolgáltatásokat, biztosítást vagy kár elleni garanciát – kínál, nem zárja ki azt, hogy online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozásnak minősítsék (58). |
| --- | --- |

(66)

| (67) | Az (EU) 2022/720 rendelet alkalmazásában a vertikális megállapodásokban részt vevő vállalkozások szállítónak vagy vevőnek minősülnek. A rendelet 1. cikke (1) bekezdésének d) pontja szerint a rendelet 1. cikke (1) bekezdésének e) pontja értelmében vett online közvetítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás e szolgáltatások tekintetében szállítónak minősül, az a vállalkozás pedig, amely online közvetítő szolgáltatáson keresztül kínál vagy értékesít árukat vagy szolgáltatásokat, ezen online közvetítő szolgáltatások tekintetében vevőnek minősül, függetlenül attól, hogy fizet-e az online közvetítő szolgáltatás igénybevételéért (59). Ez az (EU) 2022/720 rendelet alkalmazására nézve az alábbi következményekkel jár:






  a) | az online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozás nem minősíthető a rendelet 1. cikke (1) bekezdésének k) pontja értelmében vett vevőnek az ilyen online közvetítő szolgáltatásokat igénybe vevő harmadik felek által kínált áruk vagy szolgáltatások tekintetében; |
| --- | --- | --- |

(67)

a)

az online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozás nem minősíthető a rendelet 1. cikke (1) bekezdésének k) pontja értelmében vett vevőnek az ilyen online közvetítő szolgáltatásokat igénybe vevő harmadik felek által kínált áruk vagy szolgáltatások tekintetében;

| b) | a rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott piaci részesedési küszöbértékek alkalmazásához az online közvetítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás piaci részesedését az említett szolgáltatások nyújtásának érintett piacán kell kiszámítani. Az érintett piac kiterjedése az ügy tényállásától függ, különösen az online és offline közvetítő szolgáltatások közötti, a különböző áru- vagy szolgáltatáskategóriák esetében használt közvetítő szolgáltatások közötti, valamint a közvetítő szolgáltatások és a közvetlen értékesítési csatornák közötti helyettesíthetőség mértékétől; |
| --- | --- |

b)

a rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott piaci részesedési küszöbértékek alkalmazásához az online közvetítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás piaci részesedését az említett szolgáltatások nyújtásának érintett piacán kell kiszámítani. Az érintett piac kiterjedése az ügy tényállásától függ, különösen az online és offline közvetítő szolgáltatások közötti, a különböző áru- vagy szolgáltatáskategóriák esetében használt közvetítő szolgáltatások közötti, valamint a közvetítő szolgáltatások és a közvetlen értékesítési csatornák közötti helyettesíthetőség mértékétől;

| c) | az online közvetítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás által a szóban forgó szolgáltatások vevőivel szemben előírt azon korlátozások, amelyek arra az árra vonatkoznak, amelyen a közvetített áruk vagy szolgáltatások értékesíthetők, azokra a területekre, ahol e közvetített áruk vagy szolgáltatások értékesíthetők és azokra az ügyfelekre, amelyek részére e közvetített áruk vagy szolgáltatások értékesíthetők – beleértve az online reklámozásra és az online értékesítésre vonatkozó korlátozásokat is – a rendelet 4. cikkének rendelkezéseinek hatálya alá tartoznak (különösen súlyos korlátozások). Például a rendelet 4. cikkének a) pontja szerint a rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentesség nem vonatkozik az olyan megállapodásokra, amelyek értelmében az online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozás rögzített vagy minimális eladási árat ír elő az általa megkönnyített ügyletre; |
| --- | --- |

c)

az online közvetítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás által a szóban forgó szolgáltatások vevőivel szemben előírt azon korlátozások, amelyek arra az árra vonatkoznak, amelyen a közvetített áruk vagy szolgáltatások értékesíthetők, azokra a területekre, ahol e közvetített áruk vagy szolgáltatások értékesíthetők és azokra az ügyfelekre, amelyek részére e közvetített áruk vagy szolgáltatások értékesíthetők – beleértve az online reklámozásra és az online értékesítésre vonatkozó korlátozásokat is – a rendelet 4. cikkének rendelkezéseinek hatálya alá tartoznak (különösen súlyos korlátozások). Például a rendelet 4. cikkének a) pontja szerint a rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentesség nem vonatkozik az olyan megállapodásokra, amelyek értelmében az online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozás rögzített vagy minimális eladási árat ír elő az általa megkönnyített ügyletre;

| d) | a rendelet 5. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében a rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentesség nem vonatkozik azokra a platformokon átnyúló kiskereskedelmi paritásos kötelezettségekre, amelyeket az online közvetítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás az említett szolgáltatások vevői számára előír; |
| --- | --- |

d)

a rendelet 5. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében a rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentesség nem vonatkozik azokra a platformokon átnyúló kiskereskedelmi paritásos kötelezettségekre, amelyeket az online közvetítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás az említett szolgáltatások vevői számára előír;

| e) | a rendelet 2. cikkének (6) bekezdése értelmében a rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentesség nem vonatkozik az online közvetítő szolgáltatások nyújtására vonatkozó megállapodásokra, amennyiben a szolgáltató a közvetített áruk vagy szolgáltatások értékesítésének érintett piacán versenytárs vállalkozásnak minősül (hibrid funkció). A 4.4.4. szakaszban foglaltak szerint az ilyen megállapodásokat az összejátszást eredményező lehetséges hatások tekintetében a horizontális iránymutatás alapján, a vertikális korlátozások tekintetében pedig jelen iránymutatás 8. szakasza alapján kell értékelni. |
| --- | --- |

e)

a rendelet 2. cikkének (6) bekezdése értelmében a rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentesség nem vonatkozik az online közvetítő szolgáltatások nyújtására vonatkozó megállapodásokra, amennyiben a szolgáltató a közvetített áruk vagy szolgáltatások értékesítésének érintett piacán versenytárs vállalkozásnak minősül (hibrid funkció). A 4.4.4. szakaszban foglaltak szerint az ilyen megállapodásokat az összejátszást eredményező lehetséges hatások tekintetében a horizontális iránymutatás alapján, a vertikális korlátozások tekintetében pedig jelen iránymutatás 8. szakasza alapján kell értékelni.

| (68) | Az onlineplatform-gazdaságban tevékenykedő azon vállalkozások, amelyek nem nyújtanak az (EU) 2022/720 rendelet 1. cikke (1) bekezdésének e) pontja értelmében vett online közvetítő szolgáltatásokat, a rendelet alkalmazásában szállítónak vagy vevőnek minősülhetnek. Az ilyen vállalkozások például inputszolgáltatásokat beszerzési szinten nyújtó vállalkozásoknak vagy az áruk vagy szolgáltatások értékesítési szinten működő (viszont)eladóinak minősülhetnek. Ez a kategorizálás befolyásolhatja különösen az érintett piacnak a rendelet 3. cikke (1) bekezdésében előírt piaci részesedési küszöbértékek alkalmazása céljából történő meghatározását, a rendelet 4. cikkének alkalmazhatóságát (különösen súlyos korlátozások), valamint a rendelet 5. cikkének alkalmazhatóságát (nem mentesülő korlátozások). |
| --- | --- |

(68)

4.4.   Az (EU) 2022/720 rendelet alkalmazásának korlátai

4.4.1.   Kiskereskedői társulások

| (69) | Az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a mentesítési szabály alkalmazható olyan vertikális megállapodásokra is, amelyeket vállalkozások olyan társulása köt, amely megfelel meghatározott feltételeknek, és ezáltal kizárja a minimum mentesítési szabály hatálya alól a bármely más társulás által kötött vertikális megállapodásokat. Konkrétabban: az (EU) 2022/720 rendelet hatálya csak akkor terjed ki egy társulás és annak tagjai között létrejött, vagy egy társulás és annak szállítói között létrejött vertikális megállapodásokra, ha valamennyi tag a végső fogyasztók részére árukat (és nem szolgáltatásokat) értékesítő kiskereskedő, és ha a társulás egyetlen tagjának éves üzleti forgalma sem haladja meg az 50 millió EUR összeget (60). Azonban ha a társulásnak csak korlátozott számú tagja rendelkezik 50 millió EUR küszöbértéket meghaladó éves üzleti forgalommal, és ha e tagok forgalma együttesen az összes tag egyesített forgalmának 15 %-nál kisebb részét teszi ki, az általában nem befolyásolja a Szerződés 101. cikke szerinti értékelést. |
| --- | --- |

(69)

| (70) | Vállalkozások társulásai mind horizontális, mind pedig vertikális megállapodásokat köthetnek. A horizontális megállapodásokat a horizontális iránymutatás szerint kell elbírálni. Ha ez az értékelés arra a következtetésre jut, hogy a vállalkozások között a beszerzés vagy értékesítés területén folytatott együttműködés nem vet fel aggályokat, különösen azért, mert megfelel az említett iránymutatásban a beszerzési és/vagy értékesítési megállapodásokra vonatkozóan meghatározott feltételeknek, akkor a társulás által az egyes szállítókkal vagy egyéni tagokkal kötött vertikális megállapodások vizsgálata érdekében további értékelésre lesz szükség. Ezt a további értékelést az (EU) 2022/720 rendelet szabályaival és különösen az annak 3., 4. és 5. cikkében meghatározott feltételekkel, valamint a jelen iránymutatással összhangban kell elvégezni. Először horizontális megállapodásként kell vizsgálni például a társulás tagjai által kötött horizontális megállapodásokat vagy a társulás által elfogadott döntéseket, mint például az olyan döntést, amely kötelezi a tagokat, hogy a társulástól vásároljanak, vagy amely kizárólagos területeket határoz meg a tagok részére. Ha ez az értékelés annak megállapításával zárul, hogy a horizontális megállapodás nem versenyellenes, akkor szükséges értékelni a társulás és az egyes tagjai vagy a társulás és egyes szállítói közötti vertikális megállapodásokat. |
| --- | --- |

(70)

4.4.2.   A szellemitulajdon-jogokra vonatkozó rendelkezéseket tartalmazó vertikális megállapodások

| (71) | Az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a szellemitulajdon-jogok átruházására vagy hasznosítására vonatkozó rendelkezéseket tartalmazó vertikális megállapodások bizonyos feltételek mellett részesülhetnek a rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentességben. Ennek megfelelően az (EU) 2022/720 rendelet nem alkalmazandó a szellemitulajdon-jogokra vonatkozó rendelkezéseket tartalmazó egyéb vertikális megállapodásokra. |
| --- | --- |

(71)

| (72) | Az (EU) 2022/720 rendelet akkor alkalmazható a szellemitulajdon-jogokra vonatkozó rendelkezéseket tartalmazó vertikális megállapodásokra, ha teljesül az alábbi feltételek mindegyike:






  a) | a szellemitulajdon-jogokra vonatkozó rendelkezésnek egy vertikális megállapodás részének kell lennie, azaz olyan megállapodásénak, amely arra nézve tartalmaz feltételeket, hogy a felek hogyan szerezhetnek be, értékesíthetnek, vagy értékesíthetnek viszonteladóként bizonyos árukat vagy szolgáltatásokat; |
| --- | --- | --- |

(72)

a)

a szellemitulajdon-jogokra vonatkozó rendelkezésnek egy vertikális megállapodás részének kell lennie, azaz olyan megállapodásénak, amely arra nézve tartalmaz feltételeket, hogy a felek hogyan szerezhetnek be, értékesíthetnek, vagy értékesíthetnek viszonteladóként bizonyos árukat vagy szolgáltatásokat;

| b) | a szellemitulajdon-jogokat a vevőre kell átruházni vagy a vevőnek ezekre használati jogot kell szereznie; |
| --- | --- |

b)

a szellemitulajdon-jogokat a vevőre kell átruházni vagy a vevőnek ezekre használati jogot kell szereznie;

| c) | a szellemitulajdon-jogra vonatkozó rendelkezések nem képezhetik a megállapodás elsődleges célját; |
| --- | --- |

c)

a szellemitulajdon-jogra vonatkozó rendelkezések nem képezhetik a megállapodás elsődleges célját;

| d) | a szellemitulajdon-jogra vonatkozó rendelkezéseknek közvetlenül kapcsolódniuk kell az áruknak vagy szolgáltatásoknak a vevő, illetve annak ügyfelei általi használatához, értékesítéséhez vagy viszonteladóként történő értékesítéséhez. Franchise esetén, ha a szellemitulajdon-jogok hasznosításának célja marketing, az árukat vagy szolgáltatásokat a fő franchise-vevő vagy a franchise-vevők forgalmazzák; |
| --- | --- |

d)

a szellemitulajdon-jogra vonatkozó rendelkezéseknek közvetlenül kapcsolódniuk kell az áruknak vagy szolgáltatásoknak a vevő, illetve annak ügyfelei általi használatához, értékesítéséhez vagy viszonteladóként történő értékesítéséhez. Franchise esetén, ha a szellemitulajdon-jogok hasznosításának célja marketing, az árukat vagy szolgáltatásokat a fő franchise-vevő vagy a franchise-vevők forgalmazzák;

| e) | a szellemitulajdon-jogra vonatkozó rendelkezések – a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások tekintetében – nem tartalmazhatnak olyan versenykorlátozásokat, amelyeknek tárgya megegyezik az olyan vertikális korlátozásokéval, amelyek az (EU) 2022/720 rendelet alapján nem részesülnek mentességben. |
| --- | --- |

e)

a szellemitulajdon-jogra vonatkozó rendelkezések – a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások tekintetében – nem tartalmazhatnak olyan versenykorlátozásokat, amelyeknek tárgya megegyezik az olyan vertikális korlátozásokéval, amelyek az (EU) 2022/720 rendelet alapján nem részesülnek mentességben.

| (73) | Ezek feltételek biztosítják, hogy az (EU) 2022/720 rendelet kiterjedjen azokra a vertikális megállapodásokra, ahol az áruk vagy szolgáltatások használata, értékesítése vagy viszonteladóként történő értékesítése hatékonyabban megvalósítható annak eredményeképpen, hogy a szellemitulajdon-jogokat a vevőre ruházzák, vagy a vevő használati jogot szerez ezekre. Ez azt jelenti, hogy a szellemitulajdon-jogok átruházására vagy hasznosítására vonatkozó korlátozások a rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentességben részesülnek, amennyiben a megállapodás fő célja áruk vagy szolgáltatások megvásárlása vagy forgalmazása. |
| --- | --- |

(73)

| (74) | Az első feltétel – melyet a (72) bekezdés a) pontja határoz meg – egyértelművé teszi, hogy a szellemitulajdon-jog biztosítását áruvásárlásról vagy áruforgalmazásról szóló megállapodás, illetve szolgáltatások vásárlásáról vagy nyújtásáról megállapodás alapján kell végezni, nem pedig olyan megállapodás keretében, amely az áruk előállítása céljából átruházott vagy licenciába adott szellemitulajdon-jogokra vonatkozik, és nem is puszta licenciaadási megállapodás keretében. Az (EU) 2022/720 rendelet hatálya nem terjed ki például az alábbiakra:






  a) | olyan megállapodások, amelyekben az egyik fél a másik fél részére átad egy receptet, és engedélyezi a másik fél számára, hogy e recept alapján italt gyártson; |
| --- | --- | --- |

(74)

a)

olyan megállapodások, amelyekben az egyik fél a másik fél részére átad egy receptet, és engedélyezi a másik fél számára, hogy e recept alapján italt gyártson;

| b) | védjegy vagy megjelölés használatának megengedésére kereskedelmi céllal; |
| --- | --- |

b)

védjegy vagy megjelölés használatának megengedésére kereskedelmi céllal;

| c) | szponzori szerződés arról, hogy a fél jogosult magát egy esemény hivatalos szponzoraként hirdetni; |
| --- | --- |

c)

szponzori szerződés arról, hogy a fél jogosult magát egy esemény hivatalos szponzoraként hirdetni;

| d) | szerzői jogi engedélyezés, például valamely esemény rögzítési vagy sugárzási jogára vonatkozó sugárzási szerződések. |
| --- | --- |

d)

szerzői jogi engedélyezés, például valamely esemény rögzítési vagy sugárzási jogára vonatkozó sugárzási szerződések.

| (75) | A második feltételből – amelyet a (72) bekezdés b) pontja tartalmaz – következik, hogy az (EU) 2022/720 rendelet nem alkalmazható abban az esetben, ha a szellemitulajdon-jogot a vevő adja át a szállítónak, tekintet nélkül arra, hogy a szellemitulajdon-jog a gyártás vagy a forgalmazás módjára vonatkozik-e. Az (EU) 2022/720 rendelet hatálya nem terjed ki az olyan, a szellemitulajdon-jog szállító részére történő átruházására vonatkozó megállapodásokra, amelyek esetleges korlátozásokat tartalmaznak a szállító által végrehajtott értékesítések tekintetében. Ez azt jelenti, hogy az (EU) 2022/720 rendelet hatálya nem terjed ki a know-how alvállalkozóra történő átruházását tartalmazó alvállalkozási szerződésekre (lásd még a 3.3. szakaszt). Az (EU) 2022/720 rendelet azonban vonatkozik azokra a vertikális megállapodásokra, amelyek alapján a vevő csupán termékleírást ad a szállítónak, meghatározva a szolgáltatandó árukat vagy szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

(75)

| (76) | A harmadik feltétel – amelyet a (72) bekezdés c) pontja tartalmaz – előírja, hogy a megállapodásnak ne legyen elsődleges célja a szellemitulajdon-jogok átruházása vagy licenciába adása. A megállapodás elsődleges céljának áruk vagy szolgáltatások megvásárlásnak, értékesítésének vagy viszonteladásának kell lennie, a szellemitulajdon-jogokra vonatkozó rendelkezéseknek pedig a vertikális megállapodás végrehajtását kell szolgálniuk. |
| --- | --- |

(76)

| (77) | A negyedik feltétel – amelyet a (72) bekezdés d) pontja tartalmaz – előírja, hogy a szellemitulajdon-jogokra vonatkozó rendelkezések segítsék elő az áruknak vagy szolgáltatásoknak a vevő vagy annak ügyfelei általi használatát, értékesítését vagy viszonteladását. A használatra vagy viszonteladásra szánt árukat vagy szolgáltatásokat általában a licenciaadó szolgáltatja, de az is lehetséges, hogy a licenciavevő harmadik félként fellépő szállítótól vásárolja meg azokat. A szellemitulajdon-jogokra vonatkozó rendelkezések általában az áruk vagy szolgáltatások forgalmazására vonatkoznak. Ez a helyzet például akkor, amikor egy franchise-megállapodásban a franchise-adó viszonteladásra értékesít árukat a franchise-vevőnek, továbbá engedélyezi a franchise-vevőnek, hogy az áruk piaci értékesítése során használja az ő védjegyét és know-how-ját, továbbá amikor egy italkoncentrátum szállítója licenciát ad a vevőnek arra, hogy az hígítás és palackozás után árusítsa az italt. |
| --- | --- |

(77)

| (78) | Az ötödik feltétel – amelyet a (72) bekezdés e) pontja tartalmaz – azt írja elő, hogy a szellemitulajdon-jogokra vonatkozó rendelkezések célja ne egyezzék meg bármelyik, az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkében felsorolt különösen súlyos korlátozás céljával, illetve bármely olyan korlátozás céljával, amelyet a rendelet 5. cikke kizár a rendelet szerinti kedvezményből (6. szakasz). |
| --- | --- |

(78)

| (79) | Azok a szellemitulajdon-jogok, amelyek az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (3) bekezdése értelmében a vertikális megállapodások megvalósítása szempontjából jelentősek, általában három fő területet érintenek: védjegyek, szerzői jogok és know-how. |
| --- | --- |

(79)

4.4.2.1.   Védjegyek

| (80) | A licenciaadó termékeinek egy adott területen történő forgalmazásához a forgalmazó részére védjegyhasználati licenciát adhat. Kizárólagos licencia esetén a megállapodás kizárólagos forgalmazásnak minősül. |
| --- | --- |

(80)

4.4.2.2.   Szerzői jog

| (81) | A szerzői jog jogosultja a szerzői jogi oltalmat élvező áruk vagy szolgáltatások (például könyvek és szoftverek) viszonteladóit kötelezheti arra, hogy a viszonteladás során azzal a feltétellel adják el az árukat vagy a szolgáltatásokat, hogy a vevő – függetlenül attól, hogy másik viszonteladó vagy végfelhasználó-e – nem sérti meg a szerzői jogokat. A viszonteladó ilyen kötelezettségei – amennyiben azok a Szerződés a 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak – az (EU) 2022/720 rendelet hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(81)

| (82) | A technológiaátadásról szóló iránymutatás (61) 62. bekezdésében említettek szerint a szoftverekkel kapcsolatos szerzői jogoknak a védelem alatt álló mű puszta reprodukálása és forgalmazása céljából történő engedélyezése nem tartozik a 316/2014/EU bizottsági rendelet (62) hatálya alá, hanem analógia útján az (EU) 2022/720 rendelet és a jelent iránymutatás vonatkozik rá. |
| --- | --- |

(82)

| (83) | Továbbá az olyan megállapodások, amelyek alapján egy szoftver fizikai példányait a szállító viszonteladás céljára adja át, és a viszonteladó a szoftverhez kapcsolódó semmiféle jogra nem szerez licenciát, hanem csupán a fizikai példányok viszonteladására jogosult, az (EU) 2022/720 rendelet alkalmazásában viszonteladási célú áruértékesítési megállapodásnak minősülnek. Az ilyen típusú forgalmazás során a szoftverlicencia átruházása a szerzői jog tulajdonosa és a szoftver végfelhasználója között jön létre. Ez történhet „hozzácsomagolt” licencia formájában, azaz úgy, hogy a licenciafeltételek a szoftver dobozában találhatók, és a csomag felbontásával a végfelhasználó hallgatólagosan elfogadja azokat. |
| --- | --- |

(83)

| (84) | A szerzői jog jogosultja kötelezheti azokat a vevőket, amelyek szerzői jogi oltalmat élvező szoftvert is tartalmazó hardvert vásárolnak, hogy tartsák tiszteletben a szerzői jogokat, és így ne másolják és adják el újra a szoftvert, vagy ne készítsenek olyan másolatot a szoftverről, amelyet másik hardveren futtatnak. E korlátozások – amennyiben azok a Szerződés a 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak – az (EU) 2022/720 rendelet hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(84)

4.4.2.3.   Know-how

| (85) | A franchise-megállapodások – az ipari franchise-megállapodások kivételével – példák a know-how vevő részére történő, marketingcélú átadására (63). A franchise-megállapodások védjegyekkel vagy megjelölésekkel, valamint áruk felhasználására és forgalmazására, illetve szolgáltatásnyújtásra szolgáló know-how-val kapcsolatos szellemitulajdon-jogokra vonatkozó licenciákat tartalmaznak. A szellemitulajdon-jog licenciába adásán túl a franchise-adó a megállapodás tartama alatt általában kereskedelmi és technikai segítséget is nyújt a franchise-vevő részére, így beszerzési szolgáltatásokat, képzést, ingatlan-tanácsadást és pénzügyi tervezést. A licencia és a segítségnyújtás elválaszthatatlan elemei a franchise tárgyát képező üzleti módszernek. |
| --- | --- |

(85)

| (86) | A franchise-megállapodásban foglalt licenciaadás az (EU) 2022/720 rendelet hatálya alá tartozik, ha a (72) bekezdésben felsorolt öt feltétel mindegyike teljesül. Általában ez az eset áll fenn, mivel a legtöbb franchise-megállapodásban, ideértve a master (elsődleges) franchise-megállapodásokat is, a franchise-adó árukat és/vagy szolgáltatásokat – különösen kereskedelmi vagy technikai segítségnyújtási szolgáltatásokat – is átad, illetve szolgáltat a franchise vevő részére. Az átadott szellemitulajdon-jogok segítséget nyújtanak a franchise-vevőnek abban, hogy a franchise-adó, illetve az általa kijelölt szállító által szállított termékeket viszonteladóként értékesítse, vagy abban, hogy e termékeket felhasználja, továbbá abban, hogy a keletkezett árukat vagy szolgáltatásokat értékesítse. Amennyiben a franchise-megállapodás kizárólag vagy elsődlegesen szellemitulajdon-jogok licenciába adására vonatkozik, nem tartozik az (EU) 2022/720 rendelet hatálya alá, a Bizottság azonban az ilyen megállapodásokra – általános szabályként – az (EU) 2022/720 rendeletben és a jelen iránymutatásban megállapított alapelveket fogja alkalmazni. |
| --- | --- |

(86)

| (87) | A szellemitulajdon-joggal kapcsolatos alábbi kötelezettségek általában szükségesek a franchise-adó szellemitulajdon-jogainak védelméhez, és így ezekre – amennyiben e kötelezettségek a Szerződés 101. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak – szintén vonatkozik az (EU) 2022/720 rendelet:






  a) | a franchise-vevő azon kötelezettsége, hogy sem közvetve, sem közvetlenül nem vesz részt hasonló üzleti vállalkozásban; |
| --- | --- | --- |

(87)

a)

a franchise-vevő azon kötelezettsége, hogy sem közvetve, sem közvetlenül nem vesz részt hasonló üzleti vállalkozásban;

| b) | a franchise-vevő azon kötelezettsége, hogy versenytárs vállalkozás tőkéjében nem szerez olyan pénzügyi érdekeltséget, amely lehetővé tenné a franchise-vevő részére az ilyen vállalkozás gazdasági magatartásának befolyásolását; |
| --- | --- |

b)

a franchise-vevő azon kötelezettsége, hogy versenytárs vállalkozás tőkéjében nem szerez olyan pénzügyi érdekeltséget, amely lehetővé tenné a franchise-vevő részére az ilyen vállalkozás gazdasági magatartásának befolyásolását;

| c) | a franchise-vevő azon kötelezettsége, hogy mindaddig nem hozza harmadik fél tudomására a franchise-adó által szolgáltatott know-how-t, amíg az még nem minősül köztudomású információnak; |
| --- | --- |

c)

a franchise-vevő azon kötelezettsége, hogy mindaddig nem hozza harmadik fél tudomására a franchise-adó által szolgáltatott know-how-t, amíg az még nem minősül köztudomású információnak;

| d) | a franchise-vevő azon kötelezettsége, hogy a franchise-adó részére átad minden olyan tapasztalatot, amely a franchise felhasználása során keletkezett, továbbá hogy a franchise-adó és a többi franchise-vevő részére nem kizárólagos licenciát ad az ilyen tapasztalatból eredő know-how használatára; |
| --- | --- |

d)

a franchise-vevő azon kötelezettsége, hogy a franchise-adó részére átad minden olyan tapasztalatot, amely a franchise felhasználása során keletkezett, továbbá hogy a franchise-adó és a többi franchise-vevő részére nem kizárólagos licenciát ad az ilyen tapasztalatból eredő know-how használatára;

| e) | a franchise-vevő azon kötelezettsége, hogy tájékoztassa a franchise-adót a licenciába adott szellemitulajdon-jogok megsértéséről, jogi eljárást indítson a jogsértők ellen, illetve hogy segítséget nyújtson a franchise-adónak a jogsértők elleni jogi eljárásokban; |
| --- | --- |

e)

a franchise-vevő azon kötelezettsége, hogy tájékoztassa a franchise-adót a licenciába adott szellemitulajdon-jogok megsértéséről, jogi eljárást indítson a jogsértők ellen, illetve hogy segítséget nyújtson a franchise-adónak a jogsértők elleni jogi eljárásokban;

| f) | a franchise-vevő azon kötelezettsége, hogy a franchise-adó által licenciába adott know-how-t nem használja a franchise használatától eltérő célokra; |
| --- | --- |

f)

a franchise-vevő azon kötelezettsége, hogy a franchise-adó által licenciába adott know-how-t nem használja a franchise használatától eltérő célokra;

| g) | a franchise-vevő azon kötelezettsége, hogy a franchise-adó jóváhagyása nélkül nem ruházza át a franchise-megállapodás szerinti jogokat és kötelezettségeket. |
| --- | --- |

g)

a franchise-vevő azon kötelezettsége, hogy a franchise-adó jóváhagyása nélkül nem ruházza át a franchise-megállapodás szerinti jogokat és kötelezettségeket.

4.4.3.   Versenytársak közötti vertikális megállapodások

| (88) | A versenytársak közötti vertikális megállapodásokat illetően először is meg kell jegyezni, hogy az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (7) bekezdése értelmében – amellyel kapcsolatban a 4.5. szakasz ad iránymutatást – a rendelet nem alkalmazandó azokra a vertikális megállapodásokra, amelyek tárgya bármely más csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozik, kivéve, ha a szóban forgó rendeletek valamelyike másként rendelkezik. |
| --- | --- |

(88)

| (89) | Az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikke (4) bekezdésének első mondata megállapítja azt az általános szabályt, hogy a rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentesség nem alkalmazandó a versenytárs vállalkozások között létrejött vertikális megállapodásokra. |
| --- | --- |

(89)

| (90) | Az (EU) 2022/720 rendelet 1. cikke (1) bekezdésének c) pontja a versenytárs vállalkozásokat a következőképpen határozza meg: „a tényleges vagy lehetséges versenytárs”. Két vállalkozás akkor minősül tényleges versenytársnak, ha ugyanazon az érintett piacon (termék- vagy földrajzi piacon) folytat tevékenységet. Valamely vállalkozás akkor minősül egy másik vállalkozás lehetséges versenytársának, ha valószínűsíthető, hogy a vállalkozások közötti vertikális megállapodás hiányában az első vállalat rövid időn belül (rendszerint egy évet meg nem haladó rövid időszakon belül) elvégzi a szükséges kiegészítő beruházásokat vagy fedezi az egyéb szükséges költségeket annak érdekében, hogy belépjen arra a piacra, ahol a másik vállalat tevékeny. Ennek az értékelésnek reális alapokra kell támaszkodnia, és tekintettel kell lennie a piac szerkezetére, valamint a gazdasági és jogi háttérre. A piacralépés puszta elméleti lehetősége nem elegendő. A vállalkozásnak valós és konkrét lehetősége kell hogy legyen arra, hogy a piacra úgy léphessen be, hogy nem szembesül leküzdhetetlen akadályokkal. Ezzel szemben nem szükséges bizonyossággal igazolni azt, hogy a vállalkozás ténylegesen belép az érintett piacra, és még kevésbé azt, hogy képes megtartani a helyét a piacon (64). |
| --- | --- |

(90)

| (91) | Azokat a versenytárs vállalkozások közötti vertikális megállapodásokat, amelyek nem tartoznak az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikke (4) bekezdésének második mondatában meghatározott kivételek hatálya alá (melyekre vonatkozóan a (93)–(95) bekezdés nyújt iránymutatást), a Szerződés 101. cikke alapján egyedileg kell értékelni. A jelen iránymutatás az ilyen megállapodásokban szereplő vertikális korlátozások értékelése szempontjából releváns. A horizontális iránymutatás releváns iránymutatást nyújthat az összejátszást eredményező lehetséges hatások értékeléséhez. |
| --- | --- |

(91)

| (92) | Az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikke (4) bekezdése a) pontjának alkalmazásában az a nagy- vagy kiskereskedő, amely műszaki leírást ad a gyártónak az adott nagy- vagy kiskereskedő márkaneve alatt értékesítésre szánt áruk gyártására vonatkozóan, nem tekinthető az ilyen sajátmárkás áruk gyártójának, következésképpen nem minősül a gyártó versenytársának. Ezért a rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentesség alkalmazható azokra a vertikális megállapodásokra, amelyek egyfelől egy harmadik fél által (nem házon belül) gyártott sajátmárkás árukat értékesítő nagy- vagy kiskereskedő, másfelől pedig a versenytárs márkás áruk gyártója között jött létre (65). Ezzel szemben azok a nagykereskedők és kiskereskedők, amelyek saját márkanevük alatt házon belül állítanak elő árukat, gyártónak minősülnek, ezért a rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentesség nem vonatkozik az ilyen nagykereskedők vagy kiskereskedők által a versenytárs márkás áruk gyártóival kötött vertikális megállapodásokra. |
| --- | --- |

(92)

| (93) | Az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikke (4) bekezdésének második mondata két kivételt tartalmaz azon általános szabály alól, mely szerint a csoportmentesség nem alkalmazandó a versenytárs vállalkozások közötti megállapodásokra. Konkrétabban: a 2. cikk (4) bekezdésének második mondata úgy rendelkezik, hogy a rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentesség azokra a versenytárs vállalkozások közötti nem kölcsönös vertikális megállapodásokra vonatkozik, amelyek megfelelnek a rendelet 2. cikke (4) bekezdésének a) pontjában vagy b) pontjában foglalt feltételeknek. A kölcsönösség hiánya különösen azt jelenti, hogy a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások vevője a szállító részére nem szállít versengő árukat vagy szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

(93)

| (94) | Az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikke (4) bekezdésének második mondatában meghatározott két kivétel a kettős forgalmazás eseteire vonatkozik, nevezetesen amikor az áruk vagy szolgáltatások szállítója az értékesítési szinten is aktív, és ezáltal versenyben áll független forgalmazóival. A rendelet 2. cikke (4) bekezdésének a) pontjában előírt kivétel arra az esetre vonatkozik, amikor a szállító a szerződés szerinti árukat a kereskedelem több szintjén – azaz a beszerzési szinten gyártóként, importőrként vagy nagykereskedőként, továbbá az értékesítési szinten nagy- vagy kiskereskedőként – is értékesíti, míg a vevő a szerződés szerinti árukat az értékesítési szinten, azaz importőrként vagy nagy- vagy kiskereskedőként értékesíti, és nem minősül versenytárs vállalkozásnak a beszerzési szinten, ahol a szerződés szerinti árukat megvásárolja. A rendelet 2. cikke (4) bekezdésének b) pontja azokra a helyzetekre vonatkozik, ahol a szállító olyan szolgáltató, amely a kereskedelem több szintjén működik, míg a vevő kiskereskedelmi szinten nyújt szolgáltatást, és nem minősül versenytárs vállalkozásnak azon a kereskedelmi szinten, ahol megvásárolja a szerződés szerinti szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

(94)

| (95) | Az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikke (4) bekezdésének a) és b) pontjában előírt kivételek indoka az, hogy a kettős forgalmazás esetében a vertikális megállapodásnak a szállító és a vevő között az értékesítési szinten fennálló versenykapcsolatra gyakorolt lehetséges negatív hatása kevésbé jelentős, mint az a potenciális pozitív hatás, amelyet a vertikális megállapodás általában a versenyre gyakorol a beszerzési vagy az értékesítési szinten. Mivel a 2. cikk (4) bekezdésének a) és b) pontja azon általános szabály alóli kivételeket ír elő, mely szerint az (EU) 2022/720 rendelet nem alkalmazandó a versenytársak közötti megállapodásokra, e kivételeket szűken kell értelmezni. |
| --- | --- |

(95)

| (96) | Amennyiben az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikke (4) bekezdésének a) vagy b) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, a rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentesség a szóban forgó vertikális megállapodás valamennyi vonatkozására alkalmazandó, beleértve általában a felek közötti minden olyan információcserét is, amely a szerződés teljesítéséhez kapcsolódik (66). Az információcsere hozzájárulhat a vertikális megállapodások versenyösztönző hatásaihoz, beleértve a termelési és forgalmazási folyamatok optimalizálását is. Ez a kettős forgalmazás eseteire is érvényes. Azonban a kettős forgalmazás esetében a szállító és a vevő közötti információcsere nem minden esetben mozdítja elő a hatékonyságnövekedést. Ezért az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (5) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a 2. cikk (4) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott kivételek nem alkalmazandók a szállító és a vevő közötti olyan információcserére, amely vagy nem kapcsolódik közvetlenül a vertikális megállapodás végrehajtásához, vagy nem szükséges a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások előállításának vagy forgalmazásának javításához, vagy amely e feltételek egyikének sem felel meg. A rendelet 5. cikkének (2) bekezdése és (96)–(103) bekezdésben nyújtott iránymutatás csak a kettős forgalmazás esetén történő információcserére vonatkozik, nevezetesen a rendelet 2. cikke (4) bekezdésének a) vagy b) pontjában foglalt feltételeknek megfelelő vertikális megállapodásban részes felek közötti információcserére. |
| --- | --- |

(96)

| (97) | A rendelet 2. cikke (5) bekezdésének és a jelen iránymutatásnak az alkalmazásában az információcsere a vertikális megállapodásban részes egyik fél által a másik fél részére történő információközlés minden formáját magában foglalja, tekintet nélkül az információcsere jellemzőire, például arra, hogy az információt csak az egyik fél vagy mindkét fél közli-e, vagy hogy az információcserére írásban vagy szóban kerül-e sor. Az sem bír jelentőséggel, hogy a vertikális megállapodásban kifejezetten megállapodnak-e az információcsere formájában és tartalmában, vagy hogy az információcserére nem hivatalosan kerül-e sor, ideértve például azt az esetet is, amikor a vertikális megállapodásban részes egyik fél a másik fél kérelme nélkül közöl információt. |
| --- | --- |

(97)

| (98) | Az adott forgalmazási modelltől függhet az, hogy a kettős forgalmazás esetén történő információcsere az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (5) bekezdése értelmében közvetlenül kapcsolódik-e a vertikális megállapodás végrehajtásához vagy szükséges-e a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások előállításának vagy forgalmazásának javításához. Például egy kizárólagos forgalmazási megállapodás keretében szükséges lehet, hogy a felek információt cseréljenek a meghatározott területeken vagy bizonyos ügyfélcsoportok tekintetében folytatott értékesítési tevékenységeikről. Franchise-megállapodás esetében szükséges lehet, hogy a franchise-adó és a franchise-vevő információt cseréljen az egységes üzleti modell franchise-hálózaton belüli alkalmazásáról (67). Szelektív forgalmazási rendszerben szükséges lehet, hogy a forgalmazó megosszon a szállítóval olyan információkat, amelyek a kiválasztási szempontoknak való megfeleléssel, valamint a nem szerződéses forgalmazók részére történő értékesítésre vonatkozó korlátozásokkal kapcsolatosak. |
| --- | --- |

(98)

| (99) | Az alábbi lista nem kimerítő jelleggel sorolja fel azokat az információkat, amelyek az adott körülményektől függően közvetlenül kapcsolódhatnak a vertikális megállapodás végrehajtásához, és a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások előállításának vagy forgalmazásának javításához lehetnek szükségesek (68):






  a) | a szerződés szerinti árukkal vagy szolgáltatásokkal kapcsolatos műszaki információk, például a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások nyilvántartásba vételére, tanúsítására, kezelésére, használatára, karbantartására, javítására, korszerűsítésére vagy újrahasznosítására vonatkozó információk (különösen, ha az ilyen információkra a szabályozási intézkedéseknek való megfeleléshez van szükség), továbbá az olyan információk, amelyek lehetővé teszik a szállító vagy a vevő számára, hogy a szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat a vevő igényeihez igazítsa; |
| --- | --- | --- |

(99)

a)

a szerződés szerinti árukkal vagy szolgáltatásokkal kapcsolatos műszaki információk, például a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások nyilvántartásba vételére, tanúsítására, kezelésére, használatára, karbantartására, javítására, korszerűsítésére vagy újrahasznosítására vonatkozó információk (különösen, ha az ilyen információkra a szabályozási intézkedéseknek való megfeleléshez van szükség), továbbá az olyan információk, amelyek lehetővé teszik a szállító vagy a vevő számára, hogy a szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat a vevő igényeihez igazítsa;

| b) | a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások gyártásával és forgalmazásával kapcsolatos logisztikai információk a beszerzési és az értékesítési szinteken, beleértve a termelési folyamatokra, a készletekre és – a (100) bekezdés b) pontjára figyelemmel – az értékesítési volumenre és a visszaküldésre vonatkozó információkat; |
| --- | --- |

b)

a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások gyártásával és forgalmazásával kapcsolatos logisztikai információk a beszerzési és az értékesítési szinteken, beleértve a termelési folyamatokra, a készletekre és – a (100) bekezdés b) pontjára figyelemmel – az értékesítési volumenre és a visszaküldésre vonatkozó információkat;

| c) | a (100) bekezdés b) pontjára figyelemmel a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások ügyfél általi megvásárlására, az ügyfelek preferenciáira és az ügyfelek visszajelzésére vonatkozó információk, feltéve, hogy az ilyen információcsere nem azt a célt szolgálja, hogy korlátozza azt a területet vagy ügyfélcsoportot, amelyen belül vagy amelynek az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkének b), c) vagy d) pontja értelmében vett szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat értékesíthetik; |
| --- | --- |

c)

a (100) bekezdés b) pontjára figyelemmel a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások ügyfél általi megvásárlására, az ügyfelek preferenciáira és az ügyfelek visszajelzésére vonatkozó információk, feltéve, hogy az ilyen információcsere nem azt a célt szolgálja, hogy korlátozza azt a területet vagy ügyfélcsoportot, amelyen belül vagy amelynek az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkének b), c) vagy d) pontja értelmében vett szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat értékesíthetik;

| d) | azon árakra vonatkozó információk, amelyeken a szállító a szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat a vevőnek értékesíti; |
| --- | --- |

d)

azon árakra vonatkozó információk, amelyeken a szállító a szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat a vevőnek értékesíti;

| e) | a (100) bekezdés a) pontjára is figyelemmel a szállító által a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások tekintetében ajánlott vagy maximális viszonteladási árakra vonatkozó információk, valamint az azon árakra vonatkozó információk, amelyeken a vevő az árukat vagy szolgáltatásokat továbbértékesíti, feltéve, hogy ezeket az információkat nem használják fel a vevő azon képességének korlátozására, hogy meghatározza eladási árát, vagy az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkének a) pontja értelmében vett rögzített vagy minimális eladási árat érvényesítsen (69); |
| --- | --- |

e)

a (100) bekezdés a) pontjára is figyelemmel a szállító által a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások tekintetében ajánlott vagy maximális viszonteladási árakra vonatkozó információk, valamint az azon árakra vonatkozó információk, amelyeken a vevő az árukat vagy szolgáltatásokat továbbértékesíti, feltéve, hogy ezeket az információkat nem használják fel a vevő azon képességének korlátozására, hogy meghatározza eladási árát, vagy az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkének a) pontja értelmében vett rögzített vagy minimális eladási árat érvényesítsen (69);

| f) | a (100) bekezdésre és jelen bekezdés e) pontjára is figyelemmel a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások marketingjével kapcsolatos információk, beleértve a promóciós kampányokra és a vertikális megállapodás alapján nyújtandó új árukra vagy szolgáltatásokra vonatkozó információkat is; |
| --- | --- |

f)

a (100) bekezdésre és jelen bekezdés e) pontjára is figyelemmel a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások marketingjével kapcsolatos információk, beleértve a promóciós kampányokra és a vertikális megállapodás alapján nyújtandó új árukra vagy szolgáltatásokra vonatkozó információkat is;

| g) | a teljesítménnyel kapcsolatos információk, beleértve a szállító által a vevő részére a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások más vevőinek marketing- és értékesítési tevékenységeire vonatkozóan közölt összesített információkat – feltéve, hogy ez nem teszi lehetővé a vevő számára konkrét versenytárs vevők tevékenységeinek azonosítását –, valamint a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások vevő általi értékesítésének a versengő áruk vagy szolgáltatások vevő általi értékesítéséhez viszonyított volumenére vagy értékére vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

g)

a teljesítménnyel kapcsolatos információk, beleértve a szállító által a vevő részére a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások más vevőinek marketing- és értékesítési tevékenységeire vonatkozóan közölt összesített információkat – feltéve, hogy ez nem teszi lehetővé a vevő számára konkrét versenytárs vevők tevékenységeinek azonosítását –, valamint a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások vevő általi értékesítésének a versengő áruk vagy szolgáltatások vevő általi értékesítéséhez viszonyított volumenére vagy értékére vonatkozó információkat.

| (100) | Az alábbiak példák olyan információkra, amelyek esetében általában nem valószínű, hogy a szállító és a vevő közötti cseréjük kettős forgalmazás esetén teljesíti az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (5) bekezdésében meghatározott két feltételt:






  a) | azon jövőbeli árakra vonatkozó információk, amelyeken a szállító vagy vevő a szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat az értékesítési piacon eladni szándékozik; |
| --- | --- | --- |

(100)

a)

azon jövőbeli árakra vonatkozó információk, amelyeken a szállító vagy vevő a szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat az értékesítési piacon eladni szándékozik;

| b) | a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások azonosított végfelhasználóira vonatkozó információk, kivéve, ha az ilyen információcsere az alábbiakhoz szükséges:






  1. | annak lehetővé tétele a szállító vagy a vevő számára, hogy egy adott végfelhasználó igényeit kielégítse, például hogy a szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat a végfelhasználó igényeihez igazítsa, különleges feltételeket biztosítson a végfelhasználó számára (többek között ügyfélhűség-rendszer keretében), vagy értékesítés előtti vagy utáni szolgáltatásokat nyújtson, beleértve a garanciaszolgáltatásokat is; |
| --- | --- | --- |

b)

a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások azonosított végfelhasználóira vonatkozó információk, kivéve, ha az ilyen információcsere az alábbiakhoz szükséges:

1.

annak lehetővé tétele a szállító vagy a vevő számára, hogy egy adott végfelhasználó igényeit kielégítse, például hogy a szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat a végfelhasználó igényeihez igazítsa, különleges feltételeket biztosítson a végfelhasználó számára (többek között ügyfélhűség-rendszer keretében), vagy értékesítés előtti vagy utáni szolgáltatásokat nyújtson, beleértve a garanciaszolgáltatásokat is;

| 2. | olyan szelektív forgalmazási megállapodás vagy kizárólagos forgalmazási megállapodás végrehajtása, illetve az annak való megfelelés nyomon követése, amelynek keretében bizonyos végfelhasználókat a szállító vagy a vevő részére jelölnek ki; |
| --- | --- |

2.

olyan szelektív forgalmazási megállapodás vagy kizárólagos forgalmazási megállapodás végrehajtása, illetve az annak való megfelelés nyomon követése, amelynek keretében bizonyos végfelhasználókat a szállító vagy a vevő részére jelölnek ki;

| c) | a vevő által a saját márkaneve alatt értékesített árukra vonatkozó információk cseréje a vevő és a versenytárs márkás áruk gyártója között, kivéve, ha a gyártó egyben e sajátmárkás áruk gyártója is. |
| --- | --- |

c)

a vevő által a saját márkaneve alatt értékesített árukra vonatkozó információk cseréje a vevő és a versenytárs márkás áruk gyártója között, kivéve, ha a gyártó egyben e sajátmárkás áruk gyártója is.

| (101) | A (99)–(100) bekezdésekben ismertetett példák a vállalkozások önértékelésének támogatására szolgálnak. Azonban egy adott információtípusnak a (99) bekezdésben való szerepeltetése nem jelenti azt, hogy a szóban forgó információcsere minden esetben megfelel az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (5) bekezdésében meghatározott két feltételnek. Hasonlóképpen, egy adott információtípusnak a (100) bekezdésben való szerepeltetése nem jelenti azt, hogy az ilyen információcsere semmilyen esetben sem felel meg e két feltételnek. A vállalkozásoknak ezért vertikális megállapodásuk sajátos tényállására a rendelet 2. cikkének (5) bekezdésében foglalt feltételeket kell alkalmazniuk. |
| --- | --- |

(101)

| (102) | Amennyiben az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikke (4) bekezdésének a) vagy b) pontjában foglalt feltételeket teljesítő vertikális megállapodásban részes felek olyan információcserét folytatnak, amely vagy nem kapcsolódik közvetlenül a vertikális megállapodás végrehajtásához, vagy nem szükséges a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások előállításának vagy forgalmazásának javításához, vagy amely az említett két feltétel egyikének sem felel meg, akkor az információcserét a Szerződés 101. cikke alapján egyedileg kell értékelni. Az ilyen információcsere nem feltétlenül sérti a Szerződés 101. cikkét. Ezen túlmenően a vertikális megállapodás egyéb rendelkezései is részesülhetnek a rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentességben, feltéve, hogy a megállapodás egyébként megfelel a rendeletben meghatározott feltételeknek. |
| --- | --- |

(102)

| (103) | Amennyiben a versenytárs vállalkozások vertikális megállapodást kötnek és olyan információcserét folytatnak, amelyre nem vonatkozik a rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentesség (70), óvintézkedéseket tehetnek annak érdekében, hogy minimálisra csökkentsék annak kockázatát, hogy az információcsere versenyjogi aggályokat vet fel (71). Megtehetik például, hogy csak összesített információkat bocsátanak egymás rendelkezésére vagy gondoskodnak arról, hogy az információ keletkezése és az információcsere között megfelelő idő teljen el. Alkalmazhatnak műszaki vagy adminisztratív intézkedéseket is – ilyen a tűzfalak használata – annak biztosítása érdekében, hogy a vevő által közölt információk csak a szállító beszerzési tevékenységeiért felelős személyzet számára legyenek hozzáférhetők, a szállító közvetlen értékesítési tevékenységéért felelős személyzet viszont ne férhessen hozzájuk. Az ilyen óvintézkedések alkalmazása azonban nem terjesztheti ki az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentesség hatályát azon információcserékre, amelyek egyébként nem tartoznának a mentesség hatálya alá. |
| --- | --- |

(103)

4.4.4.   Vertikális megállapodások a hibrid funkcióval rendelkező online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozásokkal

| (104) | Az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (6) bekezdése értelmében a kettős forgalmazásra vonatkozó kivételek – melyeket a rendelet 2. cikke (4) bekezdésének a) és b) pontja ír elő – nem vonatkoznak az online közvetítő szolgáltatások nyújtására vonatkozó megállapodásokra, amennyiben az online közvetítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás hibrid funkcióval rendelkezik, vagyis a közvetített áruk vagy szolgáltatások értékesítésének érintett piacán versenytárs vállalkozásnak (72). Az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (6) bekezdése az online közvetítő szolgáltatások nyújtásával „kapcsolatos” vertikális megállapodásokra alkalmazandó, függetlenül attól, hogy a megállapodás e szolgáltatások valamely részes fél vagy harmadik fél részére történő nyújtására vonatkozik-e. |
| --- | --- |

(104)

| (105) | Az ilyen hibrid funkcióval rendelkező online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozások által az online közvetítő szolgáltatások nyújtására irányuló vertikális megállapodások nem felelnek meg a kettős forgalmazásra vonatkozó, az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikke (4) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott kivételek logikájának. Ezeknek a szolgáltatóknak az érdekükben állhat, hogy előnyben részesítsék saját értékesítéseiket, és képesek lehetnek befolyásolni az online közvetítő szolgáltatásaikat igénybe vevő vállalkozások közötti verseny eredményét. Az ilyen vertikális megállapodások ezért általánosságban versenyjogi aggályokat vethetnek fel azokon az érintett piacokon, ahol a közvetített áruk vagy szolgáltatások értékesítése zajlik. |
| --- | --- |

(105)

| (106) | Az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (6) bekezdése alkalmazandó az online közvetítő szolgáltatások nyújtására irányuló vertikális megállapodásokra, amennyiben az online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozás tényleges vagy potenciális versenytárs azokon az érintett piacokon, ahol a közvetített áruk vagy szolgáltatások értékesítése zajlik. Különösen annak kell valószínűsíthetőnek lennie, hogy az online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozás rövid időn (általában legfeljebb egy éven) belül elvégzi a közvetített áruk vagy szolgáltatások értékesítésének érintett piacára való belépéshez szükséges további beruházásokat vagy fedezi az ahhoz szükséges egyéb költségeket (73). |
| --- | --- |

(106)

| (107) | A Szerződés 101. cikke alapján egyedileg kell értékelni az online közvetítő szolgáltatások nyújtására irányuló megállapodásokat, amelyek az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (6) bekezdése értelmében nem részesülnek a rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentességben. Az ilyen megállapodások nem feltétlenül korlátozzák a versenyt a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése értelmében, vagy teljesíthetik Szerződés 101. cikkének (3) bekezdése szerinti mentesség feltételeit. A de minimis közlemény akkor alkalmazható, ha a felek alacsony piaci részesedéssel rendelkeznek azokon az érintett piacokon, ahol az online közvetítő szolgáltatások nyújtása zajlik, továbbá az online közvetítő szolgáltatások érintett piacain (74). A horizontális iránymutatás releváns iránymutatást nyújthat az összejátszást eredményező lehetséges hatások értékeléséhez. Jelen iránymutatás iránymutatással szolgálhat a vertikális korlátozások értékeléséhez. |
| --- | --- |

(107)

| (108) | Amennyiben nem áll fenn célzott versenykorlátozás, az érzékelhető versenyellenes hatás nem valószínű, ha az online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozás nem rendelkezik piaci erővel az online közvetítő szolgáltatások érintett piacán, például azért, mert csak nemrégiben lépett be a szóban forgó piacra (induló szakasz). Az onlineplatform-gazdaságban előfordulhat, hogy az online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozás által termelt bevétel (például jutalék) csak a piaci erejének mértékét mutató első megközelítő érték, és még szükség lehet olyan alternatív mérőszámok figyelembevételére is, mint például a szolgáltató által közvetített ügyletek száma, az online közvetítő szolgáltatás felhasználóinak száma (eladók és/vagy vevők), valamint az, hogy ezek a felhasználók milyen mértékben veszik igénybe más szolgáltatók szolgáltatásait. Az is valószínűtlen, hogy az online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozás piaci erővel rendelkezne abban az esetben, ha nem élvez érzékelhető mértékű közvetlen vagy közvetett pozitív hálózati hatásokat. |
| --- | --- |

(108)

| (109) | Célzott versenykorlátozás vagy jelentős piaci erő hiányában valószínűtlen, hogy a Bizottság az online közvetítő szolgáltatások nyújtására irányuló vertikális megállapodások tekintetében előnyben részesítené a versenyfelügyeleti intézkedéseket, amennyiben a szolgáltató hibrid funkcióval rendelkezik. Ez a helyzet különösen akkor, ha kettős forgalmazás esetén a szállító lehetővé teszi az áruit vagy szolgáltatásait megvásárló vevői számára, hogy honlapját az áruk vagy szolgáltatások forgalmazására használják, de nem teszi lehetővé, hogy a honlapon az áruk vagy a szolgáltatások versengő márkáit kínálják, és a szállító más módon nem tevékenykedik az ilyen árukkal vagy szolgáltatásokkal kapcsolatos online közvetítő szolgáltatások nyújtásának érintett piacán. |
| --- | --- |

(109)

4.5.   Kapcsolat más csoportmentességi rendeletekkel

| (110) | Amint azt a 4.1. és 4.2. szakasz kifejti, az (EU) 2022/720 rendelet alkalmazandó a vertikális megállapodásokra, amelyek értékelését kizárólag az (EU) 2022/720 rendelet és a jelen iránymutatás alapján kell elvégezni, kivéve, ha a jelent iránymutatás kifejezetten másként rendelkezik. Az ilyen megállapodások részesülhetnek az (EU) 2022/720 rendeletben előírt mentesítési szabály jelentette kedvezményben. |
| --- | --- |

(110)

| (111) | Az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint a rendelet nem alkalmazandó azokra a vertikális megállapodásokra, amelyek tárgya valamely más csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozik, kivéve akkor, ha az ilyen rendelet másképp rendelkezik. Ezért már a kezdetektől fogva ellenőrizni kell, hogy egy vertikális megállapodás bármely más csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozik-e. |
| --- | --- |

(111)

| (112) | Ezért az (EU) 2022/720 rendelet nem alkalmazandó az alábbi csoportmentességi rendeletek vagy a következő bekezdésben hivatkozott megállapodástípusokra vonatkozó bármely jövőbeni csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozó vertikális megállapodásokra, kivéve, ha az adott rendelet másként rendelkezik:






  — | a 316/2014/EU bizottsági rendelet; |
| --- | --- | --- |

(112)

—

a 316/2014/EU bizottsági rendelet;

| — | az 1217/2010/EU bizottsági rendelet (75); |
| --- | --- |

—

az 1217/2010/EU bizottsági rendelet (75);

| — | az 1218/2010/EU bizottsági rendelet (76). |
| --- | --- |

—

az 1218/2010/EU bizottsági rendelet (76).

| (113) | Az (EU) 2022/720 rendelet nem alkalmazandó a versenytársak közötti megállapodásoknak a horizontális iránymutatásban említett típusaira sem, kivéve, ha a horizontális iránymutatás másként rendelkezik. |
| --- | --- |

(113)

| (114) | Az (EU) 2022/720 rendelet alkalmazandó a gépjárművek pótalkatrészeinek vásárlásával, értékesítésével vagy viszonteladásával, valamint a gépjárművek javításával és karbantartásával kapcsolatos vertikális megállapodásokra. Az ilyen megállapodások csak akkor részesülhetnek az (EU) 2022/720 rendeletben előírt minimum mentesítési szabály jelentette kedvezményben, ha – az (EU) 2022/720 rendeletben meghatározott feltételek mellett – a 461/2010/EU bizottsági rendeletben (77) és az azt kísérő iránymutatásban előírt követelményeknek is megfelelnek. |
| --- | --- |

(114)

4.6.   A forgalmazási rendszerek egyes típusai

| (115) | A szállító saját belátása szerint szabadon szervezheti meg áruinak vagy szolgáltatásainak forgalmazását. Választhat például vertikális integrációt, ami azt jelenti, hogy áruit vagy szolgáltatásait közvetlenül a végfelhasználók felé értékesíti, vagy vertikálisan integrált forgalmazóin keresztül forgalmazza, amelyek az (EU) 2022/720 rendelet 1. cikkének (2) bekezdése értelmében kapcsolt vállalkozásoknak minősülnek. Az ilyen forgalmazási rendszer csak egy adott vállalkozásra vonatkozik, és így nem tartozik a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá. |
| --- | --- |

(115)

| (116) | A szállító dönthet úgy is, hogy független forgalmazókat alkalmaz, és e célból használhat egy vagy több típusú forgalmazási rendszert. A forgalmazási rendszerek bizonyos típusait – nevezetesen a szelektív forgalmazási és a kizárólagos forgalmazási rendszert – az (EU) 2022/720 rendelet 1. cikke (1) bekezdésének g) és h) pontja konkrétan meghatározza. A kizárólagos forgalmazásra és a szelektív forgalmazásra vonatkozó útmutatás a 4.6.1. és a 4.6.2. szakaszban található (78). A szállító az áruit vagy szolgáltatásait a szelektív forgalmazástól és a kizárólagos forgalmazástól eltérő rendszerben is forgalmazhatja. Ezek az egyéb típusú forgalmazási rendszerek a rendelet alkalmazásában szabad forgalmazási rendszernek minősülnek (79). |
| --- | --- |

(116)

4.6.1.   Kizárólagos forgalmazási rendszerek

4.6.1.1.   A kizárólagos forgalmazási rendszerek meghatározása

| (117) | Az (EU) 2022/720 rendelet 1. cikke (1) bekezdésének h) pontjában meghatározott kizárólagos forgalmazási rendszerben a szállító egy területet vagy ügyfélcsoportot kizárólagosan magához vagy egy vevőhöz vagy a vevők korlátozott számú csoportjához rendel, miközben korlátozza az Unión belüli összes többi vevőjét abban, hogy a kizárólagos területen vagy a kizárólagos ügyfélcsoport részére aktívan értékesítsenek (80). |
| --- | --- |

(117)

| (118) | A szállítók az ilyen kizárólagos forgalmazási rendszereket sok esetben arra használják, hogy a forgalmazókat arra ösztönözzék, hogy végrehajtsák azokat a pénzügyi és nem pénzügyi beruházásokat, amelyek a szállító márkájának olyan területen történő fejlesztéséhez szükségesek, ahol az nem ismert, vagy hogy egy adott területen vagy egy adott ügyfélcsoport részére új terméket értékesítsenek, vagy hogy arra ösztönözzék a forgalmazókat, hogy értékesítési és promóciós tevékenységüket egy adott termékre összpontosítsák. A forgalmazók számára a kizárólagosság által nyújtott védelem lehetővé teheti, hogy olyan üzleti volument és árrést érjenek el, amely indokolja beruházási törekvéseiket. |
| --- | --- |

(118)

4.6.1.2.   A Szerződés 101. cikkének alkalmazása a kizárólagos forgalmazási rendszerekre

| (119) | Egy olyan forgalmazási rendszerben, ahol a szállító egy területet vagy ügyfélcsoportot kizárólag egy vagy több vevő között oszt ki, a versennyel kapcsolatos legfontosabb lehetséges kockázat a piac felosztása, amely elősegítheti az árdiszkriminációt és hozzájárulhat a márkán belüli verseny enyhüléséhez. Ha a piacon aktív legtöbb vagy összes legerősebb szállító kizárólagos forgalmazási rendszert működtet, az gyakran enyhítheti a márkák közti versenyt is és/vagy segítheti az összejátszást mind a szállítók, mind pedig a forgalmazók szintjén. Végezetül: a kizárólagos forgalmazás más forgalmazók kizárásához vezethet, és ezáltal csökkentheti a márkán belüli és a márkák közti versenyt a forgalmazás szintjén. |
| --- | --- |

(119)

| (120) | A kizárólagos forgalmazási megállapodások akkor részesülhetnek az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentességben, ha a szállító és a vevő piaci részesedése nem haladja meg a 30 %-ot, a megállapodás nem tartalmaz az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkének értelmében vett különösen súlyos korlátozásokat, és a kizárólagos területenként vagy vevőcsoportonként kijelölt forgalmazók száma nem haladja meg az ötöt. Egy kizárólagos forgalmazási megállapodás ebben az esetben is részesülhet az (EU) 2022/720 rendeletben előírt mentesítési szabály jelentette kedvezményben, ha össze van kapcsolva más, nem különösen súlyos korlátozással, például öt évnél nem hosszabb versenytilalmi kötelezettséggel, mennyiségi átvételi kényszerrel vagy kizárólagos beszerzéssel. |
| --- | --- |

(120)

| (121) | Az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentesség kizárólagos területenként vagy ügyfélcsoportonként legfeljebb öt forgalmazóra korlátozódik annak biztosítása érdekében, hogy a forgalmazóknak továbbra is érdekükben álljon az, hogy beruházzanak a szállító áruinak vagy szolgáltatásainak promóciójába és értékesítésébe, ugyanakkor kellő rugalmasságot biztosít a szállító számára forgalmazási rendszerének megszervezéséhez. Ha ez a szám ötnél magasabb, akkor fokozott a kockázata annak, hogy a kizárólagos forgalmazók potyázás formájában kihasználják egymás beruházásait, ami ellehetetleníti a kizárólagos forgalmazás által elérni kívánt hatékonyságnövekedést. |
| --- | --- |

(121)

| (122) | Ahhoz, hogy a kizárólagos forgalmazási rendszer részesülhessen az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentességben, a szerződéses forgalmazókat védeni kell a szállító összes többi vevője által a kizárólagos területre irányulóan vagy a kizárólagos ügyfélcsoport részére végrehajtott aktív eladásokkal szemben. Ha a szállító egynél több forgalmazót jelöl ki egy kizárólagos területre vagy ügyfélcsoportra, akkor valamennyi forgalmazót védeni kell a szállító összes többi vevője által a kizárólagos területre irányuló vagy a kizárólagos ügyfélcsoport részére végrehajtott aktív értékesítésekkel szemben, de e forgalmazók aktív és passzív eladásait a kizárólagos területen vagy vevőcsoporton belül nem lehet korlátozni. Amennyiben gyakorlati okokból és nem a párhuzamos kereskedelem megakadályozása céljából a kizárólagos terület vagy ügyfélcsoport egy átmeneti időszakban nem részesül védelemben bizonyos vevők aktív értékesítéseivel szemben – például ha a szállító módosítja a kizárólagos forgalmazási rendszert, és időre van szüksége ahhoz, hogy egyes vevőkkel újratárgyalja az aktív értékesítési korlátozásokat – a kizárólagos forgalmazási rendszer továbbra is részesülhet az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentességben. |
| --- | --- |

(122)

| (123) | A kizárólagos forgalmazás esetében alkalmazott vertikális megállapodásoknak tartalmazniuk kell a kizárólagosan az adott forgalmazókhoz rendelt terület vagy ügyfélcsoport körének meghatározását. A kizárólagos terület például egy tagállam területére, illetve annál kisebb vagy nagyobb területre terjedhet ki. A kizárólagos ügyfélcsoport meghatározható például egy vagy több kritérium (például a vevők foglalkozása vagy tevékenysége) alapján, vagy konkrét ügyfeleket felsoroló lista segítségével. Az alkalmazott kritériumoktól függően az ügyfélcsoport egyetlen ügyfélre is korlátozható. |
| --- | --- |

(123)

| (124) | Ha a szállító egy területet vagy ügyfélcsoportot még nem osztott ki kizárólagosan egy vagy több forgalmazóra, a szállító az adott területet vagy ügyfélcsoportot fenntarthatja saját maga számára. Ebben az esetben erről tájékoztatnia kell összes többi forgalmazóját. Ehhez nem szükséges az, hogy a szállító kereskedelmi tevékenységet folytasson a fenntartott területen vagy a fenntartott ügyfélcsoport felé. Előfordulhat például, hogy a szállító fenn kívánja tartani a területet vagy az ügyfélcsoportot abból a célból, hogy azt a jövőben más forgalmazók számára jelölje ki. |
| --- | --- |

(124)

4.6.1.3.   Iránymutatás a kizárólagos forgalmazási megállapodások egyedi értékeléséről

| (125) | Az (EU) 2022/720 rendelet hatályán kívül a szállító és versenytársai piaci helyzete kiemelkedő fontosságú, mivel a márkán belüli verseny csökkenése csak akkor jelent problémát, ha a márkák közti verseny a szállítói vagy forgalmazói szinten korlátozott (81). Minél erősebb a szállító pozíciója (különösen, ha meghaladja a 30 %-os küszöböt), annál nagyobb a valószínűsége annak, hogy a márkák közti verseny gyenge, és annál nagyobb a márkán belüli verseny enyhüléséből eredő versenykockázat. |
| --- | --- |

(125)

| (126) | A versenytársak piaci helyzetének kettős jelentősége lehet. Az erős versenytársak jelenléte általában azt jelzi, hogy a márkán belüli verseny bármilyen jellegű enyhülését ellensúlyozza a márkák közti megfelelő verseny. Ha azonban a szállítók száma viszonylag korlátozott, és piaci helyzetük a piaci részesedésük, kapacitásuk és forgalmazási hálózatuk tekintetében viszonylag hasonló, akkor fennáll az összejátszás és/vagy a verseny enyhítésének kockázata. A márkán belüli verseny csökkenése fokozhatja ezt a kockázatot, különösen akkor, ha több szállító működtet hasonló forgalmazási rendszereket. |
| --- | --- |

(126)

| (127) | A többmárkás kizárólagos forgalmazások – vagyis ha több szállító ugyanazt a kizárólagos forgalmazót (ugyanazokat a kizárólagos forgalmazókat) bízza meg egy adott területen – tovább erősíthetik az összejátszás és/vagy a verseny enyhítésének kockázatát a szállító és a forgalmazó szintjén. Ha egy vagy több forgalmazó kizárólagos jogot szerez arra, hogy két vagy több lényeges versengő terméket forgalmazzon ugyanazon a területen, akkor e márkák esetében a márkák közti verseny lényegesen korlátozódhat. Minél nagyobb a többmárkás kizárólagos forgalmazók által forgalmazott márkák halmozott piaci részesedése, annál nagyobb az összejátszás és/vagy a verseny enyhítésének kockázata, és annál nagyobb mértékben enyhül a márkák közti verseny. Ha egy vagy több kiskereskedő több márka kizárólagos forgalmazója, fennáll annak a kockázata, hogy amikor az egyik szállító csökkenti a márkája nagykereskedelmi árát, a kizárólagos forgalmazó kiskereskedőnek nem áll érdekében, hogy ezt az árcsökkentést továbbítsa a fogyasztó felé, mivel ez csökkentené a többi márkájának értékesítését és az azokból származó nyereségét. A többmárkás kizárólagos forgalmazások nélküli helyzethez viszonyítva a szállítóknak kevésbé áll érdekükben az, hogy egymással árversenybe lépjenek. Ha az egyes szállítók és vevők piaci részesedése a 30 %-os küszöb alatt van, az ilyen halmozott hatások alapot szolgáltathatnak az (EU) 2022/720 rendelet által biztosított kedvezmény visszavonására. |
| --- | --- |

(127)

| (128) | A piacra lépés korlátai, amelyek akadályozhatják a szállítókat abban, hogy saját integrált forgalmazói hálózatokat hozzanak létre vagy alternatív forgalmazókat találjanak, kevésbé fontosak a kizárólagos forgalmazás lehetséges versenyellenes hatásainak értékelése során. Nem merül fel más szállítók kizárása mindaddig, amíg a kizárólagos forgalmazáshoz nem kapcsolódik márkakényszer, amely a vevőt arra kötelezné vagy késztetné, hogy valamely terméktípusra vonatkozó megrendeléseit egyetlen szállítónál bonyolítsa. A kizárólagos forgalmazás és márkakényszer összekapcsolása megnehezítheti más szállítók számára, hogy alternatív forgalmazókat találjanak, különösen, ha a márkakényszer kikötését kis területekkel rendelkező kizárólagos forgalmazók sűrű hálózatára alkalmazzák, vagy halmozott hatás esetében. Ilyen forgatókönyv esetén a 8.2.1. szakaszban előírt, a márkakényszerre vonatkozó elveket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(128)

| (129) | A kizárólagos forgalmazás és a kizárólagos beszerzés összekapcsolása (ez utóbbi azt követeli meg a kizárólagos forgalmazóktól, hogy közvetlenül a szállítótól vásárolják meg a szállító márkaneve alatti termékeket) fokozza a márkán belüli verseny enyhülésének és a piac felosztásának a kockázatát. A kizárólagos forgalmazás már önmagában is korlátozza a vevők szabadságát, mivel korlátozza az egy kizárólagos területre jutó forgalmazók számát, és azt jelenti, hogy más forgalmazók nem értékesíthetnek aktívan az adott területen. A kizárólagos beszerzés továbbá megszünteti a kizárólagos forgalmazók szabadságát azáltal, hogy megtiltja számukra a kizárólagos forgalmazási rendszer más forgalmazóitól történő beszerzést. Ennek következtében a szállító könnyebben tudja korlátozni a márkán belüli versenyt azzal, hogy a fogyasztók rovására eltérő értékesítési feltételeket alkalmaz, kivéve, ha a kizárólagos forgalmazás és a kizárólagos beszerzés összekapcsolása a fogyasztók számára előnyös hatékonyságnövekedést tesz lehetővé. |
| --- | --- |

(129)

| (130) | A többi forgalmazó kizárása nem probléma, ha a kizárólagos forgalmazási rendszert működtető szállító sok kizárólagos forgalmazót jelöl ki ugyanazon az érintett piacon, és ezeket a forgalmazókat nem korlátozza abban, hogy más, nem szerződéses forgalmazóknak értékesítsenek. Viszont a többi forgalmazó kizárása problémát jelenthet akkor, ha piaci erő áll fenn az értékesítési piacon, különösen a nagyon nagy területek esetén, ahol a kizárólagos forgalmazó az egész piac kizárólagos vevője lesz. Példa erre az olyan szupermarketlánc, amely egy vezető márka egyedüli forgalmazójává válik az országos élelmiszer-kiskereskedelmi piacon. A többi forgalmazó kizárása erősödhet a többmárkás kizárólagos forgalmazói megbízások esetében. |
| --- | --- |

(130)

| (131) | A vevői erő a vevői oldalon is erősítheti az összejátszás kockázatát, ha a kizárólagos forgalmazási feltételeket olyan fontos vevők kötik ki egy vagy több szállító tekintetében, akik esetleg különböző területeken helyezkednek el. |
| --- | --- |

(131)

| (132) | A piac dinamikájának értékelése fontos, mivel a növekvő kereslet, a változó technológiák és a változó piaci helyzet esetében a kizárólagos forgalmazási rendszerek kedvezőtlen hatásainak valószínűsége kisebb, mint az érett piacokon. |
| --- | --- |

(132)

| (133) | A termék jellege is releváns szempont lehet a kizárólagos forgalmazás lehetséges versenyellenes hatásainak értékelése során. Ezek a hatások kevésbé súlyosak azokban az ágazatokban, ahol az online értékesítés elterjedtebb, mivel az online értékesítés segítheti az olyan forgalmazóktól történő beszerzést, amelyek kívül esnek a kizárólagos területen vagy a kizárólagos ügyfélcsoporton. |
| --- | --- |

(133)

| (134) | Fontos a kereskedelem szintje, mivel a lehetséges negatív hatások eltérőek a nagykereskedelmi és a kiskereskedelmi szinteken. A kizárólagos forgalmazást főként a végső áruk vagy szolgáltatások értékesítése terén alkalmazzák. A márkán belüli verseny csökkenése különösen valószínű a kiskereskedelmi szinten akkor, ha a kizárólagos terüket nagy kiterjedésű, például abban az esetben, ha a fogyasztók számára kevés lehetőség áll rendelkezésre arra, hogy választhassanak a magas árat/magas szintű szolgáltatást és az alacsony árat/alacsony szintű szolgáltatást kínáló forgalmazók között egy vezető márka vonatkozásában. |
| --- | --- |

(134)

| (135) | Az a gyártó, amely egy nagykereskedőt kizárólagos forgalmazójának választ, ezt általában egy nagyobb területre – például egy tagállam egészére – vonatkozóan teszi meg. Amíg a nagykereskedő korlátozás nélkül eladhatja a termékeket az értékesítési piacokon működő kiskereskedőknek, addig nem valószínű, hogy érzékelhető versenyellenes hatások jelentkeznének. A márkán belüli versenyt érintő esetleges csökkenést a nagykereskedelem szintjén könnyen ellensúlyozhatja a logisztikából és a promócióból adódó hatékonyságnövekedés, különösen akkor, ha a gyártó székhelye más tagállamban van. Azonban a többmárkás kizárólagos forgalmazás a márkák közti verseny vonatkozásában nagyobb kockázatot jelent a nagykereskedelem szintjén, mint a kiskereskedelem szintjén. Ha egyetlen nagykereskedő jelentős számú szállító kizárólagos forgalmazójává válik, akkor nemcsak annak kockázata áll fenn, hogy csökken az érintett márkák közti verseny, hanem megnő a nagykereskedelmi szintű kizárás kockázata is. |
| --- | --- |

(135)

| (136) | A Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének értelmében véve versenykorlátozó kizárólagos forgalmazási rendszerek mindazonáltal eredményezhetnek olyan hatékonyságnövekedést, amely megfelel a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételeknek. A kizárólagosság szükséges lehet például ahhoz, hogy a forgalmazók ösztönzést kapjanak arra, hogy hajtsanak végre beruházásokat a szállító márkájának fejlesztése vagy a keresletet növelő szolgáltatások nyújtása terén. Az (EU) 2022/720 rendelet hatályán kívül minél több kizárólagos forgalmazót jelölnek ki egy adott területre, annál kisebb a valószínűsége annak, hogy megfelelő mértékben ösztönözve lesznek arra, hogy beruházzanak a szállító termékeinek promóciójába és a szállító márkájának fejlesztésébe, mivel a területen osztozó többi kizárólagos forgalmazó adott esetben potyázás formájában élvezheti e beruházások előnyeit. |
| --- | --- |

(136)

| (137) | A termék jellege a hatékonyságnövekedés értékelése szempontjából releváns tényező. Az objektív hatékonyságnövekedés valószínűbb az új termékek esetében, az összetett termékek esetében, illetve azon termékek esetében, amelyeknek minősége nehezen megítélhető a fogyasztás előtt (úgynevezett tapasztalati termékek), illetve a fogyasztás után is nehezen ítélhető meg (úgynevezett bizalmi termékek). Ezen túlmenően a kizárólagos forgalmazás – a szállítás és a forgalmazás terén elért méretgazdaságosságnak köszönhetően – logisztikai költségek megtakarítását is eredményezheti. A kizárólagos forgalmazás és a márkakényszer összekapcsolása erősítheti a kizárólagos forgalmazónak azt az érdekét, hogy tevékenységét egy adott márkára összpontosítsa. |
| --- | --- |

(137)

| (138) | A (125)–(137) bekezdésben említett tényezők továbbra is relevánsak azon kizárólagos forgalmazási rendszerek értékelése szempontjából, amelyek keretében a szállító egy ügyfélcsoportot kizárólagosan egy vagy több vevő részére jelöl ki. Az ilyen típusú kizárólagos forgalmazási rendszer értékelése során figyelembe kell venni a (139)–(140) bekezdésben említett további tényezőket is. |
| --- | --- |

(138)

| (139) | A terület kizárólagos kijelöléséhez hasonlóan az ügyfélcsoport kizárólagos kijelölése is általában megnehezíti a vevők arbitrázsát. Ráadásul, mivel minden szerződéses forgalmazónak megvan a saját fogyasztói csoportja, az ilyen csoportokba nem tartozó vevők számára nehézséget okozhat a forgalmazó termékeinek beszerzése. Következésképpen az ilyen vevők arbitrázsa csökken. |
| --- | --- |

(139)

| (140) | A hatékonyságnövekedésnek a (136) bekezdésben említett típusai mellett a kizárólagos ügyfélkijelölés akkor is növelheti a hatékonyságot, ha a forgalmazóknak be kell fektetniük a hozzájuk rendelt kizárólagos ügyfélcsoport igényeihez való alkalmazkodáshoz szükséges különleges berendezésekbe, készségekbe vagy know-how-ba, vagy ha ezek a beruházások méretgazdaságosságot vagy nagyobb logisztikai mozgásteret eredményeznek (82). E beruházások értékcsökkenési időszaka jelzi azt az időtartamot, amely alatt indokolt lehet a kizárólagos ügyfélkijelölés. A kizárólagos ügyfélkijelölés indokoltsága általában az új vagy összetett termékek, valamint az egyes ügyfelek igényeihez igazítandó termékek esetében a legmegalapozottabb. Az azonosítható differenciált igények általában inkább a köztes termékek esetében jelentkeznek, vagyis olyan termékek esetében, amelyeket különféle szakmai vevők részére értékesítenek. Ezzel szemben az nem valószínű, hogy a végső fogyasztók kijelölése hatékonyságnövekedést eredményezne. |
| --- | --- |

(140)

| (141) | Példa többmárkás kizárólagos forgalmazásra egy oligopolisztikus piacon:





  Egy végtermék nemzeti piacán négy piacvezető működik, mindegyikük piaci részesedése 20 % körüli. Ez a négy piacvezető termékeit kizárólagos forgalmazókon keresztül értékesíti kiskereskedelmi szinten. A kiskereskedők kizárólagos területtel rendelkeznek, amely megegyezik azzal a várossal vagy városrésszel, ahol működnek. A legtöbb területen a négy piacvezető ugyanazokat a kizárólagos forgalmazókat bízta meg („többmárkás forgalmazói minőség”), amelyek gyakran a városközpontban helyezkednek el és meglehetősen termékspecifikus üzletek. A nemzeti piac fennmaradó 20 %-án kis helyi gyártók osztoznak, amelyek közül a legnagyobb 5 %-os részesedéssel rendelkezik a nemzeti piacon. Ezek a helyi gyártók általában más kiskereskedőkön keresztül értékesítik termékeiket, főként azért, mert a négy legnagyobb gyártó kizárólagos forgalmazói általában nem mutatnak érdeklődést a kevésbé ismert és olcsóbb márkák forgalmazása iránt. A piacon erős a márka- és termékdifferenciálódás. A négy piacvezető nagy országos reklámkampányokat folytat és erős márkaarculattal rendelkezik, míg a kisebb gyártók nem reklámozzák termékeiket országos szinten. A piac érettnek mondható, a kereslet stabil, nincs jelentős termék- és technológiai innováció. A termék viszonylag egyszerű.
  Egy ilyen oligopolisztikus piacon fennáll a négy piacvezető közötti összejátszás kockázata. Ezt a kockázatot növeli a többmárkás forgalmazás. A márkán belüli versenyt korlátozza a területi kizárólagosság. Kiskereskedelmi szinten korlátozott a négy vezető márka közötti verseny, hiszen minden területen egy-egy kiskereskedő határozza meg mind a négy márka árát. A többmárkás forgalmazási helyzet azzal jár, hogy ha az egyik gyártó csökkenti a márkája árát, akkor a kiskereskedőnek nincs késztetése arra, hogy ezt az árcsökkentést továbbítsa a fogyasztó felé, mivel ezzel csökkentené a másik márkák értékesítését és az azokból származó nyereségét. Következésképpen a gyártóknak kevésbé áll érdekükben, hogy árversenybe lépjenek egymással. A márkák közti árverseny főként a kisebb gyártók által értékesített, gyenge márkaarculattal rendelkező áruk tekintetében létezik. A (közös) kizárólagos forgalmazók esetleges hatékonyságnövekedésével való érvelés csak korlátozott lehet, mivel a termék aránylag egyszerű, a viszonteladás nem igényel különös beruházást vagy oktatást, a reklámozást pedig főként a gyártók végzik.
  Bár mindegyik piacvezető piaci részesedése a küszöbérték alatt van, előfordulhat, hogy nem teljesülnek a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételek, és szükség lehet a csoportmentesség visszavonására azon forgalmazókkal kötött megállapodások esetében, amelyek piaci részesedése 30 % alatt van a beszerzési piacon. |
| --- | --- |

(141)

Egy végtermék nemzeti piacán négy piacvezető működik, mindegyikük piaci részesedése 20 % körüli. Ez a négy piacvezető termékeit kizárólagos forgalmazókon keresztül értékesíti kiskereskedelmi szinten. A kiskereskedők kizárólagos területtel rendelkeznek, amely megegyezik azzal a várossal vagy városrésszel, ahol működnek. A legtöbb területen a négy piacvezető ugyanazokat a kizárólagos forgalmazókat bízta meg („többmárkás forgalmazói minőség”), amelyek gyakran a városközpontban helyezkednek el és meglehetősen termékspecifikus üzletek. A nemzeti piac fennmaradó 20 %-án kis helyi gyártók osztoznak, amelyek közül a legnagyobb 5 %-os részesedéssel rendelkezik a nemzeti piacon. Ezek a helyi gyártók általában más kiskereskedőkön keresztül értékesítik termékeiket, főként azért, mert a négy legnagyobb gyártó kizárólagos forgalmazói általában nem mutatnak érdeklődést a kevésbé ismert és olcsóbb márkák forgalmazása iránt. A piacon erős a márka- és termékdifferenciálódás. A négy piacvezető nagy országos reklámkampányokat folytat és erős márkaarculattal rendelkezik, míg a kisebb gyártók nem reklámozzák termékeiket országos szinten. A piac érettnek mondható, a kereslet stabil, nincs jelentős termék- és technológiai innováció. A termék viszonylag egyszerű.

Egy ilyen oligopolisztikus piacon fennáll a négy piacvezető közötti összejátszás kockázata. Ezt a kockázatot növeli a többmárkás forgalmazás. A márkán belüli versenyt korlátozza a területi kizárólagosság. Kiskereskedelmi szinten korlátozott a négy vezető márka közötti verseny, hiszen minden területen egy-egy kiskereskedő határozza meg mind a négy márka árát. A többmárkás forgalmazási helyzet azzal jár, hogy ha az egyik gyártó csökkenti a márkája árát, akkor a kiskereskedőnek nincs késztetése arra, hogy ezt az árcsökkentést továbbítsa a fogyasztó felé, mivel ezzel csökkentené a másik márkák értékesítését és az azokból származó nyereségét. Következésképpen a gyártóknak kevésbé áll érdekükben, hogy árversenybe lépjenek egymással. A márkák közti árverseny főként a kisebb gyártók által értékesített, gyenge márkaarculattal rendelkező áruk tekintetében létezik. A (közös) kizárólagos forgalmazók esetleges hatékonyságnövekedésével való érvelés csak korlátozott lehet, mivel a termék aránylag egyszerű, a viszonteladás nem igényel különös beruházást vagy oktatást, a reklámozást pedig főként a gyártók végzik.

Bár mindegyik piacvezető piaci részesedése a küszöbérték alatt van, előfordulhat, hogy nem teljesülnek a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételek, és szükség lehet a csoportmentesség visszavonására azon forgalmazókkal kötött megállapodások esetében, amelyek piaci részesedése 30 % alatt van a beszerzési piacon.

| (142) | Példa a kizárólagos ügyfélkijelölésre:





  Egy vállalkozás kifejlesztett egy bonyolult szórófejes tűzoltó berendezést. A vállalkozásnak jelenleg 40 %-os a piaci részesedése a szórófejes tűzoltó berendezések piacán. Amikor elkezdte értékesíteni ezt a bonyolult tűzoltó berendezést, 20 % volt a piaci részesedése egy régebbi termékkel. Az új típusú tűzoltó berendezés telepítése függ attól, hogy milyen típusú épületben szerelik fel, valamint függ az épület rendeltetésétől (például iroda, vegyi üzem vagy kórház). A vállalkozás több forgalmazót bízott meg a bonyolult tűzoltó berendezés értékesítésével és beszerelésével. Minden forgalmazónak ki kellett képeznie a dolgozóit a bonyolult tűzoltó berendezés egyes ügyfélcsoportoknál történő beszerelése általános és különös követelményeinek ismeretére. A forgalmazók specializálódásának biztosítására a vállalkozás minden forgalmazó számára kijelölt egy kizárólagos ügyfélcsoportot, és megtiltotta, hogy aktív értékesítéseket végezzenek egymás kizárólagos ügyfélcsoportjaiban. Öt év elteltével minden kizárólagos forgalmazó jogosult lesz arra, hogy minden ügyfélcsoport irányában folytasson aktív értékesítést, így megszűnik a kizárólagos ügyfélkijelölés rendszere. Ekkor a szállító is értékesíthet majd új forgalmazóknak. A piac meglehetősen dinamikus, két új piacralépővel és számos technikai fejlesztéssel. A versenytársak, amelyek piaci részesedése 5 % és 25 % között mozog, szintén fejlesztik termékeiket.
  Mivel a kizárólagosság korlátozott időtartamú, valamint elősegíti azt, hogy a forgalmazók beruházásai megtérüljenek, és kezdetben értékesítéseiket egy meghatározott ügyfélcsoportra összpontosítsák annak érdekében, hogy beletanuljanak a szakmába, valamint tekintettel arra, hogy az esetleges versenyellenes hatások korlátozottnak tűnnek a dinamikus piacon, a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételek feltehetően teljesülnek. |
| --- | --- |

(142)

Egy vállalkozás kifejlesztett egy bonyolult szórófejes tűzoltó berendezést. A vállalkozásnak jelenleg 40 %-os a piaci részesedése a szórófejes tűzoltó berendezések piacán. Amikor elkezdte értékesíteni ezt a bonyolult tűzoltó berendezést, 20 % volt a piaci részesedése egy régebbi termékkel. Az új típusú tűzoltó berendezés telepítése függ attól, hogy milyen típusú épületben szerelik fel, valamint függ az épület rendeltetésétől (például iroda, vegyi üzem vagy kórház). A vállalkozás több forgalmazót bízott meg a bonyolult tűzoltó berendezés értékesítésével és beszerelésével. Minden forgalmazónak ki kellett képeznie a dolgozóit a bonyolult tűzoltó berendezés egyes ügyfélcsoportoknál történő beszerelése általános és különös követelményeinek ismeretére. A forgalmazók specializálódásának biztosítására a vállalkozás minden forgalmazó számára kijelölt egy kizárólagos ügyfélcsoportot, és megtiltotta, hogy aktív értékesítéseket végezzenek egymás kizárólagos ügyfélcsoportjaiban. Öt év elteltével minden kizárólagos forgalmazó jogosult lesz arra, hogy minden ügyfélcsoport irányában folytasson aktív értékesítést, így megszűnik a kizárólagos ügyfélkijelölés rendszere. Ekkor a szállító is értékesíthet majd új forgalmazóknak. A piac meglehetősen dinamikus, két új piacralépővel és számos technikai fejlesztéssel. A versenytársak, amelyek piaci részesedése 5 % és 25 % között mozog, szintén fejlesztik termékeiket.

Mivel a kizárólagosság korlátozott időtartamú, valamint elősegíti azt, hogy a forgalmazók beruházásai megtérüljenek, és kezdetben értékesítéseiket egy meghatározott ügyfélcsoportra összpontosítsák annak érdekében, hogy beletanuljanak a szakmába, valamint tekintettel arra, hogy az esetleges versenyellenes hatások korlátozottnak tűnnek a dinamikus piacon, a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételek feltehetően teljesülnek.

4.6.2.   Szelektív forgalmazási rendszerek

4.6.2.1.   A szelektív forgalmazási rendszerek meghatározása

| (143) | Az (EU) 2022/720 rendelet 1. cikke (1) bekezdésének g) pontjában található fogalommeghatározás szerint a szelektív forgalmazási rendszerben a szállító vállalja, hogy a szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat, akár közvetlenül, akár közvetve, csak meghatározott kritériumok alapján kiválasztott forgalmazóknak adja el. Ezek a forgalmazók vállalják, hogy az ilyen árukat vagy szolgáltatásokat nem szerződéses forgalmazók számára nem értékesítik a szállító által e rendszer működtetésére meghatározott területen. |
| --- | --- |

(143)

| (144) | A forgalmazó minőségi és/vagy mennyiségi kritériumok alapján választhatja ki a forgalmazókat. A mennyiségi kritériumok közvetlenül korlátozzák a forgalmazók számát, például meghatározott számú forgalmazó előírásával. A minőségi kritériumok közvetve korlátozzák a forgalmazók számát azáltal, hogy olyan feltételeket írnak elő – például az értékesítendő termékskálára, az értékesítő személyzet képzésére, az értékesítési helyen nyújtandó szolgáltatásra, a termékek reklámozására vagy a termékelhelyezésre vonatkozóan – amelyeket az összes forgalmazó nem tud teljesíteni. A minőségi kritériumok vonatkozhatnak a fenntarthatósági célkitűzések elérésére, például az éghajlatváltozással, a környezetvédelemmel vagy a természeti erőforrások használatának korlátozásával összefüggésben. A szállítók például megkövetelhetik a forgalmazóktól, hogy biztosítsanak újratöltési szolgáltatásokat vagy újrafeldolgozási lehetőségeket az üzleteikben, vagy gondoskodjanak arról, hogy az árukat fenntartható módon – például gépjárművek helyett teherszállító kerékpárokkal – szállítsák ki. |
| --- | --- |

(144)

| (145) | A szelektív forgalmazási rendszerek a kizárólagos forgalmazási rendszerekhez hasonlítanak annyiban, hogy korlátozzák a szerződéses forgalmazók számát és a viszonteladás további lehetőségeit. A két forgalmazási rendszer közötti fő különbség a forgalmazónak nyújtott védelem jellegében mutatkozik meg. A kizárólagos forgalmazási rendszerben a forgalmazó védelmet élvez a kizárólagos területére kívülről irányuló aktív értékesítéssel szemben, míg a szelektív forgalmazási rendszer a nem szerződéses forgalmazók aktív és passzív értékesítéseivel szemben védi. |
| --- | --- |

(145)

4.6.2.2.   A Szerződés 101. cikkének alkalmazása a szelektív forgalmazási rendszerekre

| (146) | A szelektív forgalmazási rendszerek versenyt érintő lehetséges kockázatai közé tartozik a márkán belüli verseny enyhítése, valamint – különösen halmozott hatás esetén – a forgalmazók bizonyos típusainak kizárása, a verseny enyhítése, továbbá a forgalmazók vagy vevők közötti összejátszás megkönnyítése a vevők számának korlátozásával. |
| --- | --- |

(146)

| (147) | Annak értékeléséhez, hogy egy szelektív forgalmazási rendszer összeegyeztethető-e a Szerződés 101. cikkével, először is meg kell határozni, hogy a rendszer a 101. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozik-e. Ennek érdekében különbséget kell tenni a tisztán minőségi szelektív forgalmazás és a mennyiségi szelektív forgalmazás között. |
| --- | --- |

(147)

| (148) | Amennyiben az Európai Unió Bírósága által a Metro ügyben hozott ítéletben (83) meghatározott három feltétel (a továbbiakban: Metro-kritériumok) teljesül, a tisztán minőségi szelektív forgalmazás kívül eshet a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatályán. Ennek az az oka, hogy a márkán belüli verseny szelektív forgalmazással összefüggő korlátozását feltételezhetően ellensúlyozza a márkák közti minőségi verseny javulása (84). |
| --- | --- |

(148)

| (149) | A három Metro-kritérium a következőképpen foglalható össze: először: a szóban forgó áruk vagy szolgáltatások jellegének szükségessé kell tennie a szelektív forgalmazási rendszert. Ez azt jelenti, hogy egy ilyen rendszernek az érintett termék jellegére tekintettel a minőség megőrzését és helyes használat biztosítását szolgáló jogos követelménynek kell lennie. A szelektív forgalmazási rendszer alkalmazása például jogszerű lehet kiváló minőségű vagy csúcstechnológiát alkalmazó termékek (85) vagy luxustermékek (86) esetében. Az ilyen áruk minősége nemcsak anyagi jellemzőikből, hanem a hozzájuk kapcsolódó luxusérzetből is származhat. Ezért az áruk minőségének megőrzése érdekében szükség lehet olyan szelektív forgalmazási rendszer kialakítására, amelynek célja az áruk olyan megjelenítésének biztosítása, amely hozzájárul e luxusérzet fenntartásához (87). Másodszor: a viszonteladókat olyan minőségi objektív kritériumok alapján kell kiválasztani, amelyek egységesen vonatkoznak minden lehetséges viszonteladóra és alkalmazásuk módja nem diszkriminatív. Harmadszor: az alkalmazott kiválasztási kritériumoknak nem szabad túllépniük a szükséges mértéken (88). |
| --- | --- |

(149)

| (150) | Annak megítélése, hogy teljesülnek-e a Metro-kritériumok, nemcsak a szóban forgó szelektív forgalmazási megállapodás átfogó értékelésére van szükség, hanem a megállapodás minden egyes potenciálisan korlátozó kikötésének külön-külön elvégzett elemzésére is (89). Ez magában foglalja mindenekelőtt annak értékelését, hogy a szóban forgó korlátozó kikötés a szelektív forgalmazási rendszer céljának fényében megfelelő-e, és hogy túllépi-e azt a mértéket, amely e cél eléréséhez szükséges (90). A különösen súlyos korlátozások nem felelnek meg ezen az arányossági teszten. Ezzel szemben például arányos lehet, ha a luxustermékek szállítója megtiltja szerződéses forgalmazóinak az online piacterek használatát, amennyiben ez közvetve nem akadályozza meg, hogy a szerződéses forgalmazó hatékonyan használja az internetet az áruk meghatározott területek vagy vevők részére történő értékesítése céljából (91). Az online piacterek használatára vonatkozó ilyen tilalom nem korlátozná az olyan konkrét területekre irányuló vagy konkrét ügyfelek részére történő értékesítést, amelynek keretében a szerződéses forgalmazó továbbra is szabadon üzemeltetheti saját online boltját, és online reklámozhat annak érdekében, hogy felhívja a figyelmet az online tevékenységeire és potenciális vevőket vonzzon (92). Ha ezek a körülmények állnak fenn, a korlátozó kikötés (amennyiben arányos) nem tartozik a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá, és nincs szükség további vizsgálatra. |
| --- | --- |

(150)

| (151) | A minőségi és/vagy mennyiségi szelektív forgalmazási megállapodások – tekintet nélkül arra, hogy megfelelnek-e a Metro-kritériumoknak – részesülhetnek az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikke (1) bekezdésében biztosított mentességből, feltéve, hogy sem a szállító, sem a vevő piaci részesedése nem haladja meg a 30 %-ot és hogy a megállapodás nem tartalmaz különösen súlyos korlátozást (93). A mentesség által nyújtott kedvezmény nem vész el, ha a szelektív forgalmazást más, különösen súlyosnak nem minősülő vertikális korlátozásokkal – például az (EU) 2022/720 rendelet 1. cikke (1) bekezdésének f) pontjában meghatározott versenytilalmi kötelezettséggel – kapcsolják össze. A rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentesség az érintett termék és a kiválasztási kritériumok jellegére tekintet nélkül érvényes. Ezen túlmenően a szállító nem köteles közzétenni a kiválasztási kritériumokat (94). |
| --- | --- |

(151)

| (152) | Ha egy konkrét esetben a csoportmentességben részesülő szelektív forgalmazási megállapodás szállítói vagy forgalmazói szinten érzékelhetően korlátozza a versenyt, és nem eredményez a korlátozás hatásait ellensúlyozó hatékonyságnövekedést – például azért, mert a kiválasztási kritériumok nem kapcsolódnak a termék jellemzőihez vagy nem szükségesek a termék forgalmazásának javításához – a csoportmentesség visszavonható. |
| --- | --- |

(152)

4.6.2.3.   Iránymutatás a szelektív forgalmazási megállapodások egyedi értékeléséről

| (153) | Az (EU) 2022/720 rendelet alkalmazási körén kívül, a szállító és versenytársai piaci helyzete központi fontosságú a lehetséges versenyellenes hatások értékelése szempontjából, mivel a márkán belüli verseny csökkenése elvben csak akkor jelenthet problémát, ha a márkák közti verseny korlátozott (95). Minél erősebb a szállító pozíciója (különösen, ha meghaladja a 30 %-os küszöböt), annál nagyobb a kockázat, amely márkán belüli verseny fokozottabb mértékű visszaeséséből ered. Az azonos érintett piacon jelen lévő szelektív forgalmazási hálózatok száma szintén fontos szempont. Ha a szelektív forgalmazást csak egy szállító alkalmazza, akkor a mennyiségi szelektív forgalmazás általában nem jár versenyellenes hatásokkal. A gyakorlatban azonban egy adott piacon gyakran több szállító is alkalmaz szelektív forgalmazást (halmozott hatás). |
| --- | --- |

(153)

| (154) | Halmozott hatás esetén figyelembe kell venni a szelektív forgalmazást alkalmazó szállítók piaci helyzetét: amikor egy piacon a vezető szállítók többsége szelektív forgalmazást alkalmaz, bizonyos típusú forgalmazók (például az árengedményeket kínáló forgalmazók) kizárására kerülhet sor. A hatékonyabb forgalmazók kizárásának kockázata mindig nagyobb a szelektív forgalmazás esetén, mint a kizárólagos forgalmazásban, mivel a szelektív forgalmazási rendszerben korlátozott a nem szerződéses forgalmazók részére történő értékesítés. E korlátozás arra szolgál, hogy a szelektív forgalmazási rendszerek zárt jellegűek legyenek, ahol csak a kritériumoknak megfelelő szerződéses forgalmazók férhetnek hozzá a termékhez, ami a nem szerződéses forgalmazók számára lehetetlenné teszi a beszerzést. Ennek következtében a szelektív forgalmazás különösen alkalmas arra, hogy kiszűrje a gyártó, illetve a szerződéses forgalmazók árrésére nyomást gyakorló árengedményt adó piaci szereplőket, akár offline, akár kizárólag interneten keresztül forgalmazó szereplőkről van szó. Az ilyen forgalmazási módok kizárása csökkenti a fogyasztók lehetőségét az ezen módokból származó olyan előnyök kiaknázása tekintetében, mint például az alacsonyabb árak, a nagyobb átláthatóság és a termékhez való jobb hozzáférés, függetlenül attól, hogy a kizárás a szelektív forgalmazás halmozott alkalmazásának vagy egy 30 %-osnál nagyobb piaci részesedéssel rendelkező szállító általi alkalmazásnak a következménye. |
| --- | --- |

(154)

| (155) | Amennyiben az egyedi szelektív forgalmazási hálózatok az (EU) 2022/720 rendelet által biztosított mentességben részesülnek, mérlegelni lehet a csoportmentesség visszavonását vagy az (EU) 2022/720 rendelet alkalmazásának mellőzését, amennyiben e hálózatoknak halmozott versenyellenes hatásai vannak. Nem valószínű viszont, hogy ilyen halmozott versenyellenes hatások jelentkeznek, ha a szelektív forgalmazás által lefedett piaci részesedés nem haladja meg az 50 %-ot. Szintén nem valószínű, hogy versenyjogi aggályok merülnének fel az olyan esetekben, ahol a piac lefedettsége meghaladja az 50 %-ot, de az öt legnagyobb szállító összesített piaci részesedése nem lépi túl az 50 %-ot. Ha az öt legnagyobb szállító részesedése és a szelektív forgalmazás által lefedett piaci részesedés egyaránt meghaladja az 50 %-ot, akkor az értékelés attól függhet, hogy az öt legnagyobb szállító mindegyike alkalmaz-e szelektív forgalmazást. Minél erősebb a szelektív forgalmazást nem alkalmazó versenytársak piaci helyzete, annál kisebb a többi forgalmazó kizárásának veszélye. Versenyjogi aggályok merülhetnek fel, ha mind az öt legnagyobb szállító szelektív forgalmazást alkalmaz. Valószínűleg ilyen lenne különösen az a helyzet, ahol a legnagyobb szállítók által kötött megállapodások a szerződéses forgalmazók számát közvetlenül korlátozó mennyiségi kiválasztási kritériumokat tartalmaznak, vagy ahol egyes forgalmazási módokat kizáró minőségi kritériumokat alkalmaznak, mint például az egy vagy több hagyományos üzlethelyiség fenntartására vagy a különleges szolgáltatások nyújtására vonatkozó követelmény, amely tipikusan csak egy bizonyos forgalmazási forma alkalmazásával teljesíthető. |
| --- | --- |

(155)

| (156) | Általában nem valószínű a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésben foglalt feltételeknek való megfelelés, ha a halmozott hatáshoz hozzájáruló adott szelektív forgalmazási rendszer kizárja a piacról azokat az új forgalmazókat, amelyek képesek a szóban forgó termékek megfelelő értékesítésére – különös tekintettel az árengedményeket kínáló szereplőkre vagy a kizárólag interneten keresztül forgalmazó szereplőkre, amelyek a fogyasztók számára alacsonyabb árakat kínálnak – és ezzel bizonyos meglévő csatornák javára és a végső fogyasztók kárára korlátozza a forgalmazást. A mennyiségi szelektív forgalmazás közvetettebb formái esetében – például tisztán minőségi kritériumok összekapcsolása a forgalmazók arra való kötelezésével, hogy elérjenek egy minimális éves értékesítési szintet – kevésbé valószínű, hogy összességében negatív hatásokkal járjanak, különösen, ha e szóban forgó minimális értékesítési szint nem meghatározó hányada a forgalmazó teljes forgalmának a szóban forgó terméktípus tekintetében, és a korlátozás nem megy túl azon a határon, ami ahhoz szükséges, hogy a szállító számára megtérüljenek a kapcsolatfüggő beruházásai és/vagy méretgazdaságosságot érjen el a forgalmazásban. Az 5 %-ot nem meghaladó piaci részesedéssel rendelkező szállító általában nem tekinthető a halmozott hatáshoz jelentős mértékben hozzájáruló szereplőnek. |
| --- | --- |

(156)

| (157) | A piacra lépés korlátainak főként a nem szerződéses forgalmazók piacról való kizárása esetén van jelentősége. A piacra lépés korlátai jelentősek lehetnek akkor, ha a márkás termékek gyártói szelektív forgalmazást alkalmaznak, mivel a szelektív forgalmazási rendszerből kizárt forgalmazóknak általában időre és jelentős beruházásokra lesz szükségük ahhoz, hogy saját márkákat vezessenek be, vagy más forrásból szerezzenek be versenyképes készleteket. |
| --- | --- |

(157)

| (158) | A vevői erő növelheti a forgalmazók közötti összejátszás kockázatát. Az erős piaci helyzetben lévő forgalmazók arra ösztönözhetik a szállítókat, hogy olyan szelektív kritériumokat alkalmazzanak, amelyek kizárják az új és hatékonyabb forgalmazók piacra jutását. Emiatt a vevői erő érzékelhető hatással lehet a szelektív forgalmazás esetleges versenyellenes hatásainak elemzésére. A hatékonyabb forgalmazók piacról történő kizárása különösen akkor állhat fenn, ha egy erős forgalmazói szervezet határozza meg a szállító számára a kiválasztási kritériumokat azzal a céllal, hogy a forgalmazást csak a szervezet tagjai végezhessék. |
| --- | --- |

(158)

| (159) | Az (EU) 2022/720 rendelet 5. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében a szállító nem írhat elő olyan kötelezettséget a szerződéses forgalmazók számára, amely – közvetve vagy közvetlenül – ahhoz vezet, hogy azok nem értékesíthetik meghatározott versenytárs szállítók márkáit. Ez a rendelkezés az olyan horizontális összejátszások megelőzését célozza, amelyek kizárnak bizonyos márkákat azáltal, hogy létrehozzák a vezető szállítók kiválasztott márkáinak csoportját. Nem valószínű, hogy az ilyen jellegű kötelezettség mentességet kap, ha az öt legnagyobb szállító piaci részesedése 50 % vagy annál magasabb, kivéve, ha az ilyen kötelezettséget előíró szállítók egyike sem tartozik a piac öt legnagyobb szállítója közé. |
| --- | --- |

(159)

| (160) | A más szállítók kizárásával kapcsolatos versenyjogi aggályok általában nem merülnek fel mindaddig, amíg más szállítók nem szembesülnek akadályokkal ugyanazon forgalmazók igénybevétele terén, például abban az esetben, ha a szelektív forgalmazáshoz márkakényszer kapcsolódik. A szerződéses forgalmazók sűrű hálózata, vagy halmozott hatás esetén a szelektív forgalmazás és a versenytilalmi kötelezettség összekapcsolása következtében előállhat a többi forgalmazó kizárásának veszélye. Ebben az esetben a 8.2.1. pontban előírt, a márkakényszerre vonatkozó elveket kell alkalmazni. Még ha nem is kapcsolják össze a szelektív forgalmazást versenytilalmi kötelezettséggel, a versenytárs szállítók piacról való kizárása továbbra is aggályos lehet. Ez az eset áll fenn, ha a vezető szállítók nemcsak tisztán minőségi kiválasztási kritériumokat alkalmaznak, hanem bizonyos további kötelezettségeket írnak elő a kereskedőikre nézve, például minimális polchely fenntartását a termékeik számára, vagy annak biztosítását, hogy termékeiknek a forgalmazó általi értékesítése a forgalmazó teljes üzleti forgalmának legalább egy bizonyos százalékát érje el. Nem valószínű ilyen probléma felmerülése, ha a szelektív forgalmazás által lefedett piaci részesedés nem haladja meg az 50 %-ot, vagy – amennyiben mégis meghaladja – az öt legnagyobb szállító piaci részesedése 50 %-os vagy alacsonyabb. |
| --- | --- |

(160)

| (161) | A piac dinamikájának értékelése fontos, mivel a növekvő kereslet, a változó technológiák és a változó piaci helyzetük esetében a kedvezőtlen hatások valószínűsége kisebb, mint az érett piacokon lenne. |
| --- | --- |

(161)

| (162) | A szelektív forgalmazás akkor lehet hatékony, ha a logisztikai költségek csökkenését eredményezi a szállítás terén elérhető méretgazdaságosság következtében, és ez a termék jellegétől függetlenül bekövetkezhet (lásd a (16) bekezdés (g) pontját). Azonban az ilyen típusú hatékonyságnövekedés általában csak marginálisan jelentkezik a szelektív forgalmazási rendszerekben. A termék jellege fontos annak megítélése szempontjából, hogy a szelektív forgalmazás indokolt-e a forgalmazók közötti potyázás problémájának megoldása szempontjából (lásd a (16) bekezdés b) pontját), illetve a márkaarculat megteremtésének vagy megőrzésének elősegítésének szempontjából (lásd a (16) bekezdés h) pontját). A szelektív forgalmazás (mint a hatékonyságnövekedés e formáinak eléréshez szükséges eszköz) alkalmazása általában nagyobb valószínűséggel indokolt az új termékek esetében, az összetett termékek esetében, illetve azon termékek esetében, amelyeknek minősége nehezen megítélhető a fogyasztás előtt (úgynevezett tapasztalati termékek) vagy a fogyasztás után is nehezen ítélhető meg (úgynevezett bizalmi termékek). A szelektív forgalmazás és a telephelyre vonatkozó kikötés összekapcsolása – amelynek célja a szerződéses forgalmazók védelme a közelében üzletet nyitó szerződéses forgalmazókkal folytatott versennyel szemben – különösen akkor tehet eleget a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételeknek, ha az összekapcsolás nélkülözhetetlen a szerződéses kereskedő lényeges és kapcsolatfüggő beruházásainak védelméhez (lásd a (16) bekezdés e) pontját). A legkevésbé versenyellenes korlátozás alkalmazásának biztosításához azt kell értékelni, hogy ugyanez a hatékonyságnövekedés elérhető-e hasonló áron, például kizárólag szolgáltatási előírások segítségével. |
| --- | --- |

(162)

| (163) | Példa a mennyiségi szelektív forgalmazásra:
  Egy tartós fogyasztási cikk piacán egy márka piacvezető gyártója („A” gyártó) 35 %-os piaci részesedéssel rendelkezik, és termékeit szelektív forgalmazási rendszeren keresztül értékesíti a fogyasztóknak. A rendszerbe történő belépésnek számos feltétele van: képzett személyzetet kell alkalmazni az üzletben és értékesítés előtti szolgáltatásokat kell nyújtani; az üzletben a terméket – és hasonló magas műszaki színvonalú termékeket – egy erre a célra elkülönített részen kell értékesíteni; és az üzlet köteles a szállító modelljeinek széles skáláját értékesíteni és azokat vonzó módon elhelyezni. Ezen túlmenően a rendszerbe történő belépésre jogosult kiskereskedők számát közvetlenül korlátozzák azzal, hogy meghatározzák minden tartományban vagy városi körzetben az egységnyi lakosságszámra jutó kiskereskedők maximális számát. „A” gyártónak hat versenytársa van ezen a piacon. Legnagyobb versenytársai a „B”, „C” és „D” gyártó, amelyek piaci részesedése sorrendben 25 %, 15 % és 10 %. A többi gyártó kisebb piaci részesedéssel rendelkezik. Csak az „A” gyártó alkalmaz szelektív forgalmazást. Az „A” márka szelektív forgalmazói mindig értékesítenek néhány versenytárs márkát is. A versenytárs márkákat viszont széles körben értékesítik az „A” szelektív forgalmazási rendszerébe nem tartozó üzletek is. Többféle forgalmazási csatorna is létezik: a „B” és „C” márkákat például értékesítik a legtöbb olyan üzletben, amelyek „A” szelektív rendszeréhez tartoznak, de más olyan üzletekben is, amelyek magas szintű szolgáltatást nyújtanak, valamint hipermarketekben is. A „D” márkát főként magas szintű szolgáltatást nyújtó üzletekben értékesítik. A piacon meglehetősen gyorsan fejlődik a technológia, és a fő szállítók reklámozással tartják meg termékeik jó minőségének arculatát.
  Ezen a piacon a szelektív forgalmazás 35 %-os részesedést ér el. A márkák közti versenyt nem érinti közvetlenül az „A” szelektív forgalmazási rendszere. Az „A” márka márkán belüli versenye esetleg csökkenhet, de a fogyasztók hozzáférnek az „A” márka minőségi arculatával összemérhető „B” és „C” márka alacsony szintű szolgáltatást és alacsony árat kínáló kiskereskedőihez. Ráadásul nincs kizárva a más márkákat forgalmazó, magas szintű szolgáltatást nyújtó kiskereskedőkhöz való hozzáférés, mivel a kiválasztott forgalmazók szabadon forgalmazhatnak versenytárs márkákat, és az „A” márkát értékesítő kiskereskedők számának mennyiségi korlátozása következtében más, magas szintű szolgáltatást nyújtó kiskereskedők szabadon forgalmazhatnak versenytárs márkákat. Ebben az esetben – tekintettel a szolgáltatási követelményekre és az ezektől feltehetően várható hatékonyságnövekedésre, valamint a márkán belüli versenyre gyakorolt korlátozott hatásra – valószínű, hogy teljesülnek a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételek. |
| --- | --- |

(163)

Egy tartós fogyasztási cikk piacán egy márka piacvezető gyártója („A” gyártó) 35 %-os piaci részesedéssel rendelkezik, és termékeit szelektív forgalmazási rendszeren keresztül értékesíti a fogyasztóknak. A rendszerbe történő belépésnek számos feltétele van: képzett személyzetet kell alkalmazni az üzletben és értékesítés előtti szolgáltatásokat kell nyújtani; az üzletben a terméket – és hasonló magas műszaki színvonalú termékeket – egy erre a célra elkülönített részen kell értékesíteni; és az üzlet köteles a szállító modelljeinek széles skáláját értékesíteni és azokat vonzó módon elhelyezni. Ezen túlmenően a rendszerbe történő belépésre jogosult kiskereskedők számát közvetlenül korlátozzák azzal, hogy meghatározzák minden tartományban vagy városi körzetben az egységnyi lakosságszámra jutó kiskereskedők maximális számát. „A” gyártónak hat versenytársa van ezen a piacon. Legnagyobb versenytársai a „B”, „C” és „D” gyártó, amelyek piaci részesedése sorrendben 25 %, 15 % és 10 %. A többi gyártó kisebb piaci részesedéssel rendelkezik. Csak az „A” gyártó alkalmaz szelektív forgalmazást. Az „A” márka szelektív forgalmazói mindig értékesítenek néhány versenytárs márkát is. A versenytárs márkákat viszont széles körben értékesítik az „A” szelektív forgalmazási rendszerébe nem tartozó üzletek is. Többféle forgalmazási csatorna is létezik: a „B” és „C” márkákat például értékesítik a legtöbb olyan üzletben, amelyek „A” szelektív rendszeréhez tartoznak, de más olyan üzletekben is, amelyek magas szintű szolgáltatást nyújtanak, valamint hipermarketekben is. A „D” márkát főként magas szintű szolgáltatást nyújtó üzletekben értékesítik. A piacon meglehetősen gyorsan fejlődik a technológia, és a fő szállítók reklámozással tartják meg termékeik jó minőségének arculatát.

Ezen a piacon a szelektív forgalmazás 35 %-os részesedést ér el. A márkák közti versenyt nem érinti közvetlenül az „A” szelektív forgalmazási rendszere. Az „A” márka márkán belüli versenye esetleg csökkenhet, de a fogyasztók hozzáférnek az „A” márka minőségi arculatával összemérhető „B” és „C” márka alacsony szintű szolgáltatást és alacsony árat kínáló kiskereskedőihez. Ráadásul nincs kizárva a más márkákat forgalmazó, magas szintű szolgáltatást nyújtó kiskereskedőkhöz való hozzáférés, mivel a kiválasztott forgalmazók szabadon forgalmazhatnak versenytárs márkákat, és az „A” márkát értékesítő kiskereskedők számának mennyiségi korlátozása következtében más, magas szintű szolgáltatást nyújtó kiskereskedők szabadon forgalmazhatnak versenytárs márkákat. Ebben az esetben – tekintettel a szolgáltatási követelményekre és az ezektől feltehetően várható hatékonyságnövekedésre, valamint a márkán belüli versenyre gyakorolt korlátozott hatásra – valószínű, hogy teljesülnek a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételek.

| (164) | Példa a halmozott hatásokkal járó szelektív forgalmazásra:





  Egy bizonyos sportszer piacán hét gyártó található az alábbi piaci részesedésekkel: 25 %, 20 %, 15 %, 15 %, 10 %, 8 % és 7 %. Az öt legnagyobb gyártó termékeit szelektív forgalmazás révén értékesíti, míg a két legkisebb más típusú forgalmazási rendszert használ, ennek következtében a szelektív forgalmazási mód piaci részesedése 85 %. Az összes gyártó egységes kritériumokat alkalmaz a szelektív forgalmazási rendszerekbe való belépésre: a forgalmazók számára előírják egy vagy több fizikai értékesítési pont fenntartását; ezen üzletekben képzett személyzetet kell alkalmazni és értékesítés előtti szolgáltatásokat kell nyújtani; az üzletben lennie kell a termék értékesítése céljára elkülönített területnek; és ennek a területnek a minimális méretét is meghatározzák. Az üzlet köteles továbbá a szóban forgó márka széles skáláját értékesíteni és azokat vonzó módon elhelyezni; az üzletnek vásárlóutcában kell lennie, és az adott árucikktípus a bolt teljes forgalmának legalább 30 %-át kell hogy képviselje. Ugyanazon forgalmazó jellemzően mind az öt márka értékesítésére szerződött. A szelektív forgalmazást nem alkalmazó két gyártó jellemzően kevésbé szakosodott, alacsonyabb szolgáltatási szintű kiskereskedőkön keresztül forgalmaz. A piac mind a kínálati, mind pedig a keresleti oldalon stabil, jellemző a termékek erős differenciáltsága és a márkaarculat fontossága. Az öt piacvezető márkaarculata erős, ezt reklámozással és szponzorálással érik el, míg a két kisebb gyártó stratégiája az, hogy gyengébb márkaarculatú, de olcsóbb termékeket értékesítenek.
  Ezen a piacon az öt vezető márkához való hozzáférést megtagadják az általános árengedményt kínáló forgalmazóktól és azoktól a szereplőktől, amelyek kizárólag interneten keresztül végeznek forgalmazást. Ennek az az oka, hogy a követelmény szerint az ilyen terméknek a forgalmazók tevékenységének legalább 30 %-át kell képviselnie, valamint a termékelhelyezésre és az értékesítés előtti szolgáltatásokra vonatkozó kritérium az árengedményre alapozó kereskedők többségét eleve kizárja a szerződéses forgalmazói hálózatból. Emellett a legalább egy hagyományos üzlethelyiség fenntartásának előírása kizárja a hálózatból azokat a forgalmazókat, amelyek kizárólag interneten keresztül végeznek forgalmazást. Következésképpen a fogyasztóknak nincs más választásuk, mint a magas szintű szolgáltatást magas áron kínáló üzletekben megvásárolni az öt vezető márkát. Ez enyhíti az öt vezető márka tekintetében a márkák közti versenyt. Az, hogy a két legkisebb márka beszerezhető az alacsony szolgáltatási szintet alacsony áron kínáló üzletekben, nem kompenzálja ezt a helyzetet, mert az öt piacvezetőnek sokkal jobb a márkaarculata. A márkák közti versenyt a többmárkás forgalmazói rendszer is korlátozza. Bár van bizonyos szintű márkán belüli verseny, és a forgalmazók száma közvetlenül nem korlátozott, a piacra lépés feltételei eléggé szigorúak ahhoz, hogy az öt vezető márkát minden területen csak kisszámú forgalmazó forgalmazza.
  Az ilyen mennyiségi szelektív forgalmazási rendszerekhez kapcsolódó hatékonyságnövekedés alacsony: a termék nem túlzottan összetett és nem indokol különösen magas szintű szolgáltatást. Hacsak a gyártók nem tudják bizonyítani, hogy a szelektív forgalmazási rendszerükhöz egyértelmű hatékonyságnövekedés kapcsolódik, valószínű, hogy a csoportmentesség jelentette előny visszavonására kerül sor a halmozott versenyellenes hatások miatt, amelyek a fogyasztók részére kisebb választékot és magasabb árakat idéztek elő. |
| --- | --- |

(164)

Egy bizonyos sportszer piacán hét gyártó található az alábbi piaci részesedésekkel: 25 %, 20 %, 15 %, 15 %, 10 %, 8 % és 7 %. Az öt legnagyobb gyártó termékeit szelektív forgalmazás révén értékesíti, míg a két legkisebb más típusú forgalmazási rendszert használ, ennek következtében a szelektív forgalmazási mód piaci részesedése 85 %. Az összes gyártó egységes kritériumokat alkalmaz a szelektív forgalmazási rendszerekbe való belépésre: a forgalmazók számára előírják egy vagy több fizikai értékesítési pont fenntartását; ezen üzletekben képzett személyzetet kell alkalmazni és értékesítés előtti szolgáltatásokat kell nyújtani; az üzletben lennie kell a termék értékesítése céljára elkülönített területnek; és ennek a területnek a minimális méretét is meghatározzák. Az üzlet köteles továbbá a szóban forgó márka széles skáláját értékesíteni és azokat vonzó módon elhelyezni; az üzletnek vásárlóutcában kell lennie, és az adott árucikktípus a bolt teljes forgalmának legalább 30 %-át kell hogy képviselje. Ugyanazon forgalmazó jellemzően mind az öt márka értékesítésére szerződött. A szelektív forgalmazást nem alkalmazó két gyártó jellemzően kevésbé szakosodott, alacsonyabb szolgáltatási szintű kiskereskedőkön keresztül forgalmaz. A piac mind a kínálati, mind pedig a keresleti oldalon stabil, jellemző a termékek erős differenciáltsága és a márkaarculat fontossága. Az öt piacvezető márkaarculata erős, ezt reklámozással és szponzorálással érik el, míg a két kisebb gyártó stratégiája az, hogy gyengébb márkaarculatú, de olcsóbb termékeket értékesítenek.

Ezen a piacon az öt vezető márkához való hozzáférést megtagadják az általános árengedményt kínáló forgalmazóktól és azoktól a szereplőktől, amelyek kizárólag interneten keresztül végeznek forgalmazást. Ennek az az oka, hogy a követelmény szerint az ilyen terméknek a forgalmazók tevékenységének legalább 30 %-át kell képviselnie, valamint a termékelhelyezésre és az értékesítés előtti szolgáltatásokra vonatkozó kritérium az árengedményre alapozó kereskedők többségét eleve kizárja a szerződéses forgalmazói hálózatból. Emellett a legalább egy hagyományos üzlethelyiség fenntartásának előírása kizárja a hálózatból azokat a forgalmazókat, amelyek kizárólag interneten keresztül végeznek forgalmazást. Következésképpen a fogyasztóknak nincs más választásuk, mint a magas szintű szolgáltatást magas áron kínáló üzletekben megvásárolni az öt vezető márkát. Ez enyhíti az öt vezető márka tekintetében a márkák közti versenyt. Az, hogy a két legkisebb márka beszerezhető az alacsony szolgáltatási szintet alacsony áron kínáló üzletekben, nem kompenzálja ezt a helyzetet, mert az öt piacvezetőnek sokkal jobb a márkaarculata. A márkák közti versenyt a többmárkás forgalmazói rendszer is korlátozza. Bár van bizonyos szintű márkán belüli verseny, és a forgalmazók száma közvetlenül nem korlátozott, a piacra lépés feltételei eléggé szigorúak ahhoz, hogy az öt vezető márkát minden területen csak kisszámú forgalmazó forgalmazza.

Az ilyen mennyiségi szelektív forgalmazási rendszerekhez kapcsolódó hatékonyságnövekedés alacsony: a termék nem túlzottan összetett és nem indokol különösen magas szintű szolgáltatást. Hacsak a gyártók nem tudják bizonyítani, hogy a szelektív forgalmazási rendszerükhöz egyértelmű hatékonyságnövekedés kapcsolódik, valószínű, hogy a csoportmentesség jelentette előny visszavonására kerül sor a halmozott versenyellenes hatások miatt, amelyek a fogyasztók részére kisebb választékot és magasabb árakat idéztek elő.

4.6.3.   Franchise

| (165) | A franchise-megállapodások védjegyekkel vagy megjelölésekkel, valamint áruk felhasználására és forgalmazására, illetve szolgáltatásnyújtásra szolgáló know-how-val kapcsolatos szellemitulajdon-jogokra vonatkozó licenciákat tartalmaznak. A szellemitulajdon-jogok licenciába adásán túl a franchise-adó a franchise-vevő részére általában kereskedelmi vagy technikai segítséget is nyújt a megállapodás időtartama alatt. A licencia és a segítségnyújtás elválaszthatatlan elemei a franchise tárgyát képező üzleti módszernek. A franchise-adó részére a franchise-vevő általában franchise-díjat fizet az adott üzleti módszer használatáért. A franchise lehetővé teheti a franchise-adó számára, hogy termékeit – korlátozott mértékű beruházással – egységes hálózaton keresztül forgalmazza. Az üzleti módszer szolgáltatásán felül a franchise-megállapodások általában a forgalmazott termékre vonatkozó különböző vertikális korlátozások kombinációit tartalmazzák, így különösen szelektív forgalmazást és/vagy versenytilalmat. |
| --- | --- |

(165)

| (166) | A franchise (az ipari franchise-megállapodások kivételével) rendelkezik néhány sajátos jellemzővel. Ilyen például az egységes cégnévhasználat, az egységes üzleti módszerek (beleértve a szellemitulajdon-jogok licencbe adását), továbbá a jogdíjak kifizetése a biztosított előnyök fejében. E sajátosságokra tekintettel az ilyen franchise-rendszerek működéséhez feltétlenül szükséges rendelkezések a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatályán kívül esőnek tekinthetők. Ez például azokat a korlátozásokat érinti, amelyek megakadályozzák, hogy a franchise-vevő a franchise-adó által nyújtott know-how-t és támogatást a franchise-adó versenytársainak javára használja fel (96), továbbá az olyan versenytilalmi kötelezettségekre vonatkozik, amelyek a franchise-vevő által megvásárolt áruk vagy szolgáltatások tekintetében a franchise-hálózat közös identitásának és hírnevének megőrzéséhez szükségesek. Az utóbbi esetben a versenytilalmi kötelezettség időtartamának nincs jelentősége, amennyiben haladja meg a franchise-megállapodás időtartamát. |
| --- | --- |

(166)

| (167) | A franchise-megállapodások akkor részesülhetnek az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentességben, ha sem a szállító, sem a vevő piaci részesedése nem haladja meg a 30 %-ot. A piaci részesedéseknek a franchise vonatkozásában történő kiszámításáról szóló konkrét iránymutatás a (174) bekezdésben található. A szellemitulajdon-jogok franchise-megállapodásokban található licenciába adását a (71)–(87) bekezdés részletezi. A franchise-megállapodásokban foglalt vertikális korlátozások értékelésére az adott franchise-megállapodás jellegéhez legszorosabban kapcsolódó forgalmazási rendszerre alkalmazandó szabályok felhasználásával kerül sor. Például a szelektív forgalmazásra vonatkozó elvek alapján kell értékelni az olyan franchise-megállapodásokat, amelyek zárt hálózatokat hoznak létre, ahol a franchise-vevőknek tilos a nem franchise-vevők részére értékesíteni). Ezzel szemben a kizárólagos forgalmazásra vonatkozó elvek alapján kell értékelni az olyan franchise-megállapodásokat, amelyek nem hoznak létre zárt hálózatokat, azonban területi kizárólagosságot adnak, továbbá védelmet biztosítanak a többi franchise-vevő általi aktív értékesítésekkel szemben. |
| --- | --- |

(167)

| (168) | Az (EU) 2022/720 rendelet hatálya alá nem tartozó megállapodások esetében a Szerződés 101. cikke értelmében egyedi értékelésre van szükség. Ennek az értékelésnek tekintettel kell lennie arra, hogy minél fontosabb a know-how átadása, annál valószínűbb, hogy a vertikális korlátozások hatékonyságnövekedést eredményeznek és/vagy nélkülözhetetlenek a know-how védelméhez, valamint az, hogy eleget tesznek a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételeknek. |
| --- | --- |

(168)

| (169) | Példa a franchise-ra:





  Egy gyártó új módszert fejlesztett ki a bonbonok eladására, ahol az úgynevezett „kedvenc boltokban” („fun shop”) a bonbonokat a vevő kérése alapján színezik. A bonbonok gyártója kifejlesztette a bonbonok színezésére alkalmas gépeket is, továbbá a színező folyadékokat is előállítja. A folyadék minősége és frissessége alapvető fontosságú a jó bonbonok készítéséhez. A gyártó sikeresen forgalmazta bonbonjait néhány saját kiskereskedelmi üzletében, amelyek mindegyike ugyanazon márkanév alatt és egységes „fun”-arculattal működött (például az üzletek közös stílusa, közös reklámozás stb.). Az értékesítések növelése érdekében a bonbongyártó franchise-rendszert vezetett be. A termékek egységes minőségének és a boltok egységes arculatának biztosítása érdekében a franchise-vevők kötelesek a gyártótól megvenni a bonbonokat, a folyadékot és a színezőgépet, ugyanazon arculat és márkanév alatt működni, franchise-díjat fizetni, hozzájárulni a közös reklámozáshoz, és titokban tartani a franchise-adó által készített működési kézikönyv tartalmát. Ezenkívül a franchise-vevők csak a megállapodás szerinti üzlethelyiségben árusíthatnak, továbbá csak végső fogyasztóknak vagy a többi franchise-vevőnek adhatnak el. Boltjaikban nem forgalmazhatnak más bonbonokat. A franchise-adó vállalja, hogy nem jelöl ki másik franchise-vevőt, és ő maga sem üzemeltet kiskereskedelmi üzletet az adott szerződéses területen. A franchise-adó arra is köteles, hogy korszerűsítse és fejlessze a termékeit, az üzlet külső képét, valamint a működési kézikönyvet, és ezeket a fejlesztéseket az összes franchise-vevő részére hozzáférhetővé tegye. A franchise-megállapodásokat 10 éves időtartamra kötik.
  A bonbon-kiskereskedők a bonbonokat az országos piacon szerzik be, olyan nemzeti gyártóktól, amelyek a nemzeti ízlést kielégítik, illetve olyan nagykereskedőktől, akik a nemzeti gyártók termékeinek értékesítése mellett külföldi gyártóktól is hoznak be bonbont. Ezen a piacon a franchise-adó termékei több olyan nemzeti és nemzetközi bonbonmárkákkal versengenek, amelyek közül némelyeket nagy, széles termékskálával rendelkező élelmiszergyártók állítanak elő. Az élelmiszerszínező gépek piacán a franchise-adó piaci részesedése 10 % alatti. A franchise-adó 30 %-os piaci részesedéssel rendelkezik a kiskereskedők részére értékesített bonbonok piacán. A bonbonok forgalmazására sok értékesítési hely áll rendelkezésre: dohányboltok, élelmiszerboltok, kávézók és bonbonszaküzletek.
  A franchise-megállapodásokban foglalt kötelezettségek zöme szükségesnek értékelhető a franchise-hálózathoz kapcsolódó szellemitulajdon-jogok védelme, illetve a közös identitás és jó hírnév fenntartása érdekében, így ezek nem tartoznak a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá. Az értékesítésre vonatkozó korlátozások (vagyis a szerződéses terület és szelektív forgalmazás kijelölése) arra ösztönzik a franchise-vevőket, hogy fektessenek be a franchise-módszerbe és a színezőgép megvásárlásába, valamint járuljanak hozzá a közös identitás fenntartásához, így a márkán belüli versenyt érő veszteség ellensúlyozva van. A versenytilalmi rendelkezés, amely a megállapodás teljes időtartamára kizár más bonbonmárkákat az üzletekből, biztosítja a franchise-adó számára az üzletek megjelenésének egységességét és annak megelőzését, hogy a versenytársai előnyt szerezzenek az ő márkanevéből. Tekintettel arra, hogy a más bonbongyártók részére számos lehetséges értékesítési hely áll rendelkezésre, ez nem vezet komoly mértékű kizáráshoz. Következésképpen a franchise-megállapodások valószínűleg teljesítik a 101. cikk (3) bekezdésében foglalt feltételeket, amennyiben a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(169)

Egy gyártó új módszert fejlesztett ki a bonbonok eladására, ahol az úgynevezett „kedvenc boltokban” („fun shop”) a bonbonokat a vevő kérése alapján színezik. A bonbonok gyártója kifejlesztette a bonbonok színezésére alkalmas gépeket is, továbbá a színező folyadékokat is előállítja. A folyadék minősége és frissessége alapvető fontosságú a jó bonbonok készítéséhez. A gyártó sikeresen forgalmazta bonbonjait néhány saját kiskereskedelmi üzletében, amelyek mindegyike ugyanazon márkanév alatt és egységes „fun”-arculattal működött (például az üzletek közös stílusa, közös reklámozás stb.). Az értékesítések növelése érdekében a bonbongyártó franchise-rendszert vezetett be. A termékek egységes minőségének és a boltok egységes arculatának biztosítása érdekében a franchise-vevők kötelesek a gyártótól megvenni a bonbonokat, a folyadékot és a színezőgépet, ugyanazon arculat és márkanév alatt működni, franchise-díjat fizetni, hozzájárulni a közös reklámozáshoz, és titokban tartani a franchise-adó által készített működési kézikönyv tartalmát. Ezenkívül a franchise-vevők csak a megállapodás szerinti üzlethelyiségben árusíthatnak, továbbá csak végső fogyasztóknak vagy a többi franchise-vevőnek adhatnak el. Boltjaikban nem forgalmazhatnak más bonbonokat. A franchise-adó vállalja, hogy nem jelöl ki másik franchise-vevőt, és ő maga sem üzemeltet kiskereskedelmi üzletet az adott szerződéses területen. A franchise-adó arra is köteles, hogy korszerűsítse és fejlessze a termékeit, az üzlet külső képét, valamint a működési kézikönyvet, és ezeket a fejlesztéseket az összes franchise-vevő részére hozzáférhetővé tegye. A franchise-megállapodásokat 10 éves időtartamra kötik.

A bonbon-kiskereskedők a bonbonokat az országos piacon szerzik be, olyan nemzeti gyártóktól, amelyek a nemzeti ízlést kielégítik, illetve olyan nagykereskedőktől, akik a nemzeti gyártók termékeinek értékesítése mellett külföldi gyártóktól is hoznak be bonbont. Ezen a piacon a franchise-adó termékei több olyan nemzeti és nemzetközi bonbonmárkákkal versengenek, amelyek közül némelyeket nagy, széles termékskálával rendelkező élelmiszergyártók állítanak elő. Az élelmiszerszínező gépek piacán a franchise-adó piaci részesedése 10 % alatti. A franchise-adó 30 %-os piaci részesedéssel rendelkezik a kiskereskedők részére értékesített bonbonok piacán. A bonbonok forgalmazására sok értékesítési hely áll rendelkezésre: dohányboltok, élelmiszerboltok, kávézók és bonbonszaküzletek.

A franchise-megállapodásokban foglalt kötelezettségek zöme szükségesnek értékelhető a franchise-hálózathoz kapcsolódó szellemitulajdon-jogok védelme, illetve a közös identitás és jó hírnév fenntartása érdekében, így ezek nem tartoznak a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá. Az értékesítésre vonatkozó korlátozások (vagyis a szerződéses terület és szelektív forgalmazás kijelölése) arra ösztönzik a franchise-vevőket, hogy fektessenek be a franchise-módszerbe és a színezőgép megvásárlásába, valamint járuljanak hozzá a közös identitás fenntartásához, így a márkán belüli versenyt érő veszteség ellensúlyozva van. A versenytilalmi rendelkezés, amely a megállapodás teljes időtartamára kizár más bonbonmárkákat az üzletekből, biztosítja a franchise-adó számára az üzletek megjelenésének egységességét és annak megelőzését, hogy a versenytársai előnyt szerezzenek az ő márkanevéből. Tekintettel arra, hogy a más bonbongyártók részére számos lehetséges értékesítési hely áll rendelkezésre, ez nem vezet komoly mértékű kizáráshoz. Következésképpen a franchise-megállapodások valószínűleg teljesítik a 101. cikk (3) bekezdésében foglalt feltételeket, amennyiben a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak.

5.   A piac meghatározása és a piaci részesedés kiszámítása

5.1.   A piac meghatározásáról szóló közlemény

| (170) | A piac meghatározásáról szóló közlemény iránymutatást ad azokra a szabályokra, szempontokra és bizonyítékokra nézve, amelyeket a Bizottság a piacmeghatározási kérdések eldöntése során figyelembe vesz. Emiatt a Szerződés 101. cikkének vertikális megállapodásokra való alkalmazása során az érintett piacot az iránymutatás, továbbá az érintett piacnak az uniós versenyjog alkalmazásában történő fogalommeghatározásával kapcsolatos bármely jövőbeli iránymutatás alapján kell meghatározni, ideértve azokat az iránymutatásokat is, amelyek esetlegesen a piac meghatározásáról szóló közlemény helyébe lépnek. A jelen iránymutatás csak azokkal a különleges kérdésekkel foglalkozik, amelyek az (EU) 2022/720 rendelet alkalmazásával összefüggésben merülnek fel, illetve amelyekről nem esik szó a piac meghatározásáról szóló közleményben. |
| --- | --- |

(170)

5.2.   A piaci részesedések kiszámítása az (EU) 2022/720 rendelet szerint

| (171) | Az (EU) 2022/720 rendelet 3. cikke értelmében a csoportmentesség alkalmazása szempontjából a szállító és a vevő piaci részesedése egyaránt meghatározó. Ahhoz, hogy az (EU) 2022/720 rendelet alkalmazható legyen, nem haladhatja meg a 30 %-ot a szállítónak azon piacon megszerzett részesedése, ahol a szerződés szerinti árukat és szolgáltatásokat a vevő részére értékesíti, valamint a vevőnek azon piacon megszerzett részesedése, amelyen a szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat vásárolja. Kkv-k által kötött megállapodások esetében általában nem szükséges a piaci részesedések kiszámítása (lásd a (28) bekezdést). |
| --- | --- |

(171)

| (172) | A forgalmazási szinten a vertikális korlátozások nemcsak az áruknak vagy szolgáltatásoknak a szállító és a vevő közti forgalmára, hanem azok viszonteladására is vonatkoznak. Mivel a különböző forgalmazási módok általában versenyeznek egymással, a piacokat általában nem lehet meghatározni az alkalmazott forgalmazási mód alapján. Azokban az ágazatokban, ahol a szállítók általában áru- vagy szolgáltatásportfóliót értékesítenek, a teljes portfólió határozhatja meg a piac definícióját, ha a vevők a portfóliókat, nem pedig az azokat alkotó egyes árukat vagy szolgáltatásokat tekintik egymás helyettesítőinek. |
| --- | --- |

(172)

| (173) | Ha a vertikális megállapodásban három olyan fél szerepel, amelyek mindegyike a kereskedelem más-más szintjein működik, akkor az (EU) 2022/720 rendelet abban az esetben alkalmazandó, ha egyetlen fél piaci részesedése sem haladja meg a 30 %-ot. A rendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében amennyiben egy többoldalú megállapodás alapján egy vállalkozás (az első vállalkozás) a szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat egy a megállapodásban részes vállalkozástól vásárolja meg, majd azokat egy, a megállapodásban részes másik vállalkozásnak adja el, a rendelet csak akkor alkalmazandó, ha az első vállalkozás piaci részesedése se vevőként, se szállítóként nem haladja meg a 30 %-os küszöböt. Ha például gyártó, nagykereskedő (vagy kiskereskedők társulása) és kiskereskedő között létrejött megállapodásban versenytilalmi kötelezettségben egyeznek meg, akkor – annak érdekében, hogy részesüljenek a rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentesség kedvezményében – sem a gyártó, sem a nagykereskedő (vagy kiskereskedők társulása), sem pedig a kiskereskedő piaci részesedése nem haladhatja meg ellátási piacaikon a 30 %-ot, valamint a nagykereskedő (vagy kiskereskedők társulása) és a kiskereskedő piaci részesedése nem haladhatja meg a 30 %-ot vételi piacaikon. |
| --- | --- |

(173)

| (174) | Amennyiben a vertikális megállapodás a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások értékesítésén kívül – a vevőt a szerződés szerinti áruk vagy termékek forgalmazásában segítő – szellemitulajdon-jogokkal kapcsolatos rendelkezéseket is tartalmaz, például a szállító védjegyének használatára vonatkozó rendelkezést, akkor az (EU) 2022/720 rendelet alkalmazása szempontjából a szállítónak azon a piacon szerzett részesedése a releváns, ahol a szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat értékesíti. Ha egy franchise-adó nem szállít árukat vagy szolgáltatásokat viszonteladás céljára, hanem az árukat és szolgáltatásokat szellemitulajdon-jogokra vonatkozó rendelkezésekkel összekapcsolva, csomagban nyújtja (amelyek így együttesen alkotják a franchise tárgyát képező üzleti módszert), akkor a franchise-adónak azon piaci részesedését kell figyelembe vennie, amelyet a konkrét áruk vagy szolgáltatások végfelhasználóknak történő nyújtásával kapcsolatos üzleti módszer szolgáltatójaként ért el. Ennek alkalmazásában a franchise-adónak azon a piacon kell kiszámolnia a piaci részesedését, ahol az üzleti módszert hasznosítják, nevezetesen azon a piacon, ahol a franchise-vevők az üzleti módszert az áruknak vagy szolgáltatásoknak a végfelhasználó részére történő nyújtása formájában hasznosítják. Ezért a franchise-adónak piaci részesedése alapjául azon áruk és szolgáltatások értékét kell vennie, amelyeket az ő franchise-vevői a piacon eladnak. Ezeken a piacokon a franchise-adó versenytársai lehetnek más franchise tárgyát képező üzleti megoldások szolgáltatói, vagy helyettesítő áruk, illetve szolgáltatások franchise-t nem alkalmazó szállítói is. Az ilyen piac meghatározásának sérelme nélkül, a gyorséttermi szolgáltatások piacán például az ott működő franchise-adónak a piacon működő franchise-vevőinek értékesítési adatai alapján kell kiszámolnia piaci részesedését. |
| --- | --- |

(174)

5.3.   A piaci részesedések kiszámítása az (EU) 2022/720 rendelet szerint

| (175) | Az (EU) 2022/720 rendelet 8. cikkének a) pontja szerint a szállító és a vevő piaci részesedését főszabály szerint az értékekre vonatkozó adatok alapján kell kiszámítani, figyelembe véve az áruk vagy szolgáltatások értékesítéséből származó összes bevételt. Amennyiben nem állnak rendelkezésre az értékekre vonatkozó adatok, megalapozott becslések végezhetők egyéb megbízható piaci információk (például mennyiségi adatok) alapján. |
| --- | --- |

(175)

| (176) | A házon belüli gyártás – vagyis köztes áruknak vagy szolgáltatásoknak a szállító saját használatára történő, házon belüli szállítása – adott esetben releváns lehet a versenyelemzés szempontjából, ám a piacnak az (EU) 2022/720 rendelet szerinti meghatározása vagy a piaci részesedéseknek az (EU) 2022/720 rendelet szerinti kiszámítása során nem vehető figyelembe. Azonban az (EU) 2022/720 rendelet 8. cikkének c) pontja szerint kettős forgalmazás esetén a piac meghatározása és a piaci részesedés kiszámítása során figyelembe kell venni a szállító által a vertikálisan integrált forgalmazói és ügynökei útján értékesített saját áruit is (97). Az integrált forgalmazók az (EU) 2022/720 rendelet 1. cikkének (2) bekezdése szerinti kapcsolt vállalkozások. |
| --- | --- |

(176)

6.   AZ (EU) 2022/720 RENDELET ALKALMAZÁSA

6.1.   Az (EU) 2022/720 rendeletben foglalt különösen súlyos korlátozások

| (177) | Az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikke tartalmazza a különösen súlyos korlátozások listáját. Ezek súlyos versenykorlátozásnak minősülnek, amelyeket a legtöbb esetben a fogyasztóknak okozott kár miatt tiltani kell. Ha egy vertikális megállapodás egy vagy több különösen súlyos korlátozást tartalmaz, akkor a vertikális megállapodás teljes egészében ki van zárva az (EU) 2022/720 rendelet hatálya alól. |
| --- | --- |

(177)

| (178) | Az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkében felsorolt különösen súlyos korlátozások az Unión belüli kereskedelemmel kapcsolatos vertikális megállapodásokra vonatkoznak. Ezért amennyiben egy vertikális megállapodás az Unión kívülre irányuló kivitelt vagy az Unión kívülről érkező behozatalt/újrabehozatalt érinti, nem tekinthető olyan megállapodásnak, amelynek célja az Unión belüli verseny érzékelhető korlátozása vagy amely képes hatással lenni a tagállamok közötti kereskedelemre (98). |
| --- | --- |

(178)

| (179) | Az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkének értelmében vett különösen súlyos korlátozások rendszerint a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének értelmében vett versenykorlátozó célú korlátozások (99). A versenykorlátozás mint cél a vállalkozások közötti koordináció olyan típusaira jellemző, amelyek jellegüknél fogva károsnak tekinthetők a rendes verseny megfelelő működésére nézve (100). Az Európai Unió Bírósága megállapította, hogy a vállalkozások közötti koordináció bizonyos típusai olyan mértékben károsak a versenyre, hogy hatásaik vizsgálata szükségtelennek tekinthető (101). Az érintett vertikális megállapodás egyedi értékelésére van szükség annak megállapításához, hogy a verseny korlátozását célozza-e. Ezzel szemben az (EU) 2022/720 rendelet szerinti különösen súlyos korlátozások a korlátozásoknak abba a kategóriájába tartoznak, amelyek esetében feltételezhető, hogy jellemzően nyilvánvaló kárt okoznak a versenynek. Ezért az ilyen különösen súlyos korlátozást tartalmazó vertikális megállapodások nem részesülhetnek csoportmentességben az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (1) bekezdése alapján. |
| --- | --- |

(179)

| (180) | A különösen súlyos korlátozások azonban nem feltétlenül tartoznak a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá. Ha valamely, az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikke szerinti különösen súlyos korlátozás objektíve szükséges egy adott vertikális megállapodás végrehajtásához – például annak biztosításához, hogy teljesüljön a veszélyes anyagok bizonyos ügyfeleknek történő értékesítésére biztonsági vagy egészségügyi okokból alkalmazott általános tilalom – az adott megállapodás kivételesen kívül esik a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatályán. A fentiekből következik, hogy a Bizottság a vertikális megállapodások értékelésekor a következő elveket alkalmazza:






  a) | amennyiben a vertikális megállapodás az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikke szerinti különösen súlyos korlátozást tartalmaz, a megállapodás valószínűsíthetően a Szerződés 101. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozik; |
| --- | --- | --- |

(180)

a)

amennyiben a vertikális megállapodás az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikke szerinti különösen súlyos korlátozást tartalmaz, a megállapodás valószínűsíthetően a Szerződés 101. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozik;

| b) | az olyan megállapodás, amely (EU) 2022/720 rendelet 4. cikke szerinti különösen súlyos korlátozást tartalmaz, valószínűsíthetően nem teljesíti a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében előírt feltételeket. |
| --- | --- |

b)

az olyan megállapodás, amely (EU) 2022/720 rendelet 4. cikke szerinti különösen súlyos korlátozást tartalmaz, valószínűsíthetően nem teljesíti a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében előírt feltételeket.

| (181) | A vállalkozások adott egyedi esetben igazolhatják a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdése szerinti versenyt ösztönző hatást (102). Ebből a célból a vállalkozásnak alá kell támasztania, hogy valószínűsíthető a hatékonyságnövekedés, és az valószínűsíthetően a különösen súlyos korlátozás megállapodásba foglalásának következménye, továbbá bizonyítania kell a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt többi feltétel teljesülését. Ebben az esetben a Bizottságnak a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételek teljesülésére vonatkozó végső értékelés előtt értékelnie kell, hogy valószínűsíthetően milyen kedvezőtlen hatást gyakorol a versenyre az, hogy a megállapodás különösen súlyos korlátozást tartalmaz. |
| --- | --- |

(181)

| (182) | A (183) és a (184) bekezdésben ismertetett példák azt mutatják be, hogy a Bizottság hogyan fogja alkalmazni a fent említett elveket. |
| --- | --- |

(182)

| (183) | Példa a szerződéses forgalmazók közötti keresztszállításokra:





  Kizárólagos forgalmazási rendszer esetében a szerződéses forgalmazók közti keresztszállításnak általában engedélyezettnek kell maradnia (lásd a (237) bekezdést). Az aktív értékesítésre vonatkozó korlátozások azonban bizonyos körülmények között eleget tehetnek a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételeknek. Ez lehet a helyzet például akkor, ha a különböző területeken található szerződéses nagykereskedőknek a szerződéses kiskereskedők általi értékesítés támogatása érdekében promóciós tevékenységekbe kell beruházniuk azon a területen, ahol a szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat forgalmazzák, és a szükséges promóciós tevékenységeket nem praktikus szerződéses kötelezettség formájában meghatározni a megállapodásban. |
| --- | --- |

(183)

Kizárólagos forgalmazási rendszer esetében a szerződéses forgalmazók közti keresztszállításnak általában engedélyezettnek kell maradnia (lásd a (237) bekezdést). Az aktív értékesítésre vonatkozó korlátozások azonban bizonyos körülmények között eleget tehetnek a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételeknek. Ez lehet a helyzet például akkor, ha a különböző területeken található szerződéses nagykereskedőknek a szerződéses kiskereskedők általi értékesítés támogatása érdekében promóciós tevékenységekbe kell beruházniuk azon a területen, ahol a szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat forgalmazzák, és a szükséges promóciós tevékenységeket nem praktikus szerződéses kötelezettség formájában meghatározni a megállapodásban.

| (184) | Példa az eredeti tesztelésre:





  Egy új terméknek korlátozott területen vagy egy korlátozott ügyfélcsoporton belüli eredeti tesztelése során, vagy egy új termék fokozatos bevezetése esetén az új termék tesztpiaci értékesítésére vagy a fokozatos bevezetés első köreiben történő részvételre kijelölt forgalmazók a teszteléshez vagy a termék bevezetéséhez szükséges idő alatt korlátozhatók a tesztpiacon kívüli aktív értékesítéseikben vagy az olyan piacokra vagy ügyfélcsoportokra irányuló aktív értékesítéseikben, ahol a termék bevezetése még nem történt meg. Az ilyen korlátozások a termék teszteléséhez vagy bevezetéséhez szükséges ideig kívül eshetnek a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatályán. |
| --- | --- |

(184)

Egy új terméknek korlátozott területen vagy egy korlátozott ügyfélcsoporton belüli eredeti tesztelése során, vagy egy új termék fokozatos bevezetése esetén az új termék tesztpiaci értékesítésére vagy a fokozatos bevezetés első köreiben történő részvételre kijelölt forgalmazók a teszteléshez vagy a termék bevezetéséhez szükséges idő alatt korlátozhatók a tesztpiacon kívüli aktív értékesítéseikben vagy az olyan piacokra vagy ügyfélcsoportokra irányuló aktív értékesítéseikben, ahol a termék bevezetése még nem történt meg. Az ilyen korlátozások a termék teszteléséhez vagy bevezetéséhez szükséges ideig kívül eshetnek a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatályán.

6.1.1.   Viszonteladási ár meghatározása

| (185) | Az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkének a) pontjában meghatározott különösen súlyos korlátozás a viszonteladási ár meghatározására vonatkozik, azaz olyan megállapodásokra, amelyek közvetlen vagy közvetett célja a vevő azon képességének korlátozása, hogy meghatározza eladási árát. Ilyen korlátozások azok is, amelyek rögzített vagy minimális eladási árat állapítanak meg, amelyet a vevőnek be kell tartania (103). A viszonteladási árnak a rendelet 4. cikke a) pontja értelmében vett meghatározásának minősül az is, ha a vevőt arra kötelezik, hogy eladási árát egy bizonyos tartományon belül határozza meg. |
| --- | --- |

(185)

| (186) | A viszonteladási ár meghatározása közvetlen eszközökkel is alkalmazható. Ez a helyzet az olyan szerződéses rendelkezések vagy összehangolt magatartások esetében, amelyek közvetlenül rögzítik azt az árat, amelyet a vevő az ügyfelei felé felszámolni köteles (104), vagy amelyek lehetővé teszik a szállító számára a viszonteladási ár meghatározását, vagy amelyek megtiltják a vevőnek, hogy egy bizonyos árszint alatt értékesítsen. A korlátozás akkor is egyértelmű, ha a szállító áremelést kér, és a vevő eleget tesz ennek a kérésnek. |
| --- | --- |

(186)

| (187) | A viszonteladási ár meghatározása közvetett eszközökkel is alkalmazható, ilyenek például a minimális ár alkalmazását ösztönző tényezők vagy a minimális ártól való eltéréstől visszatartó tényezők. Az alábbi példák az ilyen közvetett eszközöket sorolják fel nem kimerítő lista formájában:






  a) | a viszonteladási árrés mértékének meghatározása; |
| --- | --- | --- |

(187)

a)

a viszonteladási árrés mértékének meghatározása;

| b) | a forgalmazó által egy adott árszintből nyújtható legnagyobb árengedmény meghatározása; |
| --- | --- |

b)

a forgalmazó által egy adott árszintből nyújtható legnagyobb árengedmény meghatározása;

| c) | olyan eszköz, amely a szállító általi rabattot vagy a szállító promóciós költségeinek megtérítését egy adott árszint betartásához köti; |
| --- | --- |

c)

olyan eszköz, amely a szállító általi rabattot vagy a szállító promóciós költségeinek megtérítését egy adott árszint betartásához köti;

| d) | olyan minimális reklámozott áraknak az előírása, amelyek megtiltják a forgalmazó számára, hogy a szállító által meghatározott szint alatti árakat reklámozzon; |
| --- | --- |

d)

olyan minimális reklámozott áraknak az előírása, amelyek megtiltják a forgalmazó számára, hogy a szállító által meghatározott szint alatti árakat reklámozzon;

| e) | az előírt viszonteladási ár összekapcsolása a versenytársak viszonteladási áraival; |
| --- | --- |

e)

az előírt viszonteladási ár összekapcsolása a versenytársak viszonteladási áraival;

| f) | fenyegetések, megfélemlítések, figyelmeztetések, büntetések, szállítások késleltetése vagy felfüggesztése, illetve a szerződés felmondása egy adott árszint figyelembe nem vétele esetén. |
| --- | --- |

f)

fenyegetések, megfélemlítések, figyelmeztetések, büntetések, szállítások késleltetése vagy felfüggesztése, illetve a szerződés felmondása egy adott árszint figyelembe nem vétele esetén.

| (188) | Az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkének a) pontja értelmében a szállító által meghatározott maximális viszonteladási ár vagy viszonteladási ár ajánlása nem minősül különösen súlyos korlátozásnak. Ezzel szemben a viszonteladási ár meghatározásának minősülhet, ha a szállító ezt a maximális árat vagy a viszonteladási árra vonatkozó ajánlást összekapcsolja az egy bizonyos árszint alkalmazására ösztönző eszközökkel vagy az eladási ár csökkentését visszatartó eszközökkel. Ez a helyzet áll fenn például akkor, ha a szállító megtéríti a vevőnél felmerült promóciós költségeket azzal a feltétellel, hogy a vevő nem tér el a maximális viszonteladási ártól vagy az ajánlott viszonteladási ártól. Az eladási ár csökkentését visszatartó eszköz például, ha a szállító a szállított mennyiség csökkentésével fenyeget abban az esetben, ha a vevő eltér a maximális vagy ajánlott viszonteladási ártól. |
| --- | --- |

(188)

| (189) | Bár a minimális reklámozott árak elvben meghagyják a forgalmazónak azt a lehetőséget, hogy a reklámozott árnál alacsonyabb áron értékesítsen, visszatartják az alacsonyabb eladási árak megállapításától, mivel korlátozzák azon képességét, hogy a potenciális ügyfeleket a rendelkezésre álló árengedményekről tájékoztassa. Ezzel a kiskereskedők közötti árverseny egyik kulcsfontosságú paramétere szűnik meg. Ezért az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikke a) pontjának alkalmazásában a minimális reklámozott árakat a viszonteladási ár meghatározása közvetett módjának kell tekinteni. |
| --- | --- |

(189)

| (190) | A viszonteladási ár meghatározása közvetlen vagy közvetett eszközei még hatékonyabbak akkor, ha olyan intézkedésekkel társítják őket, amelyek célja az a meghatározott viszonteladási áraknál alacsonyabb árakat alkalmazó forgalmazók azonosítása. Ilyen eszköz például egy árfigyelő rendszer működtetése, illetve a kiskereskedők kötelezése arra, hogy jelentsék, ha a forgalmazási hálózat más tagjai eltérnek a meghatározott árszinttől. |
| --- | --- |

(190)

| (191) | Az árak nyomon követését egyre gyakrabban alkalmazzák az e-kereskedelemben, ahol a szállítók és a kiskereskedők gyakran árfigyelő szoftvereket használnak (105). E szoftverek növelik az árak átláthatóságát a piacon, és lehetővé teszik a gyártók számára, hogy hatékonyan nyomon kövessék a forgalmazási hálózatukban alkalmazott viszonteladási árakat (106). Lehetővé teszik továbbá a kiskereskedők számára, hogy figyelemmel kísérhessék versenytársaik árait. Az árak nyomon követése és az árakról jelentés készítése önmagában azonban nem minősül a viszonteladási ár meghatározásának. |
| --- | --- |

(191)

| (192) | Ügynöki megállapodás esetén általában a megbízó határozza meg az eladási árat, mivel ő viseli az értékesítéshez kapcsolódó kereskedelmi és pénzügyi kockázatokat. Ha azonban a megállapodás nem felel meg azoknak a feltételeknek, amelyek alapján a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatályán kívül eső ügynöki megállapodásnak lehetne minősíteni (lásd különösen a jelen iránymutatás (30)–(34) bekezdését), minden olyan közvetlen vagy közvetett kötelezettség, amely megakadályozza vagy korlátozza az ügynököt abban, hogy javadalmazását az ügyféllel megossza – függetlenül attól, hogy e javadalmazás összege rögzített vagy változó – az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkének a) pontja értelmében vett különösen súlyos korlátozásnak minősül (107). Az ügynök számára ezért biztosítani kell azt a lehetőséget, hogy az ügyfél által ténylegesen fizetett ár összegét – a megbízó bevételének csökkentése nélkül – leszállítsa (108). |
| --- | --- |

(192)

| (193) | A teljesítési szerződéssel a szállító vertikális megállapodást köt a vevővel a szállító és egy konkrét ügyfél között korábban megkötött szállítási megállapodás végrehajtásának (teljesítésének) céljából. Amennyiben a teljesítési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozást a szállító választja ki, a viszonteladási ár szállító általi előírása nem minősül a viszonteladási ár meghatározásának. Ebben az esetben a teljesítési szerződésben előírt viszonteladási ár nem korlátozza sem az áruk vagy szolgáltatások ügyfél részére történő nyújtásáért zajló versenyt, sem pedig a teljesítési szolgáltatások nyújtásáért zajló versenyt. Ez vonatkozik például arra az esetre, ha az ügyfelek az onlineplatform-gazdaságban tevékenykedő olyan vállalkozástól vásárolnak árukat, amelyet független kiskereskedők egy csoportja közös márkanév alatt működtet, és ez a vállalkozás határozza meg az áruk eladási árát, és továbbítja a megrendeléseket teljesítés céljából a kiskereskedők részére (109). Ezzel szemben, ha az ügyfél választja ki a teljesítési szolgáltatásokat nyújtó vállalkozást, a viszonteladói ár szállító általi előírása korlátozhatja a teljesítési szolgáltatások nyújtásáért zajló versenyt. Ebben az esetben a viszonteladási ár előírása a viszonteladási ár meghatározásának minősülhet. |
| --- | --- |

(193)

| (194) | Az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkének a) pontja az onlineplatform-gazdaságban is teljes mértékben alkalmazandó. Ha egy vállalkozás a rendelet 1. cikk (1) bekezdése e) pontjának értelmében vett online közvetítő szolgáltatásokat nyújt, e szolgáltatások tekintetében szállítónak minősül, ezért a rendelet 4. cikkének a) pontja alkalmazandó a vállalkozás által az online közvetítő szolgáltatás vevőivel szemben az online közvetítő szolgáltatáson keresztül értékesített áruk vagy szolgáltatások eladási árával kapcsolatban előírt korlátozásokra. Jóllehet ez nem akadályozza meg az online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozást abban, hogy arra ösztönözze a szolgáltatások felhasználóit, hogy áruikat vagy szolgáltatásaikat versenyképes áron értékesítsék vagy csökkentsék áraikat, az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkének a) pontja értelmében különösen súlyos korlátozásnak minősül az, ha az online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozás az általa közvetített ügyletekre vonatkozóan rögzített vagy minimális eladási árat ír elő. |
| --- | --- |

(194)

| (195) | Az Európai Unió Bírósága több alkalommal kimondta, hogy a viszonteladási ár meghatározása a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése értelmében vett versenykorlátozást célzó korlátozás (110). Ugyanakkor – amint azt a (179)–(181) bekezdés is kimondja – az, hogy egy korlátozás különösen súlyos korlátozásnak vagy versenykorlátozást célzó korlátozásnak minősül, önmagában még nem jelenti azt, hogy sérti a Szerződés 101. cikkét. Amennyiben a vállalkozások úgy ítélik meg, hogy a viszonteladási ár meghatározása az adott egyedi esetben növeli a hatékonyságot, a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdése szerinti indokolással szolgálhatnak a hatékonyságnövekedés vonatkozásában. |
| --- | --- |

(195)

| (196) | A viszonteladási ár meghatározása különböző módokon korlátozhatja a márkán belüli és/vagy a márkák közti versenyt:






  a) | A viszonteladási ár meghatározása elősegítheti a szállítók közötti összejátszást – azáltal, hogy növeli a piacon az árak átláthatóságát, elősegítve annak kimutatását, hogy egy szállító árcsökkentéssel eltér-e az összejátszáson alapuló egyensúlytól. Ez a negatív hatás nagyobb valószínűséggel következik be azokon a piacokon, amelyekre jellemző az összejátszás, például ha a szállítók szoros oligopóliumot alkotnak, és a viszonteladási ár meghatározásáról szóló megállapodások a piac jelentős részét lefedik. |
| --- | --- | --- |

(196)

a)

A viszonteladási ár meghatározása elősegítheti a szállítók közötti összejátszást – azáltal, hogy növeli a piacon az árak átláthatóságát, elősegítve annak kimutatását, hogy egy szállító árcsökkentéssel eltér-e az összejátszáson alapuló egyensúlytól. Ez a negatív hatás nagyobb valószínűséggel következik be azokon a piacokon, amelyekre jellemző az összejátszás, például ha a szállítók szoros oligopóliumot alkotnak, és a viszonteladási ár meghatározásáról szóló megállapodások a piac jelentős részét lefedik.

| b) | A viszonteladási ár meghatározása elősegítheti a vevők közötti, azaz a forgalmazási szinten megvalósuló összejátszást. Az erős vagy jól szervezett vevők arra kényszeríthetik egy vagy több szállítójukat, illetve meggyőzhetik őket arról, hogy a versenyszint fölött rögzítsék viszonteladási áraikat, és ezzel segítsenek nekik az összejátszáson alapuló egyensúly elérésében vagy stabilizálásában. A viszonteladási ár meghatározása kötelezettségvállalási eszközként szolgál, amellyel az érhető el, hogy a kiskereskedők árengedmény kínálásával ne zavarják meg az összejátszáson alapuló egyensúlyt. |
| --- | --- |

b)

A viszonteladási ár meghatározása elősegítheti a vevők közötti, azaz a forgalmazási szinten megvalósuló összejátszást. Az erős vagy jól szervezett vevők arra kényszeríthetik egy vagy több szállítójukat, illetve meggyőzhetik őket arról, hogy a versenyszint fölött rögzítsék viszonteladási áraikat, és ezzel segítsenek nekik az összejátszáson alapuló egyensúly elérésében vagy stabilizálásában. A viszonteladási ár meghatározása kötelezettségvállalási eszközként szolgál, amellyel az érhető el, hogy a kiskereskedők árengedmény kínálásával ne zavarják meg az összejátszáson alapuló egyensúlyt.

| c) | Bizonyos esetekben, a viszonteladási ár meghatározása általánosságban enyhítheti a gyártók és/vagy a kiskereskedők közötti versenyt, különösen, ha a gyártók ugyanazon forgalmazókat veszik igénybe termékeik forgalmazásához, és valamennyien vagy közülük sokan alkalmazzák a viszonteladási ár meghatározását. |
| --- | --- |

c)

Bizonyos esetekben, a viszonteladási ár meghatározása általánosságban enyhítheti a gyártók és/vagy a kiskereskedők közötti versenyt, különösen, ha a gyártók ugyanazon forgalmazókat veszik igénybe termékeik forgalmazásához, és valamennyien vagy közülük sokan alkalmazzák a viszonteladási ár meghatározását.

| d) | A viszonteladási ár meghatározása csökkentheti a szállító árrésére nehezedő nyomást, különösen akkor, ha a gyártónak kötelezettségvállalási problémája van, azaz akkor, ha érdeke fűződik a későbbi forgalmazóknak felszámított ár csökkentéséhez. Ebben a helyzetben elképzelhető, hogy a gyártó inkább hozzájárul a viszonteladási ár meghatározásához annak érdekében, hogy elősegítse azt a kötelezettségvállalást, hogy a későbbi forgalmazók vonatkozásában nem csökkenti az árat, és hogy csökkentse a saját árrésére nehezedő nyomást. |
| --- | --- |

d)

A viszonteladási ár meghatározása csökkentheti a szállító árrésére nehezedő nyomást, különösen akkor, ha a gyártónak kötelezettségvállalási problémája van, azaz akkor, ha érdeke fűződik a későbbi forgalmazóknak felszámított ár csökkentéséhez. Ebben a helyzetben elképzelhető, hogy a gyártó inkább hozzájárul a viszonteladási ár meghatározásához annak érdekében, hogy elősegítse azt a kötelezettségvállalást, hogy a későbbi forgalmazók vonatkozásában nem csökkenti az árat, és hogy csökkentse a saját árrésére nehezedő nyomást.

| e) | A forgalmazók közötti árverseny elkerülésével a viszonteladási ár meghatározása megakadályozhatja vagy akadályozhatja az új vagy hatékonyabb forgalmazási formák piacra lépését és elterjedését, visszafogva ezzel a forgalmazási szinten megvalósuló innovációt. |
| --- | --- |

e)

A forgalmazók közötti árverseny elkerülésével a viszonteladási ár meghatározása megakadályozhatja vagy akadályozhatja az új vagy hatékonyabb forgalmazási formák piacra lépését és elterjedését, visszafogva ezzel a forgalmazási szinten megvalósuló innovációt.

| f) | A viszonteladási ár meghatározását alkalmazhatja olyan szállító, amely elégséges piaci erővel rendelkezik a kisebb riválisok kizáráshoz. Az a megnövekedett árrés, amelyet a viszonteladási ár meghatározása a forgalmazók számára kínálhat, arra ösztönözheti őket, hogy az ügyfeleknek nyújtott tanácsadás során akkor is a szállító márkáját hozzák előnyös helyzetbe a versenytárs márkákkal szemben, ha ez nem áll az ügyfeleknek az érdekében, illetve hogy egyáltalán ne értékesítsék a versenytárs márkákat. |
| --- | --- |

f)

A viszonteladási ár meghatározását alkalmazhatja olyan szállító, amely elégséges piaci erővel rendelkezik a kisebb riválisok kizáráshoz. Az a megnövekedett árrés, amelyet a viszonteladási ár meghatározása a forgalmazók számára kínálhat, arra ösztönözheti őket, hogy az ügyfeleknek nyújtott tanácsadás során akkor is a szállító márkáját hozzák előnyös helyzetbe a versenytárs márkákkal szemben, ha ez nem áll az ügyfeleknek az érdekében, illetve hogy egyáltalán ne értékesítsék a versenytárs márkákat.

| g) | A viszonteladási ár meghatározásának közvetlen hatása, hogy megszünteti a márkán belüli árversenyt, mivel megakadályozza, hogy néhány vagy az összes forgalmazó csökkentse vagy egyes forgalmazók csökkentsék az érintett márka eladási árait, ami az adott márka árának emelkedését eredményezi. |
| --- | --- |

g)

A viszonteladási ár meghatározásának közvetlen hatása, hogy megszünteti a márkán belüli árversenyt, mivel megakadályozza, hogy néhány vagy az összes forgalmazó csökkentse vagy egyes forgalmazók csökkentsék az érintett márka eladási árait, ami az adott márka árának emelkedését eredményezi.

| (197) | A viszonteladási ár meghatározása azonban hatékonyságnövekedést is eredményezhet, különösen abban az esetben, ha szállítóvezérelt. Ha a vállalkozások a viszonteladási ár meghatározása tekintetében a hatékonyságnövekedésre hivatkoznak, azt konkrét bizonyítékokkal kell alátámasztaniuk, és bizonyítaniuk kell, hogy a szóban forgó egyedi esetben a 101. cikk (3) bekezdésében foglalt valamennyi feltétel teljesül (111). Az alábbi négy példa az ilyen hatékonyságnövekedés eseteit szemlélteti.






  a) | Amikor egy gyártó új terméket vezet be, a viszonteladási ár meghatározása hatékony eszköz lehet, amellyel a forgalmazók ösztönözhetők arra, hogy jobban figyelembe vegyék a gyártónak az e termék promóciójához kapcsolódó érdekeit. A Szerződés 101. cikkének (3) bekezdése azt is előírja, hogy nem állhat rendelkezésre reális és kevésbé korlátozó alternatív eszköz arra, hogy a forgalmazókat a termék promóciójára ösztönözzék. A szállítók – annak érdekében, hogy megfeleljenek ennek az előírásnak – bizonyíthatják például, hogy a gyakorlatban nem kivitelezhető az, hogy szerződéses úton tényleges promóciós kötelezettségeket írjanak elő valamennyi vevő számára. Ilyen körülmények között összességében a versenyt elősegítő eszköznek tekinthető, ha egy új termék bevezetésének megkönnyítése érdekében korlátozott időtartamra rögzített vagy minimális kiskereskedelmi árakat írnak elő. |
| --- | --- | --- |

(197)

a)

Amikor egy gyártó új terméket vezet be, a viszonteladási ár meghatározása hatékony eszköz lehet, amellyel a forgalmazók ösztönözhetők arra, hogy jobban figyelembe vegyék a gyártónak az e termék promóciójához kapcsolódó érdekeit. A Szerződés 101. cikkének (3) bekezdése azt is előírja, hogy nem állhat rendelkezésre reális és kevésbé korlátozó alternatív eszköz arra, hogy a forgalmazókat a termék promóciójára ösztönözzék. A szállítók – annak érdekében, hogy megfeleljenek ennek az előírásnak – bizonyíthatják például, hogy a gyakorlatban nem kivitelezhető az, hogy szerződéses úton tényleges promóciós kötelezettségeket írjanak elő valamennyi vevő számára. Ilyen körülmények között összességében a versenyt elősegítő eszköznek tekinthető, ha egy új termék bevezetésének megkönnyítése érdekében korlátozott időtartamra rögzített vagy minimális kiskereskedelmi árakat írnak elő.

| b) | A rögzített viszonteladási árak – és nem csak a maximális viszonteladási árak – szükségesek lehetnek ahhoz, hogy összehangolt, rövid távú (a legtöbb esetben 2–6 hét időtartamú) árkampányt hajtsanak végre, különösen akkor, ha e kampányokat olyan forgalmazási rendszerben hajtják végre, amelyben a szállító egységes forgalmazási formát, például franchise-rendszert alkalmaz. Ilyen esetben, tekintettel az ideiglenes jellegre, a rögzített kiskereskedelmi árak előírása összességében versenyösztönző hatásúnak tekinthető. |
| --- | --- |

b)

A rögzített viszonteladási árak – és nem csak a maximális viszonteladási árak – szükségesek lehetnek ahhoz, hogy összehangolt, rövid távú (a legtöbb esetben 2–6 hét időtartamú) árkampányt hajtsanak végre, különösen akkor, ha e kampányokat olyan forgalmazási rendszerben hajtják végre, amelyben a szállító egységes forgalmazási formát, például franchise-rendszert alkalmaz. Ilyen esetben, tekintettel az ideiglenes jellegre, a rögzített kiskereskedelmi árak előírása összességében versenyösztönző hatásúnak tekinthető.

| c) | A minimális viszonteladási ár vagy minimális reklámozott ár annak megakadályozására használható, hogy az adott forgalmazó a szállító termékét veszteséggel értékesített forgalomépítő, invitáló termékként használja. Amennyiben a forgalmazó rendszeresen a nagykereskedelmi ár alatt végzi egy termék viszonteladását, ez károsíthatja a termék márkaarculatát, idővel csökkentheti a termék iránti általános keresletet, és alááshatja a szállító arra irányuló ösztönzőit, hogy beruházzon a minőségbe és a márkaarculatba. Ilyen esetben versenyösztönzőnek tekinthető, ha az adott forgalmazót azzal akadályozzák meg a nagykereskedelmi ár alatti értékesítésben, hogy minimális viszonteladási árat vagy minimális reklámozott árat írnak elő a számára. |
| --- | --- |

c)

A minimális viszonteladási ár vagy minimális reklámozott ár annak megakadályozására használható, hogy az adott forgalmazó a szállító termékét veszteséggel értékesített forgalomépítő, invitáló termékként használja. Amennyiben a forgalmazó rendszeresen a nagykereskedelmi ár alatt végzi egy termék viszonteladását, ez károsíthatja a termék márkaarculatát, idővel csökkentheti a termék iránti általános keresletet, és alááshatja a szállító arra irányuló ösztönzőit, hogy beruházzon a minőségbe és a márkaarculatba. Ilyen esetben versenyösztönzőnek tekinthető, ha az adott forgalmazót azzal akadályozzák meg a nagykereskedelmi ár alatti értékesítésben, hogy minimális viszonteladási árat vagy minimális reklámozott árat írnak elő a számára.

| d) | Bizonyos helyzetekben a viszonteladási ár meghatározása által kínált extra árrés lehetővé teheti a kiskereskedők számára (kiegészítő) értékesítés előtti szolgáltatások nyújtását, különösen az összetett termékek esetében. Ha elegendő ügyfél használja ki az ilyen szolgáltatások kínálta előnyöket döntésük meghozatalához, de aztán alacsonyabb áron vásárolnak azoknál a kiskereskedőknél, amelyek nem kínálnak ilyen szolgáltatásokat (és akiknél így nem merülnek fel az ezzel kapcsolatos költségek), a kiterjedt szolgáltatásokat kínáló kiskereskedők csökkenthetik a szállító termékeinek keresletét növelő értékesítés előtti szolgáltatások színvonalát, vagy be is szüntethetik azokat. A szállítónak bizonyítania kell, hogy fennáll a forgalmazási szinten bekövetkező potyázás kockázata, hogy a rögzített vagy minimális viszonteladási árak elegendő ösztönzést adnak az értékesítés előtti szolgáltatásokba történő beruházásokra, és hogy nem áll rendelkezésre reálisan alkalmazható kevésbé korlátozó eszköz az ilyen jellegű potyázás elkerülésére. Ebben a helyzetben akkor nagyobb a valószínűsége annak, hogy a viszonteladási ár meghatározása versenyösztönző hatásúnak tekinthető, ha a szállítók közötti versengés erőteljes és a szállító korlátozott piaci erővel rendelkezik. |
| --- | --- |

d)

Bizonyos helyzetekben a viszonteladási ár meghatározása által kínált extra árrés lehetővé teheti a kiskereskedők számára (kiegészítő) értékesítés előtti szolgáltatások nyújtását, különösen az összetett termékek esetében. Ha elegendő ügyfél használja ki az ilyen szolgáltatások kínálta előnyöket döntésük meghozatalához, de aztán alacsonyabb áron vásárolnak azoknál a kiskereskedőknél, amelyek nem kínálnak ilyen szolgáltatásokat (és akiknél így nem merülnek fel az ezzel kapcsolatos költségek), a kiterjedt szolgáltatásokat kínáló kiskereskedők csökkenthetik a szállító termékeinek keresletét növelő értékesítés előtti szolgáltatások színvonalát, vagy be is szüntethetik azokat. A szállítónak bizonyítania kell, hogy fennáll a forgalmazási szinten bekövetkező potyázás kockázata, hogy a rögzített vagy minimális viszonteladási árak elegendő ösztönzést adnak az értékesítés előtti szolgáltatásokba történő beruházásokra, és hogy nem áll rendelkezésre reálisan alkalmazható kevésbé korlátozó eszköz az ilyen jellegű potyázás elkerülésére. Ebben a helyzetben akkor nagyobb a valószínűsége annak, hogy a viszonteladási ár meghatározása versenyösztönző hatásúnak tekinthető, ha a szállítók közötti versengés erőteljes és a szállító korlátozott piaci erővel rendelkezik.

| (198) | Az ajánlott viszonteladási árak vagy maximális viszonteladási árak alkalmazása akkor részesülhet az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentességben, ha a megállapodásban részes felek piaci részesedése külön-külön nem haladja meg a 30 %-os küszöbértéket, feltéve, hogy ez nem jelenti azt, hogy a felek bármelyike által gyakorolt nyomás vagy ösztönzés következtében minimális vagy rögzített eladási ár kerül megállapításra a (187) és a (188) bekezdésben meghatározottak szerint. A (199)–(201) bekezdés a piaci részesedési küszöbértéket meghaladó ajánlott vagy maximális viszonteladási árak értékelésére nézve tartalmaz iránymutatást. |
| --- | --- |

(198)

| (199) | Az ajánlott és a maximális viszonteladási árakhoz kapcsolódó versenykockázat először is az, hogy ezeket az árakat a viszonteladók céláraknak tekinthetik, és legtöbbjük vagy mindegyikük alkalmazhatja azokat. Másodszor: enyhíthetik a versenyt vagy elősegíthetik a szállítók közötti összejátszást. |
| --- | --- |

(199)

| (200) | Az ajánlott vagy a maximális viszonteladási árak lehetséges versenyellenes hatásainak értékelése során a szállító piaci helyzete is fontos tényező. Minél erősebb a szállító piaci helyzete, annál nagyobb annak a kockázata, hogy az ajánlott vagy a maximális viszonteladási ár hatására az adott árszintet a viszonteladók többé-kevésbé egységesen alkalmazzák, mivel adott esetben nehéz lehet számukra eltérni attól az ártól, amiről úgy gondolják, hogy az egy ilyen fontos szállító által ajánlott, preferált viszonteladási ár. |
| --- | --- |

(200)

| (201) | Amennyiben az ajánlott vagy maximális viszonteladási árak érzékelhető versenyellenes hatásokkal járnak, meg kell vizsgálni, hogy megfelelnek-e a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt kivétel feltételeinek. A maximális viszonteladási árak vonatkozásában az úgynevezett „kettős marginalizáció” (112) elkerülése adott esetben különösen lényeges lehet. A maximális viszonteladási ár segíthet annak biztosításában is, hogy a szállító márkája erőteljesebben versenyezzen az ugyanazon forgalmazó által forgalmazott más márkákkal, beleértve a sajátmárkás termékeket is. |
| --- | --- |

(201)

6.1.2.   Az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkének b), c), d) és e) pontja szerinti különösen súlyos korlátozások

6.1.2.1.   Az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkének b), c), d) és e) pontja szerinti különösen súlyos korlátozásnak való minősítés

| (202) | Az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkének b), c) és d) pontja a különböző típusú forgalmazási rendszereket – kizárólagos forgalmazás, szelektív forgalmazás és szabad forgalmazás – érintő különösen súlyos korlátozásokat és kivételeket sorolja fel. Az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkének b) pontjában, c) pontjának i. alpontjában és d) pontjában meghatározott különösen súlyos korlátozások olyan megállapodásokkal állnak kapcsolatban, amelyek közvetve vagy közvetlenül, önmagukban vagy bármelyik fél által ellenőrzött egyéb tényezőkkel együttesen azt a célt szolgálják, hogy korlátozzák azt a területet vagy ügyfélcsoportot, amelyen belül vagy amelynek a vevők vagy azok ügyfelei a szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat értékesíthetik. Az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikke c) pontjának ii. és iii. alpontja értelmében különösen súlyos korlátozásnak minősül, ha a szelektív forgalmazási rendszeren belül a keresztszállításokat korlátozzák a kereskedelem azonos vagy különböző szintjein működő forgalmazók között, továbbá ha a kiskereskedelmi szinten működő szelektív forgalmazási rendszer tagjai által a végfelhasználóknak történő aktív vagy passzív értékesítést korlátozzák. A rendelet 4. cikkének b), c) és d) pontja az alkalmazott értékesítési csatornától függetlenül alkalmazandó, például tekintet nélkül arra, hogy az értékesítésre offline vagy online kerül-e sor. |
| --- | --- |

(202)

| (203) | Az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkének e) pontja úgy rendelkezik, hogy különösen súlyos korlátozásnak minősül az a vertikális megállapodás, amely közvetve vagy közvetlenül, önmagában vagy a felek által ellenőrzött egyéb tényezőkkel együttesen annak megakadályozását szolgálja, hogy a vevő vagy annak ügyfelei hatékonyan használhassák az internetet a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások meghatározott területekre irányuló vagy meghatározott ügyfelek részére történő értékesítése céljából. Az online értékesítésekre vagy online hirdetésekre (113) vonatkozó egy vagy több olyan korlátozást tartalmazó vertikális megállapodásnak, amely de facto megakadályozza a vevőt abban, hogy a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások értékesítése céljából az internetet használja, legalább az a célja, hogy korlátozza az online úton vásárolni szándékozó és a vevő fizikai kereskedési területén kívül található végfelhasználók részére történő passzív értékesítést (114). Emiatt az ilyen megállapodások az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikke e) pontjának hatálya alá tartoznak. Ugyanez vonatkozik azokra a vertikális megállapodásokra is, amelyek annak megakadályozását szolgálják – bár közvetlenül nem tiltják – hogy a vevő vagy annak ügyfelei hatékonyan használhassák az internetet a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások meghatározott területekre irányuló vagy meghatározott ügyfelek részére történő értékesítése céljából. Ez a helyzet áll fenn például az olyan vertikális megállapodások esetében, amelyek célja a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások összesített online értékesítési volumenének jelentős csökkentése vagy a végfelhasználók azon lehetőségének jelentős szűkítése, hogy a szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat online vásárolják meg. Ugyanez vonatkozik azokra a vertikális megállapodásokra is, amelyek célja annak megakadályozása, hogy a vevő egy vagy több teljes online hirdetési csatornát – például keresőmotorokat (115) vagy árösszehasonlító szolgáltatásokat – vegyen igénybe, vagy amelyek célja annak megakadályozása, hogy a vevő saját online boltot hozzon létre vagy ilyet használjon (116). Annak értékelése során, hogy egy korlátozás az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkének e) pontja értelmében különösen súlyosnak minősül-e, figyelembe vehető a korlátozás tartalma és kontextusa, azonban az értékelés nem függhet piacfüggő körülményektől, illetve a vertikális megállapodás feleinek egyedi jellemzőitől. |
| --- | --- |

(203)

| (204) | Ezek a (202) bekezdésben említett különösen súlyos korlátozások lehetnek közvetlen kötelezettségek következményei. Ilyen például az a kötelezettség, hogy bizonyos területek vagy ügyfelek részére nem történhet értékesítés, vagy az a kötelezettség, hogy az ilyen ügyfelektől kapott megrendeléseket más forgalmazók részére kell továbbítani. Olyan közvetett intézkedésekből is következhetnek, amelyeknek az a célja, hogy a vevőt arra késztessék, hogy ilyen ügyfelek részére ne értékesítsen. Ilyen intézkedések például a következők:






  a) | a vevő kötelezése arra, hogy az ilyen ügyfelek részére történő értékesítéshez a szállító előzetes jóváhagyását kérje (117); |
| --- | --- | --- |

(204)

a)

a vevő kötelezése arra, hogy az ilyen ügyfelek részére történő értékesítéshez a szállító előzetes jóváhagyását kérje (117);

| b) | jutalékok vagy engedmények megtagadása vagy csökkentése abban az esetben, ha a vevő ilyen ügyfelek (118) részére értékesít, vagy kompenzációs kifizetések a vevő részére abban az esetben, ha leállítja az ilyen ügyfelek részére történő értékesítést; |
| --- | --- |

b)

jutalékok vagy engedmények megtagadása vagy csökkentése abban az esetben, ha a vevő ilyen ügyfelek (118) részére értékesít, vagy kompenzációs kifizetések a vevő részére abban az esetben, ha leállítja az ilyen ügyfelek részére történő értékesítést;

| c) | a termékek szállításának megszüntetése abban az esetben, ha a vevő ilyen ügyfelek részére értékesít; |
| --- | --- |

c)

a termékek szállításának megszüntetése abban az esetben, ha a vevő ilyen ügyfelek részére értékesít;

| d) | a szállított mennyiségek korlátozása vagy csökkentése például oly módon, hogy a mennyiségek megfeleljenek a bizonyos területeken található fogyasztók vagy bizonyos fogyasztói csoportok keresletének; |
| --- | --- |

d)

a szállított mennyiségek korlátozása vagy csökkentése például oly módon, hogy a mennyiségek megfeleljenek a bizonyos területeken található fogyasztók vagy bizonyos fogyasztói csoportok keresletének;

| e) | a vertikális megállapodás felmondásával vagy megújításának mellőzésével való fenyegetés (119) abban az esetben, ha a vevő ilyen ügyfelek részére értékesít; |
| --- | --- |

e)

a vertikális megállapodás felmondásával vagy megújításának mellőzésével való fenyegetés (119) abban az esetben, ha a vevő ilyen ügyfelek részére értékesít;

| f) | magasabb ár felszámítása a forgalmazó felé az ilyen ügyfelek részére értékesítendő termékekért (120); |
| --- | --- |

f)

magasabb ár felszámítása a forgalmazó felé az ilyen ügyfelek részére értékesítendő termékekért (120);

| g) | a vevő által az ilyen ügyfelek részére végzett értékesítés arányának korlátozása; |
| --- | --- |

g)

a vevő által az ilyen ügyfelek részére végzett értékesítés arányának korlátozása;

| h) | annak megakadályozása, hogy a vevő a termékek csomagolásán vagy reklámjain további nyelveket használjon (121); |
| --- | --- |

h)

annak megakadályozása, hogy a vevő a termékek csomagolásán vagy reklámjain további nyelveket használjon (121);

| i) | valamely másik termék szállítása a vevő részére az ilyen ügyfelek részére történő értékesítés leállításáért cserébe; |
| --- | --- |

i)

valamely másik termék szállítása a vevő részére az ilyen ügyfelek részére történő értékesítés leállításáért cserébe;

| j) | kifizetés végrehajtása a vevő részére azért, hogy felhagyjon az ilyen ügyfelek részére történő értékesítéssel; |
| --- | --- |

j)

kifizetés végrehajtása a vevő részére azért, hogy felhagyjon az ilyen ügyfelek részére történő értékesítéssel;

| k) | a vevő kötelezése arra, hogy az ilyen ügyfelektől származó nyereséget adja tovább a szállítónak (122); |
| --- | --- |

k)

a vevő kötelezése arra, hogy az ilyen ügyfelektől származó nyereséget adja tovább a szállítónak (122);

| l) | a vevő területén kívül viszonteladásra kerülő termékek vagy a más területeken található vevők által a vevő területén értékesített termékek kizárása a szolgáltató által megtérített uniós szintű garanciaszolgáltatásból (123). |
| --- | --- |

l)

a vevő területén kívül viszonteladásra kerülő termékek vagy a más területeken található vevők által a vevő területén értékesített termékek kizárása a szolgáltató által megtérített uniós szintű garanciaszolgáltatásból (123).

| (205) | Az olyan intézkedések, amelyek lehetővé teszik a gyártó számára, hogy ellenőrizze a szállított áruk rendeltetési helyét – ilyen például a differenciált címkék, a meghatározott nyelvi csoportok vagy sorozatszámok használata – vagy a vevő egyéb korlátozásoknak való megfelelését vizsgáló ellenőrzés végzése vagy az ilyen ellenőrzéssel való fenyegetés (124) önmagukban nem minősülnek versenykorlátozásnak. Mindazonáltal ha a szállító a szállított áruk rendeltetési helyének ellenőrzésére használja fel ezeket, akkor lehetséges, hogy a vevő általi értékesítés különösen súlyos korlátozásának részét képezik, például abban az esetben, ha a (203) és a (204) bekezdésben említett egy vagy több gyakorlattal összefüggésben kerül sor az alkalmazásukra. |
| --- | --- |

(205)

| (206) | A (202)–(204) bekezdésében hivatkozott közvetlen és közvetett korlátozásokon kívül a kifejezetten az online értékesítéshez kapcsolódó különösen súlyos korlátozások is származhatnak közvetlen vagy közvetett kötelezettségekből. Az alábbi példák azt szemléltetik, hogy – az internetnek a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások értékesítése céljából történő használatát érintő közvetlen tilalom mellett – milyen egyéb kötelezettségek vannak, amelyek közvetett célja, hogy az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkének e) pontja értelmében vett módon megakadályozzák azt, hogy a vevő hatékonyan használhassa az internetet a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások meghatározott területekre irányuló vagy meghatározott ügyfelek részére történő értékesítése céljából:






  a) | a vevő kötelezése arra, hogy megakadályozza, hogy más területen található vevők megtekinthessék honlapját vagy online boltját, vagy hogy a vevőket a gyártó vagy egy másik eladó online boltjába irányítsa át. Azonban nem minősül különösen súlyos korlátozásnak, ha a vevőt arra kötelezik, hogy adjon meg a szolgáltató vagy más eladók online boltjaira mutató linkeket (125); |
| --- | --- | --- |

(206)

a)

a vevő kötelezése arra, hogy megakadályozza, hogy más területen található vevők megtekinthessék honlapját vagy online boltját, vagy hogy a vevőket a gyártó vagy egy másik eladó online boltjába irányítsa át. Azonban nem minősül különösen súlyos korlátozásnak, ha a vevőt arra kötelezik, hogy adjon meg a szolgáltató vagy más eladók online boltjaira mutató linkeket (125);

| b) | a vevő kötelezése arra, hogy szakítsa meg ügyfelei interneten keresztüli ügyleteit, amennyiben hitelkártya-adataik alapján olyan lakcím azonosítható, amely nem tartozik a vevő területéhez (126); |
| --- | --- |

b)

a vevő kötelezése arra, hogy szakítsa meg ügyfelei interneten keresztüli ügyleteit, amennyiben hitelkártya-adataik alapján olyan lakcím azonosítható, amely nem tartozik a vevő területéhez (126);

| c) | a vevő kötelezése arra, hogy a szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat csak fizikai térben vagy szakosodott személyzet fizikai jelenlétében értékesítse (127); |
| --- | --- |

c)

a vevő kötelezése arra, hogy a szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat csak fizikai térben vagy szakosodott személyzet fizikai jelenlétében értékesítse (127);

| d) | a vevő kötelezése arra, hogy az egyedi online értékesítési ügyletek megkezdése előtt kérje a szállító előzetes engedélyét; |
| --- | --- |

d)

a vevő kötelezése arra, hogy az egyedi online értékesítési ügyletek megkezdése előtt kérje a szállító előzetes engedélyét;

| e) | annak tilalma, hogy a vevő a szállító védjegyeit vagy márkaneveit honlapján vagy online boltjában használja; |
| --- | --- |

e)

annak tilalma, hogy a vevő a szállító védjegyeit vagy márkaneveit honlapján vagy online boltjában használja;

| f) | annak tilalma, hogy a vevő egy vagy több online boltot hozzon létre vagy üzemeltessen, függetlenül attól, hogy az online boltot a vevő saját szerverén vagy harmadik fél szerverén tárolják-e (128); |
| --- | --- |

f)

annak tilalma, hogy a vevő egy vagy több online boltot hozzon létre vagy üzemeltessen, függetlenül attól, hogy az online boltot a vevő saját szerverén vagy harmadik fél szerverén tárolják-e (128);

| g) | egy teljes online hirdetési csatorna – például keresőmotorok (129) vagy árösszehasonlító szolgáltatások – vevő általi használatának a tilalma, vagy egy teljes online hirdetési csatorna használatát közvetve tiltó korlátozások, például az a korlátozás, amely szerint tilos a szállító védjegyeinek vagy márkaneveinek használata a keresőmotorokon történő hivatkozásokért folyó licithez, illetve az árösszehasonlító szolgáltatásokhoz szükséges, árakkal kapcsolatos információk nyújtásának korlátozása. Az ilyen korlátozások célja annak megakadályozása, hogy a vevő hatékonyan használhassa az internetet a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások meghatározott területekre irányuló vagy meghatározott ügyfelek részére történő értékesítése céljából, mivel korlátozzák a vevő azon képességét, hogy a fizikai kereskedési területén kívül található ügyfeleit megcélozza, tájékoztassa őket az ajánlatairól, és az online boltjába vagy más értékesítési csatornáihoz vonzza őket. Konkrét árösszehasonlító szolgáltatások vagy keresőprogramok használatának tilalma általában nem minősül különösen súlyos korlátozásnak, mivel a vevő más online hirdetési szolgáltatásokat is igénybe vehet abból a célból, hogy felhívja a figyelmet online értékesítési tevékenységeire. Azonban a szóban forgó konkrét online hirdetési csatornán belül a legszélesebb körben használt hirdetési szolgáltatások igénybevételének tilalma különösen súlyos korlátozásnak minősülhet, ha a szóban forgó hirdetési csatornán elérhető többi szolgáltatás de facto alkalmatlan arra, hogy ügyfeleket vonzzon a vevő online boltjába. |
| --- | --- |

g)

egy teljes online hirdetési csatorna – például keresőmotorok (129) vagy árösszehasonlító szolgáltatások – vevő általi használatának a tilalma, vagy egy teljes online hirdetési csatorna használatát közvetve tiltó korlátozások, például az a korlátozás, amely szerint tilos a szállító védjegyeinek vagy márkaneveinek használata a keresőmotorokon történő hivatkozásokért folyó licithez, illetve az árösszehasonlító szolgáltatásokhoz szükséges, árakkal kapcsolatos információk nyújtásának korlátozása. Az ilyen korlátozások célja annak megakadályozása, hogy a vevő hatékonyan használhassa az internetet a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások meghatározott területekre irányuló vagy meghatározott ügyfelek részére történő értékesítése céljából, mivel korlátozzák a vevő azon képességét, hogy a fizikai kereskedési területén kívül található ügyfeleit megcélozza, tájékoztassa őket az ajánlatairól, és az online boltjába vagy más értékesítési csatornáihoz vonzza őket. Konkrét árösszehasonlító szolgáltatások vagy keresőprogramok használatának tilalma általában nem minősül különösen súlyos korlátozásnak, mivel a vevő más online hirdetési szolgáltatásokat is igénybe vehet abból a célból, hogy felhívja a figyelmet online értékesítési tevékenységeire. Azonban a szóban forgó konkrét online hirdetési csatornán belül a legszélesebb körben használt hirdetési szolgáltatások igénybevételének tilalma különösen súlyos korlátozásnak minősülhet, ha a szóban forgó hirdetési csatornán elérhető többi szolgáltatás de facto alkalmatlan arra, hogy ügyfeleket vonzzon a vevő online boltjába.

| (207) | A (204) bekezdésben említett korlátozásokkal ellentétben részesülhetnek az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentességben azok a követelmények, amelyeket a szállító a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások értékesítésének módjával kapcsolatban támaszt a vevővel szemben, tekintet nélkül a forgalmazási rendszer típusára. A szállító különösen a minőségre vonatkozó követelményeket írhat elő. Szelektív forgalmazási rendszerben például a szállító követelményeket támaszthat a vevő boltjának minimális méretére és megjelenésére vonatkozóan (például a felszerelésekre, a berendezési tárgyakra, a kialakításra, a világításra és a padlóburkolatokra vonatkozóan), vagy a termékelhelyezésre nézve (például az elhelyezendő márkához tartozó termékek minimális száma, a termékek közötti minimális hely) (130). |
| --- | --- |

(207)

| (208) | Hasonlóképpen, a szállító követelményeket támaszthat a vevővel szemben a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások online értékesítésének módjával kapcsolatban is. A konkrét online értékesítési csatornák – például online piacterek – használatát érintő korlátozások vagy az online értékesítésre vonatkozó minőségi szabványok előírása általában részesülhet az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentességben (tekintet nélkül a forgalmazási rendszer típusára), feltéve, hogy közvetett módon nem célja annak megakadályozása, hogy a vevő hatékonyan használhassa az internetet a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások meghatározott területekre irányuló vagy meghatározott ügyfelek részére történő értékesítése céljából. Az online értékesítést érintő korlátozásoknak általában nincs ilyen céljuk, amennyiben a vevő továbbra is szabadon üzemeltetheti saját online boltját (131) és szabadon folytathat online reklámozást (132). Ebben az esetben a vevő nincs megakadályozva abban, hogy hatékonyan használhassa az internetet a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások értékesítése céljából. Az alábbi példák olyan online értékesítéssel kapcsolatos követelményeket szemléltetnek, amelyek a rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentességben részesíthetők:






  a) | a vevő online boltjának minőségét vagy sajátos megjelenését biztosító követelmények; |
| --- | --- | --- |

(208)

a)

a vevő online boltjának minőségét vagy sajátos megjelenését biztosító követelmények;

| b) | a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások online üzletben való megjelenítésére vonatkozó követelmények (például a megjelenített tételek minimális száma, a szállító védjegyeinek vagy márkáinak megjelenítése); |
| --- | --- |

b)

a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások online üzletben való megjelenítésére vonatkozó követelmények (például a megjelenített tételek minimális száma, a szállító védjegyeinek vagy márkáinak megjelenítése);

| c) | az online piacterek használatának közvetlen vagy közvetett tilalma (133); |
| --- | --- |

c)

az online piacterek használatának közvetlen vagy közvetett tilalma (133);

| d) | az a követelmény, amely a szállító szelektív forgalmazási rendszerének tagjává válásához szükséges feltételeként előírja például, hogy a vevő egy vagy több hagyományos üzlethelyiséggel vagy bemutatóteremmel rendelkezzék; |
| --- | --- |

d)

az a követelmény, amely a szállító szelektív forgalmazási rendszerének tagjává válásához szükséges feltételeként előírja például, hogy a vevő egy vagy több hagyományos üzlethelyiséggel vagy bemutatóteremmel rendelkezzék;

| e) | az a követelmény, hogy a vevő a szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat egy bizonyos abszolút (értékben vagy volumenben, de nem a teljes értékesítésével arányosan meghatározott mennyiségben kifejezett) mennyiségben offline értékesítse hagyományos üzlethelyiségének hatékony működése érdekében. Ez a követelmény lehet minden vevőre vonatkozóan azonos, vagy különböző szintet írhat elő minden egyes vevőre nézve olyan objektív kritériumok alapján, mint például a vevőnek a többi vevőéhez viszonyított mérete vagy földrajzi elhelyezkedése. |
| --- | --- |

e)

az a követelmény, hogy a vevő a szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat egy bizonyos abszolút (értékben vagy volumenben, de nem a teljes értékesítésével arányosan meghatározott mennyiségben kifejezett) mennyiségben offline értékesítse hagyományos üzlethelyiségének hatékony működése érdekében. Ez a követelmény lehet minden vevőre vonatkozóan azonos, vagy különböző szintet írhat elő minden egyes vevőre nézve olyan objektív kritériumok alapján, mint például a vevőnek a többi vevőéhez viszonyított mérete vagy földrajzi elhelyezkedése.

| (209) | Az a követelmény, miszerint a vevő az online értékesített termékekért az offline értékesített termékekétől eltérő nagykereskedelmi árat köteles fizetni (kettős árképzés), részesülhet az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentességben, mivel ösztönözheti vagy jutalmazhatja az online vagy offline értékesítési csatornák kapcsán végrehajtott megfelelő szintű beruházásokat, feltéve, hogy nem célja a meghatározott területekre vagy ügyfelekre irányuló értékesítéseknek az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkének b), c) és d) pontja szerinti korlátozása (134). Azonban ha a nagykereskedelmi árak közötti különbség célja annak megakadályozása, hogy a vevő hatékonyan használhassa az internetet a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások meghatározott területekre irányuló vagy meghatározott ügyfelek részére történő értékesítése céljából, akkor a korlátozás az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkének e) pontja értelmében vett különösen súlyos korlátozásnak minősül. Ez különösen akkor áll fenn, ha a nagykereskedelmi árak különbségének következtében az online értékesítés veszteségessé vagy pénzügyileg fenntarthatatlanná válik (135), vagy ha a kettős árképzést a vevő számára online értékesítés céljára rendelkezésre bocsátott termékek mennyiségének korlátozására használják (136). Ezzel szemben a kettős árképzés akkor részesülhet az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentességben, ha a nagykereskedelmi ár különbsége észszerűen összefügg az egyes csatornákon történő értékesítés során a vevőnél felmerült beruházások és költségek különbségével. Hasonlóképpen, a szállító felszámíthat eltérő nagykereskedelmi árat az offline és online csatornák kombinációján keresztül történő értékesítésre szánt termékekért, amennyiben az árkülönbség figyelembe veszi az adott forgalmazási típushoz kapcsolódó beruházásokat vagy költségeket. A felek megállapodhatnak a kettős árképzés végrehajtásának megfelelő módszeréről, ideértve például a számláknak a tényleges értékesítések alapján történő utólagos kiegyensúlyozását. |
| --- | --- |

(209)

| (210) | Az online hirdetést érintő korlátozások részesülhetnek az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentességben, feltéve, hogy nem céljuk a teljes hirdetési csatorna vevő általi használatának megakadályozása. Az alábbi példák olyan online reklámozással kapcsolatos követelményeket szemléltetnek, amelyek mentességben részesíthetők:






  a) | az a követelmény, hogy az online hirdetéseknek meg kell felelniük bizonyos minőségi standardoknak, vagy konkrét tartalmakat vagy információkat kell tartalmazniuk; |
| --- | --- | --- |

(210)

a)

az a követelmény, hogy az online hirdetéseknek meg kell felelniük bizonyos minőségi standardoknak, vagy konkrét tartalmakat vagy információkat kell tartalmazniuk;

| b) | az a követelmény, hogy a vevő ne vegyen egy olyan konkrét online hirdetési szolgáltatást, amely nem felel meg bizonyos minőségi előírásoknak; |
| --- | --- |

b)

az a követelmény, hogy a vevő ne vegyen egy olyan konkrét online hirdetési szolgáltatást, amely nem felel meg bizonyos minőségi előírásoknak;

| c) | az a követelmény, hogy a vevő online üzletének doménnevében ne használja a szállító márkanevét. |
| --- | --- |

c)

az a követelmény, hogy a vevő online üzletének doménnevében ne használja a szállító márkanevét.

6.1.2.2.   Az „aktív értékesítés” és a „passzív értékesítés” megkülönböztetése

| (211) | Az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikke a kizárólagos forgalmazási rendszerekkel összefüggésben különbséget tesz az aktív értékesítésre és a passzív értékesítésre vonatkozó korlátozások között. Az aktív és passzív értékesítés fogalmát az (EU) 2022/720 rendelet 1. cikke (1) bekezdésének l) és m) pontja határozza meg. |
| --- | --- |

(211)

| (212) | Az (EU) 2022/720 rendelet 1. cikke (1) bekezdésének m) pontja úgy rendelkezik, hogy a kizárólagosan kijelölt területen vagy ügyfélcsoporton belüli vevők részére történő értékesítések esetében passzív értékesítésnek minősülnek az olyan vevők részére történő értékesítések, amelyeket az eladó nem aktívan céloz meg. A passzív értékesítés egyik formája például az online bolt létrehozása, mivel lehetővé teszi, hogy a potenciális vevők eljussanak az eladóhoz. Egy online bolt működése olyan hatásokkal járhat, amelyek túlmutatnak az eladó fizikai forgalmazási területén, például azért, mert lehetővé teszi az online vásárlást a más területeken található ügyfelek vagy más ügyfélcsoportok számára. Mindazonáltal az ilyen vásárlások (beleértve a termékek kiszállítását is) passzív értékesítésnek minősülnek, feltéve, hogy az eladó aktívan nem célozza meg az adott ügyfelet vagy azt a konkrét területre vagy vevőcsoportot, amelyhez az ügyfél tartozik. Ugyanez igaz arra az esetre, ha az ügyfél azt választja, hogy az eladó automatikusan küldjön neki értesítést és ez az információ eredményez értékesítést. Hasonlóképpen, a keresőoptimalizálás – vagyis az olyan eszközök vagy technikák alkalmazása, amelyek célja az online bolt láthatóságának vagy rangsorolásának javítása a keresőmotorok eredményeiben – vagy az alkalmazások alkalmazásáruházakban történő elérhetővé tétele elvileg lehetővé teszi, hogy a potenciális vevők eljussanak az eladóhoz, és emiatt passzív értékesítésnek minősülnek. |
| --- | --- |

(212)

| (213) | Ezzel szemben az (EU) 2022/720 rendelet 1. cikke (1) bekezdésének l) pontja azt írja elő, hogy ha a kizárólagosan kijelölt területen vagy ügyfélcsoporton belüli ügyfelek részére történő értékesítés esetében az online boltban az eladó székhelye szerinti területen általánosan használt nyelvektől eltérő nyelvi változatokat kínálnak fel, az általában azt mutatja, hogy az eladó tevékenysége arra a területre irányul, ahol az adott nyelvet szokásosan használják, és emiatt aktív értékesítésnek minősül (137). Azonban ha egy online bolt az angol nyelv használatának lehetőségét ajánlja fel, az önmagában nem jelenti azt, hogy az eladó tevékenysége angol nyelvű területekre irányul, tekintettel arra, hogy az angol nyelvet az Unióban széles körben értik és használják. Ugyanígy, a vevő székhelye szerinti területtől eltérő területnek megfelelő felső szintű doménnel rendelkező online bolt létrehozása az adott területre irányuló aktív értékesítésnek minősül, míg az általános és nem országspecifikus doménnévvel rendelkező online bolt működtetése passzív értékesítésnek tekintendő. |
| --- | --- |

(213)

| (214) | Az (EU) 2022/720 rendelet 1. cikke (1) bekezdésének l) pontja értelmében az aktív értékesítés az ügyfelek látogatásokkal, levelekkel, e-mailekkel, hívásokkal vagy más közvetlen kommunikációs eszközökkel történő aktív megcélzásából származó eladásokat jelenti. A célzott reklám vagy promóció az aktív értékesítés egyik formája. Ezen belül az online hirdetési szolgáltatások gyakran lehetővé teszik az eladó számára, hogy kiválassza azokat a területeket vagy vevőket, amelyek számára az online hirdetést megjeleníti. Ez a helyzet például a fizetett hivatkozások és más online hirdetések esetében, például honlapokon, alkalmazásáruházakban vagy közösségi médiában, feltéve, hogy a reklámszolgáltatás lehetővé teszi a hirdető számára, hogy az ügyfeleket sajátos jellemzőik – többek között földrajzi elhelyezkedésük vagy személyes profiljuk – alapján célozza meg. Ezzel szemben, ha az eladó a saját területén vagy ügyfélcsoportjában található ügyfeleknek címzi az online hirdetéseket, és nem lehetséges megakadályozni azt, hogy e hirdetéseket más területeken vagy ügyfélcsoportokban található ügyfelek is láthassák, akkor a passzív értékesítés egyik formája valósul meg. Az ilyen általános reklámot szemléltető példa egy helyi vagy országos napilap weboldalán szponzorált tartalom, amelyhez az adott weboldal bármely látogatója hozzáférhet, vagy az árösszehasonlító eszközök általános (nem országspecifikus) doménnevekkel történő használata. Ezzel szemben, ha az ilyen általános reklámozást az eladó területén általánosan használt nyelvektől eltérő nyelveken vagy az eladó területén kívüli területeknek megfelelő felső szintű doménnel rendelkező honlapokon végzik, az az eladó területén kívüli szóban forgó területekre irányuló aktív értékesítésnek minősül. |
| --- | --- |

(214)

| (215) | A közbeszerzési eljárásban való részvétel a passzív értékesítés egyik formájának minősül, függetlenül a közbeszerzési eljárás típusától (pl. nyílt eljárás, meghívásos eljárás vagy egyéb). Ez a minősítés összhangban van a közbeszerzési jog céljaival, amelyek közé tartozik a márkán belüli verseny elősegítése. Ennek következtében az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkének b), c) és d) pontja értelmében vett különösen súlyos korlátozásnak minősül az a vertikális megállapodás, amely korlátozza a vevő közbeszerzési eljárásban való részvételét. Hasonlóképpen a passzív értékesítés egyik formája a nem állami szervek által közzétett ajánlattételi felhívásokra való válaszadás. Ezek az ajánlattételi felhívások a több potenciális eladóhoz intézett kéretlen megkeresések egy formájának minősülnek, ezért a nem állami szerv által közzétett ajánlattételi felhívás nyomán benyújtott adott ajánlat benyújtása a passzív értékesítés egyik formájának tekintendő. |
| --- | --- |

(215)

6.1.2.3.   Az egyes forgalmazási rendszereket érintő különösen súlyos korlátozások

| (216) | Az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkének b), c) és d) pontja azokat a különösen súlyos korlátozásokat és kivételeket sorolja fel, amelyek attól függően alkalmazandók, hogy a szállító milyen típusú forgalmazási rendszert működtet. E típusok a következők: kizárólagos forgalmazás, szelektív forgalmazás vagy szabad forgalmazás. |
| --- | --- |

(216)

6.1.2.3.1.   Ha a szállító kizárólagos forgalmazási rendszert működtet

| (217) | Az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkének b) pontjában említett különösen súlyos korlátozás olyan megállapodásokkal kapcsolatos, amelyek közvetve vagy közvetlenül azt a célt szolgálják, hogy korlátozzák azt a területet vagy azt az ügyfélcsoportot, ahol vagy amelynek a szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat aktívan vagy passzívan értékesítheti az a vevő, amely számára a szóban forgó kizárólagos területet vagy ügyfélcsoportot kijelölték. |
| --- | --- |

(217)

| (218) | Az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkének b) pontjában megállapított különösen súlyos korlátozások alól öt kivétel van. |
| --- | --- |

(218)

| (219) | Először: az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikke b) pontjának i. alpontja lehetővé teszi a szállító számára, hogy korlátozza a kizárólagos forgalmazó által olyan területen vagy olyan ügyfélcsoport részére végzett aktív értékesítést, amelyet kizárólagosan legfeljebb öt vevő számára jelöltek ki vagy amely a szállító számára van fenntartva. A beruházási ösztönzők megőrzése érdekében a szállítónak védelemben kell részesítenie a kizárólagos forgalmazókat az olyan aktív értékesítésekkel szemben – beleértve a célzott online hirdetéseket is – amelyeket a szállító összes többi vevője végezne a kizárólagos forgalmazók kizárólagos területére vagy kizárólagos ügyfélcsoportjára irányulóan. |
| --- | --- |

(219)

| (220) | A kizárólagos forgalmazók befektetési ösztönzőit a szállító más vevőinek vevői általi aktív értékesítés is alááshatja. Ezért az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikke b) pontjának i. alpontja azt is lehetővé teszi a szállító számára, hogy előírja többi vevője számára, hogy korlátozzák közvetlen ügyfeleiket abban, hogy aktívan értékesítsenek olyan kizárólagos területeken vagy olyan kizárólagos ügyfélcsoportok részére, amelyeket a szállító kizárólagosan más forgalmazók részére jelölt ki vagy saját magának tartott fenn. A szállító azonban nem írhatja elő e vevők számára, hogy az aktív értékesítésre vonatkozó korlátozásokat továbbítsák az értékesítési lánc alsóbb szintjein lévő ügyfelek felé. |
| --- | --- |

(220)

| (221) | A szállító összekapcsolhatja a kizárólagos terület és a kizárólagos ügyfélcsoport kijelölését, például úgy, hogy adott területen, meghatározott ügyfélcsoport tekintetében kizárólagos forgalmazót jelöl ki. |
| --- | --- |

(221)

| (222) | A kizárólagosan kijelölt területek és ügyfélcsoportok védelme azonban nem teljes mértékű. A piac felosztásának megakadályozása érdekében az ilyen területekre vagy ügyfélcsoportok részére történő passzív értékesítés nem korlátozható. Az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkének b) pontja csak a vevővel szemben előírt korlátozásokra vonatkozik. A szállító tehát maga is elfogadhat online és offline korlátozásokat a kizárólagos területre vagy a kizárólagos ügyfélcsoportot alkotó összes ügyfél részére vagy néhány ilyen ügyfél részére történő értékesítések tekintetében. A végfelhasználók részére történő passzív értékesítésre vonatkozó korlátozások azonban bizonyos körülmények között az (EU) 2018/302 európai parlamenti és tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése értelmében semmisek lehetnek (138). |
| --- | --- |

(222)

| (223) | Másodszor, az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikke b) pontjának ii. alpontja lehetővé teszi az egy adott területen kizárólagos forgalmazási rendszert és egy másik területen szelektív forgalmazási rendszert működtető szállító számára, hogy korlátozza kizárólagos forgalmazóit abban, hogy aktívan vagy passzívan értékesítsenek olyan nem szerződéses forgalmazók részére, amelyek azon a területen találhatók, amelyen a szállító már működtet szelektív forgalmazási rendszert vagy amelyet ilyen rendszer működtetésére fenntart. A szállító továbbá kötelezheti kizárólagos forgalmazóit arra, hogy hasonlóképpen korlátozzák vevőiket abban, hogy aktívan vagy passzívan értékesítsenek olyan nem szerződéses forgalmazók részére, amelyek olyan területen találhatók, ahol a szállító szelektív forgalmazási rendszert működtet, vagy amelyet a szállító ilyen szelektív forgalmazási rendszer működtetésére fenntart. Ebben a forgatókönyvben a szelektív forgalmazási rendszerek zárt jellegének védelmét szolgálja az a lehetőség, hogy az aktív és a passzív értékesítést érintő korlátozások az értékesítési lánc mentén lefelé továbbadhatók. |
| --- | --- |

(223)

| (224) | Harmadszor, az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikke b) pontjának iii. alpontja lehetővé teszi a szállító számára, hogy korlátozásokat alkalmazzon annak a vevőnek a telephelyével kapcsolatban, amely számára egy kizárólagos területet vagy ügyfélcsoportot kijelölt (a továbbiakban: telephelyre vonatkozó kikötés). Ez azt jelenti, hogy a szállító megkövetelheti a vevőtől, hogy forgalmazói kirendeltségeit és raktárait egy meghatározott címen, helyszínen vagy területen tartsa fenn. Ha a forgalmazói kirendeltség nem helyhez kötött, akkor a megállapodásban meghatározható az a terület, amelyen kívül e kirendeltség nem működtethető. Ezzel szemben az online boltok forgalmazó általi létrehozása és használata nem egyenértékű fizikai kirendeltség megnyitásával, és ezért nem korlátozható (139). |
| --- | --- |

(224)

| (225) | Negyedszer, a (EU) 2022/720 rendelet 4. cikke b) pontjának iv. alpontja lehetővé teszi a szállító számára, hogy korlátozza a kizárólagos nagykereskedő által a végfelhasználók részére történő aktív és passzív értékesítést, mivel a szállító különválaszthatja a kereskedelem nagy- és kiskereskedelmi szintjét. Ez a kivétel lehetővé teszi azt is, hogy a nagykereskedő meghatározott végfelhasználó (például kisszámú nagy végfelhasználó) számára értékesítsen, miközben minden más végfelhasználó felé tiltja az értékesítést (140). |
| --- | --- |

(225)

| (226) | Ötödször, az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikke b) pontjának v. alpontja lehetővé teszi a szállító számára, hogy korlátozza a kizárólagos forgalmazó azon képességét, hogy beépítés céljára szállított összetevők aktív vagy passzív értékesítését végezze a szállító olyan versenytársai számára, amelyek azokat a szállító által előállított árukkal azonos típusú áruk gyártásához használnák fel. Az „összetevő” kifejezés minden köztes terméket magában foglal, míg a „beépítés” kifejezés bármely alapanyag áruk előállításához történő felhasználására vonatkozik. |
| --- | --- |

(226)

6.1.2.3.2.   Ha a szállító szelektív forgalmazási rendszert működtet

| (227) | Az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikke c) pontjának i. alpontjában említett különösen súlyos korlátozás olyan megállapodásokkal kapcsolatos, amelyek közvetve vagy közvetlenül azt a célt szolgálják, hogy korlátozzák azt a területet vagy azt az ügyfélcsoportot, ahol vagy amelynek a szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat aktívan vagy passzívan értékesíthetik a szelektív forgalmazási rendszer tagjai (a továbbiakban: szerződéses forgalmazók). Ez magában foglalja a végfelhasználóknak történő aktív vagy passzív értékesítésre vonatkozóan a szállító által a kiskereskedelmi szinten működő szerződéses forgalmazókkal szemben előírt korlátozásokat. |
| --- | --- |

(227)

| (228) | Az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikke c) pontjának i. alpontjában megállapított különösen súlyos korlátozások alól öt kivétel van. |
| --- | --- |

(228)

| (229) | Az első kivétel a szerződéses forgalmazók azon képességének korlátozásával kapcsolatos, hogy a szelektív forgalmazási rendszeren kívül végezzenek értékesítést. Lehetővé teszi a szállító számára, hogy korlátozza a szerződéses forgalmazók által végzett, olyan más területekre vagy olyan ügyfélcsoportok felé irányuló aktív értékesítéseket (beleértve a célzott online hirdetéseket is), amelyeket kizárólagosan egy vagy több forgalmazó számára jelöltek ki vagy a szállító részére tartanak fenn. A szállító arra is kötelezheti a szerződéses forgalmazókat, hogy közvetlen ügyfeleikkel szemben írjanak elő ilyen engedélyezett korlátozásokat az aktív értékesítésekre vonatkozóan. Az ilyen kizárólagosan kijelölt területek vagy ügyfélcsoportok védelme azonban nem abszolút, mivel a szállító nem korlátozhatja az ilyen területekre vagy ügyfélcsoportokra irányuló passzív értékesítéseket. |
| --- | --- |

(229)

| (230) | A második kivétel azt teszi lehetővé a szállító számára, hogy korlátozza szerződéses forgalmazóit és azok ügyfeleit abban, hogy aktív vagy passzív értékesítést végezzenek olyan területen található nem szerződéses forgalmazók részére, ahol a szállító szelektív forgalmazási rendszert működtet. |
| --- | --- |

(230)

| (231) | A harmadik kivétel lehetővé teszi a szállító számára, hogy telephelyre vonatkozó kikötést alkalmazzon szerződéses forgalmazóival szemben, azaz megakadályozza őket abban, hogy vállalkozásukat eltérő telephelyekről működtessék, vagy hogy más helyszínen új kirendeltséget nyissanak. Ez azt jelenti, hogy az (EU) 2022/720 rendelet által biztosított kedvezmény nem vész el abban azt esetben, ha a forgalmazó vállalja, hogy forgalmazói kirendeltségeit és raktárait egy meghatározott címen, helyszínen vagy területen tartja fenn. Ha a forgalmazói kirendeltség nem helyhez kötött, akkor a megállapodásban meghatározható az a terület, amelyen kívül e kirendeltség nem működtethető. Ezzel szemben az online boltok forgalmazó általi létrehozása és használata nem egyenértékű fizikai kirendeltség megnyitásával, és ezért nem korlátozható (141). |
| --- | --- |

(231)

| (232) | A negyedik kivétel értelmében a szállító korlátozhatja a szerződéses nagykereskedő által a végfelhasználók részére végzett aktív és passzív értékesítést, lehetővé téve a szállító számára a kereskedelem nagy- és kiskereskedelmi szintjének különválasztását. Ez a kivétel lehetővé teszi azt is, hogy a nagykereskedő meghatározott végfelhasználó (például kisszámú nagy végfelhasználó) számára értékesítsen, miközben minden más végfelhasználó felé tiltja az értékesítést (142). |
| --- | --- |

(232)

| (233) | Az ötödik kivétel lehetővé teszi a lehetővé teszi a szállító számára, hogy korlátozza a kizárólagos forgalmazó azon képességét, hogy beépítés céljára szállított összetevők aktív vagy passzív értékesítését végezze a szállító olyan versenytársai számára, amelyek azokat a szállító által előállított árukkal azonos típusú áruk gyártásához használnák fel. Az „összetevő” kifejezés minden köztes terméket magában foglal, míg a „beépítés” kifejezés bármely alapanyag áruk előállításához történő felhasználására vonatkozik. |
| --- | --- |

(233)

| (234) | Az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikke c) pontjának iii. alpontjában említett különösen súlyos korlátozás a kiskereskedelmi szinten működő szelektív forgalmazási rendszer tagjai által a végfelhasználóknak történő aktív vagy passzív értékesítés korlátozásával kapcsolatos. Ez azt jelenti, hogy a szállító nem korlátozhatja szerződéses forgalmazóit abban, hogy végfelhasználók részére vagy a végfelhasználók nevében eljáró vásárló ügynökök részére értékesítést végezzenek, kivéve, ha ezek a végfelhasználók olyan területen találhatók vagy olyan ügyfélcsoporthoz tartoznak, amelyet kizárólagosan egy másik forgalmazó részére jelöltek ki vagy a szállító számára tartanak fenn egy olyan területen, ahol a szállító kizárólagos forgalmazási rendszert működtet (lásd a rendelet 4. cikke c) pontja i. alpontjának első franciabekezdését és a (229) bekezdést. Ez nem zárja ki annak lehetőségét sem, hogy a szerződéses forgalmazók számára megtiltsák a nem szerződéses székhelyen való működést (lásd a rendelet 4. cikke c) pontja i. alpontjának harmadik franciabekezdését és ezen iránymutatás (231) bekezdését). |
| --- | --- |

(234)

| (235) | A szelektív forgalmazási rendszert működtető szállító minőségi és/vagy mennyiségi kritériumok alapján választhatja ki szerződéses forgalmazóit. A minőségi kritériumokat általában mind az online, mind az offline csatornákra vonatkozóan meg kell határozni. Azonban tekintettel arra, hogy az online és offline csatornák eltérő jellemzőkkel rendelkeznek, a szelektív forgalmazási rendszert működtető szállító az online értékesítésre vonatkozóan olyan kritériumokat írhat elő szerződéses forgalmazói számára, amelyek nem egyenértékűek a hagyományos üzlethelyiségekben történő értékesítésre vonatkozó kritériumokkal, feltéve, hogy az online értékesítésre vonatkozó kritériumoknak nem céljuk, hogy megakadályozzák a vevőt abban, hogy hatékonyan használhassa az internetet a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások meghatározott területekre irányuló vagy meghatározott ügyfelek részére történő értékesítése céljából. A forgalmazó például az online értékesítésre vonatkozó minőségi standardok teljesülésének biztosítására követelményeket írhat elő (ilyen követelmény az online értékesítés utáni ügyfélszolgálat létrehozása és működtetése; az ügyfeleknél a termék visszaküldésével kapcsolatban felmerülő költségek megtérítése és a biztonságos fizetési rendszerek alkalmazása). Hasonlóképpen, a szállító különböző kritériumokat határozhat meg az online és offline értékesítési csatornák fenntartható fejlesztésére vonatkozóan. Megkövetelheti például a környezettudatos értékesítési kirendeltségeket vagy a környezetbarát kerékpárokat használó kézbesítési szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

(235)

| (236) | A szelektív forgalmazás és az ugyanazon a területen történő kizárólagos forgalmazás kombinációja nem részesülhet az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentességben, abban az esetben sem, amikor a szállító nagykereskedelmi szinten kizárólagos forgalmazást, kiskereskedelmi szinten pedig szelektív forgalmazást alkalmaz. Ennek az az oka, hogy az ilyen kombináció megkövetelné a szerződéses forgalmazóktól, hogy fogadjanak el az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkének b) vagy c) pontja értelmében vett különösen súlyos korlátozásoknak minősülő korlátozásokat. Ilyenek például azok a korlátozások, amelyek az olyan területekre vagy ügyfelekre irányuló aktív értékesítésre vonatkoznak, amelyek kizárólagos kijelölése nem történt meg, a végfelhasználóknak történő aktív vagy passzív értékesítésre vonatkozó korlátozások (143), vagy a szerződéses forgalmazók közötti keresztszállításokra vonatkozó korlátozások (144). A szállító azonban kötelezettséget vállalhat arra, hogy csak bizonyos szerződéses forgalmazók részére szállít, például annak a területen bizonyos részein, ahol a szelektív forgalmazási rendszer működik, vagy hogy e területen saját maga nem végez közvetlen értékesítést (145). Az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikke c) pontjának i. alpontja alóli harmadik kivétel értelmében a szállító a telephelyre vonatkozó kikötést írhat elő szerződéses forgalmazói számára. |
| --- | --- |

(236)

| (237) | Az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikke c) pontjának ii. alpontjában említett különösen súlyos korlátozás a szelektív forgalmazási rendszeren belüli szerződéses forgalmazók közötti keresztszállítások korlátozására vonatkozik. Ez azt jelenti, hogy a szállító nem akadályozhatja meg a szerződéses forgalmazói között zajló aktív vagy passzív értékesítést. E forgalmazók nem korlátozhatók abban, hogy a szerződés szerinti termékeket szabadon megvásárolják a hálózaton belüli más szerződéses forgalmazóktól, tekintet nélkül arra, hogy azok azonos vagy más kereskedelmi szinten működnek-e (146). Következésképpen a szelektív forgalmazás nem kapcsolható össze olyan vertikális korlátozásokkal, amelyeknek célja a forgalmazók arra kényszerítése, hogy a szerződés szerinti termékeket kizárólagosan egy adott forrásból szerezzék be. Ez azt is jelenti, hogy a szelektív forgalmazási rendszerben a szállító nem korlátozhatja a szerződéses nagykereskedők által a szerződéses forgalmazók részére végzett értékesítéseket. |
| --- | --- |

(237)

6.1.2.3.3.   Ahol a szállító szabad forgalmazási rendszert működtet

| (238) | Az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkének d) pontjában említett különösen súlyos korlátozás olyan megállapodásokkal vagy összehangolt magatartásokkal kapcsolatos, amelyek közvetve vagy közvetlenül azt a célt szolgálják, hogy korlátozzák azt a területet vagy azokat az ügyfeleket, ahol vagy amelyeknek a vevő egy szabad forgalmazási rendszerben a szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat aktívan vagy passzívan értékesítheti (147). |
| --- | --- |

(238)

| (239) | Az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkének d) pontjában említett különösen súlyos korlátozások alól öt kivétel van. |
| --- | --- |

(239)

| (240) | Először: az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkének d) pontjának i. alpontja lehetővé teszi a szállító számára, hogy korlátozza a vevő által végzett, olyan területekre vagy olyan ügyfélcsoportok felé irányuló aktív értékesítéseket (beleértve a célzott online hirdetéseket is), amelyeket kizárólagosan más vevők részére jelöltek ki vagy a szállító részére tartanak fenn. A szállító arra is kötelezheti a vevőt, hogy a vevő közvetlen ügyfeleivel szemben írjon elő ilyen engedélyezett korlátozásokat az aktív értékesítésekre vonatkozóan. Az ilyen kizárólagosan kijelölt területek vagy ügyfélcsoportok védelme azonban nem abszolút, mivel a szállító nem korlátozhatja az ilyen területekre vagy ügyfélcsoportokra irányuló passzív értékesítéseket. |
| --- | --- |

(240)

| (241) | Másodszor: az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikke d) pontjának ii. alpontja megengedi a szállító számára, hogy korlátozza a vevőt abban – illetve előírja a vevő részére, hogy ügyfeleit korlátozza abban – hogy aktívan vagy passzívan értékesítsenek nem szerződéses forgalmazók részre, amelyek olyan területen találhatók, ahol a szállító szelektív forgalmazási rendszert működtet, vagy amelyet a szállító ilyen szelektív forgalmazási rendszer működtetésére fenntart. A korlátozás kiterjedhet a kereskedelem bármely szintjén zajló aktív vagy passzív értékesítésre. |
| --- | --- |

(241)

| (242) | Harmadszor: az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikke d) pontjának iii. alpontja megengedi, hogy a szállító telephelyre vonatkozó kikötést írjon elő a vevő számára, azaz korlátozásokat alkalmazzon a vevő telephelyével. Ez azt jelenti, hogy a szállító megkövetelheti a vevőtől, hogy forgalmazói kirendeltségeit és raktárait egy meghatározott címen, helyszínen vagy területen tartsa fenn. Ha a forgalmazói kirendeltség nem helyhez kötött, akkor a megállapodásban meghatározható az a terület, amelyen kívül e kirendeltség nem működtethető. Ezzel szemben az online boltok vevő általi létrehozása és használata nem egyenértékű fizikai kirendeltség megnyitásával, és ezért nem korlátozható (148). |
| --- | --- |

(242)

| (243) | Negyedszer: az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikke d) pontjának iv. alpontja megengedi a szállító számára, hogy korlátozza a nagykereskedő által a végfelhasználók részére történő aktív és passzív értékesítést, mivel a szállító különválaszthatja a kereskedelem nagy- és kiskereskedelmi szintjét. Ez a kivétel lehetővé teszi azt is, hogy a nagykereskedő meghatározott végfelhasználó (például bizonyos nagy végfelhasználók) számára értékesítsen, miközben minden más végfelhasználó felé tilos értékesítenie (149). |
| --- | --- |

(243)

| (244) | Ötödször: az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikke d) pontjának v. alpontja lehetővé teszi a szállító számára, hogy korlátozza a vevő képességét, hogy beépítés céljára szállított összetevők aktív vagy passzív értékesítését végezze a szállító olyan versenytársai számára, amelyek azokat a szállító által előállított árukkal azonos típusú áruk gyártásához használnák fel. Az „összetevő” kifejezés minden köztes terméket magában foglal, míg a „beépítés” kifejezés bármely alapanyag áruk előállításához történő felhasználására vonatkozik. |
| --- | --- |

(244)

6.1.3.   A pótalkatrészek értékesítésére vonatkozó korlátozások

| (245) | Az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkének f) pontjában említett különösen súlyos korlátozás olyan megállapodásokra vonatkozik, amelyek a végfelhasználókat, független javítószolgálatokat, nagykereskedőket és szolgáltatókat megakadályozzák vagy korlátozzák abban, hogy e pótalkatrészeket közvetlenül a pótalkatrész-gyártóktól szerezzék be. A pótalkatrész-gyártó és a pótalkatrészeket a saját termékébe beépítő vevő (például eredetiberendezés-gyártó) közötti megállapodás sem közvetlenül, sem közvetve nem akadályozhatja meg vagy korlátozhatja az eredetiberendezés-gyártót abban, hogy a pótalkatrészeket végfelhasználók, független javítószolgálatok vagy szolgáltatók részére értékesítse. Közvetett korlátozás különösen abból eredhet, ha a pótalkatrész gyártóját korlátozzák abban, hogy átadja a pótalkatrésznek a véghasználók, független javítószolgálatok vagy szolgáltatók általi használatához szükséges műszaki információt vagy különleges berendezést. A megállapodás azonban előírhat pótalkatrész-szállítási korlátozásokat azon javítószolgálatok vagy szolgáltatók számára, amelyeket az eredetiberendezés-gyártó saját áruinak javításával vagy szervizelésével bízott meg. Ez azt is jelenti, hogy az eredetiberendezés-gyártó megkövetelheti a saját javító- vagy szervizhálózatától, hogy a pótalkatrészeket tőle vagy szelektív forgalmazási rendszerének más tagjaitól vásárolja meg (amennyiben működtet ilyen rendszert). |
| --- | --- |

(245)

6.2.   Az (EU) 2022/720 rendelet hatálya alól kizárt korlátozások

| (246) | Az (EU) 2022/720 rendelet 5. cikke a vertikális megállapodásokban foglalt egyes kötelezettségeket kizár a csoportmentesség hatálya alól, tekintet nélkül arra, hogy a rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott piaci részesedési küszöböt túllépik-e vagy sem. Ezen belül a rendelet 5. cikke meghatározza azokat a kötelezettségeket, amelyek esetében nem feltételezhető kellő bizonyossággal, hogy teljesítik a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételeket. Mindazonáltal nincs olyan vélelem, amely szerint a rendelet 5. cikkében felsorolt kötelezettségek a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak vagy ellenkező esetben nem felelnek meg a Szerződés 101. cikke (3) bekezdésben meghatározott feltételeknek. Az, hogy e kötelezettségek ki vannak zárva a csoportmentesség hatálya alól, csak annyit jelent, hogy a Szerződés 101. cikke szerinti egyedi értékelés tárgyát képezik. Ezenkívül az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkével ellentétben a csoportmentességből való kizárás – melyet a rendelet 5. cikke ír elő – a konkrét kötelezettségre korlátozódik, amennyiben a szóban forgó kötelezettség elválasztható a vertikális megállapodás többi részétől. Ebben az esetben a vertikális megállapodás fennmaradó része továbbra is részesül csoportmentességben. |
| --- | --- |

(246)

6.2.1.   Öt évet meghaladó időtartamú versenytilalmi kötelezettségek

| (247) | Az (EU) 2022/720 rendelet 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében az öt évet meghaladó időtartamú versenytilalmi kötelezettségek nem részesülhetnek a csoportmentesség által nyújtott kedvezményekben. Az (EU) 2022/720 rendelet 1. cikke (1) bekezdésének f) pontjában meghatározott versenytilalmi kötelezettségek olyan megállapodások, amelyek alapján a vevő a szerződés szerinti áruk és szolgáltatások, valamint azok helyettesítői teljes beszerzett mennyiségének több mint 80 %-át a szállítótól vagy a szállító által kijelölt más vállalkozástól szerzi be az előző naptári évben. Ez azt jelenti, hogy a vevőnek nincs lehetősége versenytárs árukat vagy szolgáltatásokat vásárolni, vagy hogy e beszerzések az összes beszerzésének kevesebb mint 20 %-ára korlátozódnak. Ha a vertikális megállapodás megkötését megelőző első naptári évre vonatkozóan nem állnak rendelkezésre adatok a vevő beszerzéseit illetően, akkor a vevő által legjobb tudomása szerint adott becslést kell alkalmazni az éves teljes beszerzési igény tekintetében. A tényleges beszerzési adatokat azonban azonnal fel kell használni, amint azok rendelkezésre állnak. |
| --- | --- |

(247)

| (248) | A versenytilalmi kötelezettségekre nem vonatkozik a csoportmentesség, ha azok időtartama határozatlan vagy az öt évet meghaladja. Az öt éven túl hallgatólagosan meghosszabbítható versenytilalmi kötelezettségekre vonatkozhat a csoportmentesség, feltéve, hogy a vevő észszerű felmondási idő és észszerű költségek mellett ténylegesen újratárgyalhatja vagy felmondhatja a kötelezettséget tartalmazó vertikális megállapodást, ami lehetővé teszi számára, hogy az ötéves időszak lejárta után ténylegesen szállítót váltson. Ha például a vertikális megállapodásban ötéves versenytilalmi kötelezettség található és a szállító kölcsönt nyújt a vevőnek, akkor a kölcsön visszafizetése nem akadályozhatja a vevőt abban, hogy az ötéves időtartam végén joghatályosan felmondja a versenytilalmi kötelezettséget. Hasonlóképpen, ha a szállító a vevő részére olyan berendezést biztosít, amely nem minősül specifikusnak a kapcsolatukra nézve, a vevő részére lehetővé kell tenni azt, hogy a versenytilalmi kötelezettség lejártakor piaci eszközértéken megvásárolja a berendezést. |
| --- | --- |

(248)

| (249) | Az (EU) 2022/720 rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint a versenytilalmi kötelezettségekre nem alkalmazható az ötéves időtartam-korlátozás, ha az árukat vagy szolgáltatásokat a vevő viszonteladóként, a szállító tulajdonában lévő vagy a szállító által a vevővel kapcsolatban nem álló harmadik személytől bérelt helyiségekből és területekről értékesíti. Ilyen esetekben a versenytilalmi kötelezettség lehet hosszabb időtartamú, feltéve, hogy nem haladja meg azt az időtartamot, ameddig a vevő az értékesítési helyet használja. Ennek a kivételnek az az oka, hogy általában észszerűen nem várható el a szállítótól, hogy lehetővé tegye, hogy hozzájárulása nélkül a tulajdonát képező helyiségekből és területekről a versenytársa termékeit értékesítsék. Analógia alapján ugyanezek az elvek érvényesülnek abban az esetben, ha a vevő a szállító tulajdonában lévő, vagy a szállító által a vevővel kapcsolatban nem álló harmadik féltől lízingelt mozgó üzletben működik. A mesterséges tulajdonosi megállapodásokra, mint például a forgalmazó által az ötéves korlátozás megkerülése érdekében a területe és helyiségei feletti tulajdonjogainak a szállító részére határozott időre szóló átadására nem vonatkozik ez a kivétel. |
| --- | --- |

(249)

6.2.2.   A megállapodás hatályának megszűnése utáni versenytilalmi kötelezettségek

| (250) | Az (EU) 2022/720 rendelet 5. cikke (1) bekezdésének b) pontja az 5. cikk (3) bekezdésével összefüggésben értelmezve úgy rendelkezik, hogy a megállapodás megszűnését követően a vevőre nézve megállapított versenytilalmi kötelezettségek nem részesülhetnek csoportmentességben, kivéve, ha az alábbi feltételek mindegyike teljesül:






  a) | a kötelezettség a szállító által a vevőre átruházott know-how védelméhez elengedhetetlen; |
| --- | --- | --- |

(250)

a)

a kötelezettség a szállító által a vevőre átruházott know-how védelméhez elengedhetetlen;

| b) | arra az értékesítési helyre korlátozódik, ahol a vevő a szerződés időtartama alatt működött; |
| --- | --- |

b)

arra az értékesítési helyre korlátozódik, ahol a vevő a szerződés időtartama alatt működött;

| c) | legfeljebb egyéves időszakra terjed ki. |
| --- | --- |

c)

legfeljebb egyéves időszakra terjed ki.

| (251) | A szóban forgó know-how-nak titkosnak, lényegesnek és az (EU) 2022/720 rendelet 1. cikke (1) bekezdésének j) pontja értelmében véve azonosítottnak kell lennie, ezen belül olyan információkat kell tartalmaznia, amelyek a vevő számára a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások használata, értékesítése vagy viszonteladása szempontjából jelentősek és hasznosak. |
| --- | --- |

(251)

6.2.3.   A szelektív forgalmazási rendszer tagjaira rótt versenytilalmi kötelezettségek

| (252) | Az (EU) 2022/720 rendelet 5. cikke (1) bekezdésének c) pontja a versenytárs áruk vagy szolgáltatások szelektív forgalmazási rendszerben történő értékesítésére vonatkozik. A rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentesség a szelektív forgalmazásnak a versenytilalmi kötelezettséggel történő összekapcsolására vonatkozik, amely arra kötelezi a szerződéses forgalmazókat, hogy ne vegyenek részt a versenytárs márkák viszonteladásában. A csoportmentesség azonban nem vonatkozik arra a kötelezettségre, ha a szállító szerződéses forgalmazóit közvetve vagy közvetlenül megakadályozza abban, hogy egy vagy több meghatározott versenytárs szállítótól viszonteladási céllal vásároljanak termékeket. E kizárás célja az, hogy ne alakulhasson ki olyan helyzet, ahol az azonos szelektív forgalmazási kirendeltségeket használó szállítók megakadályozzák azt, hogy egy vagy több meghatározott versenytársuk ugyanezeket a kirendeltségeket használják termékeik forgalmazására. Egy ilyen forgatókönyv a versenytárs szállítók kollektív bojkott formájában történő kizárásához vezethetne. |
| --- | --- |

(252)

6.2.4.   A platformokon átnyúló kiskereskedelmi paritásos kötelezettségek

| (253) | A csoportmentesség alóli negyedik kizárás – amelyről az (EU) 2022/720 rendelet 5. cikke (1) bekezdésének d) pontja rendelkezik – az online közvetítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások által előírt platformokon átnyúló kiskereskedelmi paritásos kötelezettségekre vonatkozik, vagyis az olyan közvetett vagy közvetlen kötelezettségekre, amelyek arra késztetik e szolgáltatások vevőit, hogy ne kínáljanak, ne adjanak el és viszonteladás keretében ne értékesítsenek árukat vagy szolgáltatásokat a végfelhasználók számára kedvezőbb feltételek mellett, versenytárs online közvetítő szolgáltatások igénybevételével. A feltételek vonatkozhatnak az árakra, a készletekre, a rendelkezésre állásra vagy az ajánlattétel vagy eladás egyéb feltételeire. A kiskereskedelmi paritásos kötelezettség eredhet szerződési feltételből, illetve egyéb közvetlen vagy közvetett intézkedésekből, ideértve többek között a differenciált árképzést vagy más olyan ösztönzőket, amelyek alkalmazása azoktól a feltételektől függ, amelyek mellett az online közvetítő szolgáltatások vevője versenytárs online közvetítő szolgáltatások útján kínál árukat vagy szolgáltatásokat végfelhasználók részére. Platformokon átnyúló kiskereskedelmi paritásos kötelezettségnek minősül például az, ha az online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozás attól teszi függővé a vevő áruinak vagy szolgáltatásainak a szolgáltató honlapján való jobb láthatóságát vagy az alacsonyabb mértékű jutalék alkalmazását, hogy a vevő az e szolgáltatásokat nyújtó versenytárs szolgáltatókhoz képest paritásos feltételeket biztosít-e. |
| --- | --- |

(253)

| (254) | A paritásos kötelezettség minden más típusa részesülhet az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentességben. Ilyen kötelezettségek például az alábbiak:






  a) | az online közvetítő szolgáltatások vevőinek közvetlen értékesítési csatornáira vonatkozó kiskereskedelmi paritásos kötelezettségek (az úgynevezett „szűk” kiskereskedelmi paritásos kötelezettségek); |
| --- | --- | --- |

(254)

a)

az online közvetítő szolgáltatások vevőinek közvetlen értékesítési csatornáira vonatkozó kiskereskedelmi paritásos kötelezettségek (az úgynevezett „szűk” kiskereskedelmi paritásos kötelezettségek);

| b) | az áruk vagy szolgáltatások végfelhasználóknak nem minősülő vállalkozások részére történő kínálásának feltételeivel kapcsolatos paritásos kötelezettségek; |
| --- | --- |

b)

az áruk vagy szolgáltatások végfelhasználóknak nem minősülő vállalkozások részére történő kínálásának feltételeivel kapcsolatos paritásos kötelezettségek;

| c) | azon feltételekhez kapcsolódó paritásos kötelezettségek, amelyek mellett a gyártók, nagykereskedők vagy kiskereskedők inputként vásárolnak árukat vagy szolgáltatásokat („a legnagyobb kedvezményt élvező ügyfélre” vonatkozó kikötés). |
| --- | --- |

c)

azon feltételekhez kapcsolódó paritásos kötelezettségek, amelyek mellett a gyártók, nagykereskedők vagy kiskereskedők inputként vásárolnak árukat vagy szolgáltatásokat („a legnagyobb kedvezményt élvező ügyfélre” vonatkozó kikötés).

| (255) | A 8.2.5. szakasz tárgyalja a paritásos kötelezettségek olyan egyedi esetekben történő értékelését, amelyekre az (EU) 2022/720 rendelet nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(255)

7.   VISSZAVONÁS ÉS MELLŐZÉS

7.1.   Az (EU) 2022/720 rendelet által biztosított kedvezmény visszavonása

| (256) | Amint azt az (EU) 2022/720 rendelet 6. cikkének (1) bekezdése kimondja, a Bizottság az 1/2003/EK rendelet 29. cikkének (1) bekezdése alapján visszavonhatja az (EU) 2022/720 rendelet nyújtott kedvezményt, ha úgy találja, hogy egy adott esetben az (EU) 2022/720 rendelet hatálya alá tartozó vertikális megállapodás olyan hatásokkal jár, amelyek összeegyeztethetetlenek a Szerződés 101. cikkével. Továbbá ha – amint azt az (EU) 2022/720 rendelet 6. cikkének (2) bekezdése kimondja – egy konkrét esetben e megállapodás a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésével összeegyeztethetetlen hatással jár egy tagállam területén vagy annak az elkülönült földrajzi piac minden jellemzőjével rendelkező részén, az adott tagállam nemzeti versenyhatósága az 1/2003/EK rendelet 29. cikkének (2) bekezdése alapján visszavonhatja az (EU) 2022/720 rendelet nyújtotta kedvezményeket az adott terület tekintetében. Az 1/2003/EK rendelet 29. cikke nem tesz említést a tagállamok bíróságairól, amelyek ezért nem rendelkeznek hatáskörrel az (EU) 2022/720 rendelet által nyújtott kedvezmény visszavonására (150), kivéve, ha az érintett bíróság az 1/2003/EK rendelet 35. cikke értelmében valamely tagállam kijelölt versenyhatósága. |
| --- | --- |

(256)

| (257) | A Bizottság és a nemzeti versenyhatóságok két esetben vonhatják vissza az (EU) 2022/720 rendelet által nyújtott kedvezményt. Először: akkor vonhatják vissza az (EU) 2022/720 rendelet által nyújtott kedvezményt, ha a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó vertikális megállapodás önmagában olyan hatást gyakorol az érintett piacra, amely összeegyeztethetetlen a Szerződés 101. cikke (3) bekezdésével. Másodszor – amint azt az (EU) 2022/720 rendelet (20) preambulumbekezdése említi – az (EU) 2022/720 rendelet által nyújtott kedvezmény akkor is visszavonható, ha a vertikális megállapodás a versenytárs szállítók vagy vevők által kötött hasonló megállapodásokkal együttesen fejt ki ilyen hatásokat. Ennek oka, hogy a hasonló vertikális megállapodásokból összeálló párhuzamos hálózatok olyan halmozott versenyellenes hatásokat válthatnak ki, amelyek összeegyeztethetetlenek a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésével. Az érintett piachoz való hozzáférés korlátozása és az ezzel járó versenykorlátozás például olyan halmozott hatásokkal jár, amelyek indokolhatják az (EU) 2022/720 rendelet által nyújtott kedvezmény visszavonását (151). |
| --- | --- |

(257)

| (258) | A vertikális megállapodások párhuzamos hálózatai akkor minősülnek hasonlónak, ha olyan azonos típusú korlátozásokat foglalnak magukban, amelyek hasonló hatásokat gyakorolnak a piacra. Ilyen halmozott hatások keletkezhetnek például kiskereskedelmi paritásos kötelezettségek, szelektív forgalmazás vagy versenytilalmi kötelezettségek esetében. |
| --- | --- |

(258)

| (259) | A közvetlen értékesítési csatornákhoz kapcsolódó kiskereskedelmi paritásos kötelezettségeket (szűk kiskereskedelmi paritásos kötelezettségek) illetően az (EU) 2022/720 rendelet 6. cikke úgy rendelkezik, hogy a rendelet által nyújtott kedvezmény az 1/2003/EK rendelet 29. cikke alapján visszavonható, különösen abban az esetben, ha az online közvetítő szolgáltatások nyújtásának érintett piaca erősen koncentrált, és az e szolgáltatásokat nyújtó szereplők közötti versenyt korlátozza az olyan hasonló megállapodások párhuzamos hálózataiból eredő halmozott hatás, amelyek korlátozzák az online közvetítő szolgáltatások vevőit abban, hogy a közvetlen értékesítési csatornáikon kedvezőbb feltételek mellett kínáljanak, adjanak el vagy értékesítsenek viszonteladás keretében árukat vagy szolgáltatásokat a végfelhasználók részére. További iránymutatást a 8.2.5.2. szakasz tartalmaz. |
| --- | --- |

(259)

| (260) | Szelektív forgalmazás esetén kellő mértékben hasonló párhuzamos hálózatok létezhetnek, ha egy adott piacon bizonyos szállítók tisztán minőségi szelektív forgalmazást, más szállítók pedig mennyiségi szelektív forgalmazást alkalmaznak, amely rendszerek hasonló hatást gyakorolnak a piacra. Ilyen halmozott hatások akkor is felléphetnek, ha egy adott piacon a párhuzamos szelektív forgalmazási hálózatok olyan minőségi kritériumokat alkalmaznak, amelyek bizonyos forgalmazókat kizárnak. Ilyen esetekben az értékelésnek figyelembe kell vennie a megállapodások egyes hálózatainak tulajdonítható versenyellenes hatásokat. Szükség esetén az (EU) 2022/720 rendelet által biztosított kedvezmény visszavonása bizonyos minőségi kritériumokra vagy konkrét mennyiségi kritériumokra korlátozható, amelyek például a szerződéses forgalmazók számát korlátozzák. |
| --- | --- |

(260)

| (261) | Halmozott versenyellenes hatásért csak azokat a vállalkozásokat terhelheti felelősség, amelyek ahhoz érzékelhetően hozzájárulnak. Nem tartoznak a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá az olyan vállalkozások által kötött megállapodások, melyeknek a halmozott hatáshoz való hozzájárulása elhanyagolható (152). Emiatt a visszavonási mechanizmus nem vonatkozik rájuk (153). |
| --- | --- |

(261)

| (262) | Az 1/2003/EK rendelet 29. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság saját kezdeményezésére vagy panasz alapján visszavonhatja az (EU) 2022/720 rendelet által nyújtott kedvezményt. Ez magában foglalja azt a lehetőséget, hogy a nemzeti versenyhatóságok – az ügyek elosztására és az Európai Versenyhatóságok Hálózatán (a továbbiakban: ECN) belüli segítségnyújtásra vonatkozó szabályok alkalmazásának sérelme nélkül (154), valamint az 1/2003/EK rendelet 29. cikkének (2) bekezdése szerinti visszavonási jogkörük sérelme nélkül – kérhetik a Bizottságtól az (EU) 2022/720 rendelet által nyújtott kedvezmény visszavonását. Amennyiben legalább három nemzeti versenyhatóság kéri a Bizottságot, hogy egy adott esetben alkalmazza az 1/2003/EK rendelet 29. cikkének (1) bekezdését, a Bizottság az Európai Versenyhatóságok Hálózata keretében megvitatja az ügyet. Ezzel összefüggésben a Bizottság – annak érdekében, hogy megfelelő időben meg tudja állapítani, hogy az adott esetben teljesülnek-e a visszavonás feltételei – a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi azoknak a nemzeti versenyhatóságoknak a véleményét, amelyek az (EU) 2022/720 rendelet által nyújtott kedvezmény visszavonására felkérték. |
| --- | --- |

(262)

| (263) | Az 1/2003/EK rendelet 29. cikkének (1) és (2) bekezdéséből következik, hogy a Bizottság kizárólagos jogkörrel rendelkezik az (EU) 2022/720 rendelet által nyújtott kedvezmény uniós szintű visszavonásra, annyiban, hogy az (EU) 2022/720 rendelet által nyújtott kedvezményt a versenykorlátozó vertikális megállapodások tekintetében az egy tagállam területénél nagyobb területű érintett földrajzi piacra vonatkozóan visszavonhatja, míg egy nemzeti versenyhatóság a rendelet által nyújtott kedvezményeket csak tagállama területére vonatkozóan vonhatja vissza. |
| --- | --- |

(263)

| (264) | Az egyes nemzeti versenyhatóságok visszavonási jogkörükkel tehát abban az esetben élhetnek, ha az érintett piac egyetlen tagállamra terjed ki vagy olyan régióra, amely kizárólag az adott tagállamban vagy annak részében helyezkedik el. Ilyen esetben az adott tagállam nemzeti versenyhatósága hatáskörrel rendelkezik arra, hogy az (EU) 2022/720 rendelet által nyújtott kedvezményt visszavonja azon vertikális megállapodás tekintetében, amely a Szerződés 101. cikke (3) bekezdésével összeegyeztethetetlen hatást gyakorol az adott nemzeti vagy regionális piacra. Ez párhuzamos hatáskör annyiban, hogy az 1/2003/EK rendelet 29. cikkének (1) bekezdése arra is felhatalmazza a Bizottságot, hogy az (EU) 2022/720 rendelet által nyújtott kedvezményt egy nemzeti vagy regionális piac vonatkozásában visszavonja, feltéve, hogy a szóban forgó vertikális megállapodás hatással lehet a tagállamok közötti kereskedelemre. |
| --- | --- |

(264)

| (265) | Több különálló nemzeti vagy regionális piac esetében több nemzeti versenyhatóság egyidejűleg is visszavonhatja az (EU) 2022/720 rendelet által nyújtott kedvezményt. |
| --- | --- |

(265)

| (266) | Az 1/2003/EK rendelet 29. cikke (1) bekezdésének szövegezéséből következik, hogy amennyiben a Bizottság visszavonja az (EU) 2022/720 rendelet által nyújtott kedvezményt, először is bizonyítania kell, hogy a szóban forgó vertikális megállapodás a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének értelmében vett versenykorlátozással jár (155). Másodszor, a Bizottságnak bizonyítania kell, hogy a megállapodás hatásai összeegyeztethetetlenek a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésével, ami azt jelenti, hogy a megállapodás nem felel meg a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt négy feltétel legalább egyikének (156). Az 1/2003/EK rendelet 29. cikkének (2) bekezdése értelmében ugyanezek a követelmények alkalmazandók abban az esetben is, ha egy nemzeti versenyhatóság tagállama területének vonatkozásában visszavonja az (EU) 2022/720 rendelet által nyújtott kedvezményt. Ezen belül a második követelmény teljesülésével kapcsolatban fennálló bizonyítási teher vonatkozásában a 29. cikk előírja az illetékes versenyhatóság számára annak bizonyítását, hogy a Szerződés 101. cikke (3) bekezdésében foglalt négy feltétel közül legalább egy nem teljesül (157). |
| --- | --- |

(266)

| (267) | Ha az 1/2003/EK rendelet 29. cikkének (1) bekezdésében előírt követelmények teljesülnek, a Bizottság az adott egyedi esetben visszavonhatja az (EU) 2022/720 rendelet által nyújtott kedvezményt. Az ilyen visszavonást (és annak a jelen szakaszban ismertetett követelményeit) meg kell különböztetni az 1/2003/EK rendelet III. fejezete alapján hozott bizottsági jogsértési határozatban tett megállapításoktól. A visszavonás azonban összekapcsolható például jogsértés megállapításával és jogorvoslat előírásával, sőt akár ideiglenes intézkedésekkel is (158). |
| --- | --- |

(267)

| (268) | Ha a Bizottság az 1/2003/EK rendelet 29. cikkének (1) bekezdése alapján visszavonja az (EU) 2022/720 rendelet által nyújtott kedvezményt, a visszavonásnak csak ex nunc hatálya lehet, vagyis az érintett megállapodások mentessége a visszavonás hatálybalépésének időpontját megelőző időszakban változatlan marad. Az 1/2003/EK rendelet 29. cikkének (2) bekezdése szerinti visszavonás esetén az érintett nemzeti versenyhatóságoknak figyelembe kell venniük az 1/2003/EK rendelet 11. cikkének (4) bekezdése szerinti kötelezettségeiket is, különösen az arra vonatkozó kötelezettséget, hogy a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk minden vonatkozó tervezett határozatot. |
| --- | --- |

(268)

7.2.   Az (EU) 2022/720 rendelet mellőzése

| (269) | A 19/65/EGK rendelet 1a. cikkének megfelelően az (EU) 2022/720 rendelet 7. cikke megengedi a Bizottságnak, hogy rendeleti úton kizárja az (EU) 2022/720 rendelet hatálya alól a hasonló vertikális korlátozások párhuzamos hálózatait, ha azok az érintett piac több mint 50 %-át lefedik. Az ilyen rendelet címzettjei nem egyedi vállalkozások; az ilyen rendelet minden olyan vállalkozásra vonatkozik, amelynek a megállapodásai megfelelnek az (EU) 2022/720 rendelet 7. cikke alapján elfogadott rendeletben meghatározott feltételeknek. Annak értékelése során, hogy az ilyen rendelet elfogadása szükséges-e, a Bizottság megfontolja, hogy megfelelőbben orvosolná-e a versenyaggályt az egyedi visszavonás. Az értékelésben különösen releváns szempont az érintett piacra gyakorolt halmozott hatás kiváltásához hozzájáruló versenytárs vállalkozások száma, továbbá az Unión belül érintett földrajzi piacok száma. |
| --- | --- |

(269)

| (270) | A Bizottság mérlegelni fogja az (EU) 2022/720 rendelet 7. cikke szerinti rendelet elfogadását, ha valószínűsíthető, hogy az érintett piac több mint 50 %-ára kiterjedő hasonló korlátozások érzékelhetően korlátozzák az e piacra való belépést vagy az azon belül zajló versenyt. Ez különösen akkor fordulhat elő, ha a piac több mint 50 %-át lefedő párhuzamos szelektív forgalmazási hálózatok alkalmasak piackizárásra, mivel olyan kiválasztási kritériumokat alkalmaznak, amelyeket az adott áruk vagy szolgáltatások jellege nem tesz szükségessé, vagy amelyek hátrányos megkülönböztetést alkalmaznak bizonyos, az adott áruk vagy szolgáltatások értékesítésére képes forgalmazási típusokkal szemben. Az 50 %-os piaci lefedettségi arány kiszámítása során figyelembe kell venni a vertikális megállapodások minden olyan hálózatát, amely a piacon hasonló hatásokkal járó egyedi vagy összekapcsolt korlátozásokat tartalmaz. Az (EU) 2022/720 rendelet 7. cikke azonban nem írja elő, hogy az 50 %-os piaci lefedettségi arány túllépése esetén a Bizottság köteles ilyen rendeletet elfogadni. |
| --- | --- |

(270)

| (271) | Az (EU) 2022/720 rendelet 7. cikke alapján elfogadott rendelet azzal a hatással jár, hogy az (EU) 2022/720 rendelet a korlátozások és az érintett piacok tekintetében alkalmazhatatlanná válik, és ezért a Szerződés 101. cikke (1) és (3) bekezdése teljes mértékben alkalmazandó. |
| --- | --- |

(271)

| (272) | Az (EU) 2022/720 rendelet 7. cikk alapján elfogadott rendeletekben pontosan meg kell határozni azok hatályát. Ezért a Bizottságnak először meg kell határoznia az érintett termék- és földrajzi piaco(ka)t, másodszor pedig meg kell határoznia azon vertikális korlátozás(ok) típusát, amelynek vonatkozásában az (EU) 2022/720 rendelet a továbbiakban nem lesz alkalmazandó. Ez utóbbi tekintetben a Bizottság árnyalhatja a rendelet tárgyi hatályát azon versenyaggálynak megfelelően, amelyet orvosolni kíván. Míg az 50 %-os piaci lefedettségi arány számítása során például figyelembe veszik a márkakényszer kikötésére vonatkozó megállapodások valamennyi párhuzamos hálózatát, a Bizottság megteheti, hogy az (EU) 2022/720 rendelet 7. cikke szerint általa elfogadott rendelet hatályát a bizonyos időtartamot túllépő versenytilalmi kötelezettségekre korlátozza. Így előfordulhat, hogy a rövidebb időtartamú vagy kevésbé korlátozó jellegű megállapodásokra nem vonatkozik a rendelet, tekintettel az ilyen korlátozásoknak tulajdonítható kizáró hatás alacsonyabb fokára. Hasonlóképpen, ha egy adott piacon a vállalkozások szelektív forgalmazást alkalmaznak további korlátozásokkal – például versenytilalmi kötelezettségekkel vagy mennyiségi átvételi kényszerrel – összekapcsolva, az (EU) 2022/720 rendelet 7. cikke alapján elfogadott rendelet csak ilyen további korlátozásokra vonatkozhat. Szükség esetén a Bizottság meghatározhatja azt a piaci részesedési szintet is, amely alatt – a szóban forgó piac összefüggésében – úgy tekinthető, hogy egy egyedi vállalkozás nem képes jelentős mértékben hozzájárulni a halmozott hatáshoz. |
| --- | --- |

(272)

| (273) | A 19/65/EGK rendelet 1a. cikkének megfelelően az (EU) 2022/720 rendelet 7. cikke alapján elfogadott rendeletnek elő kell írnia azt, hogy hatálybalépését átmeneti időszak előzi meg, amelynek hossza legalább hat hónap. Ennek az időszaknak az a célja, hogy az érintett vállalkozások számára lehetővé tegye vertikális megállapodásaik megfelelő kiigazítását. |
| --- | --- |

(273)

| (274) | Az (EU) 2022/720 rendelet 7. cikke alapján elfogadott rendelet nem érinti a kérdéses megállapodásoknak az adott rendelet alkalmazásának kezdőnapját megelőző időszakban érvényes mentesített státuszát. |
| --- | --- |

(274)

8.   JOGÉRVÉNYESÍTÉSI ELVEK EGYEDI ESETEKBEN

8.1.   Az elemzés keretei

| (275) | Amennyiben az (EU) 2022/720 rendelet által biztosított csoportmentesség nem vonatkozik a vertikális megállapodásra, meg kell vizsgálni azt, hogy az adott esetben a vertikális megállapodás a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik-e, és amennyiben igen, teljesülnek-e a Szerződés 101. cikke (3) bekezdésében foglalt feltételek. Amennyiben a vertikális megállapodások nem tartalmaznak a versenykorlátozást célzó korlátozást, ezen belül pedig az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkének értelmében vett különösen súlyos korlátozást, nem áll fenn annak vélelme, hogy az (EU) 2022/720 rendelet hatályán kívül eső vertikális megállapodások a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznának, vagy ne tennének eleget a Szerződés 101. cikke (3) bekezdésében foglalt feltételeknek. E megállapodások esetében egyedi elbírálásra van szükség. Érvényesek és kikényszeríthetőek azok a megállapodások, amelyek vagy nem korlátozzák a versenyt a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése értelmében, vagy pedig teljesítik Szerződés 101. cikke (3) bekezdésének feltételeit. |
| --- | --- |

(275)

| (276) | Az 1/2003/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdése értelmében a vállalkozásoknak nem kell bejelenteniük a vertikális megállapodásokat ahhoz, hogy a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi mentesítésben részesüljenek. Ha a Bizottság végzi az egyedi vizsgálatot, akkor rá hárul a bizonyítási teher arra vonatkozóan, hogy a szóban forgó vertikális megállapodás a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése értelmében vett versenykorlátozásnak minősül. A Szerződés 101. cikke (3) bekezdésében foglalt kedvezményt igénybe venni kívánó vállalkozások viselik az adott rendelkezés feltételei teljesülésének bizonyítási terhét. Valószínűsíthető versenyellenes hatások bizonyítása esetén a vállalkozások alátámaszthatják a hatékonyságnövekedésre vonatkozó állításaikat, és kifejthetik, miért elengedhetetlen egy bizonyos forgalmazási rendszer ahhoz, hogy a fogyasztók számára valószínűsíthető előnyöket hozzon a verseny megszüntetése nélkül. A Bizottság ezután határoz arról, hogy a megállapodás eleget tesz-e a Szerződés 101. cikk (3) bekezdésében foglalt feltételeknek. |
| --- | --- |

(276)

| (277) | Annak értékelése, hogy valamely vertikális megállapodásnak van-e versenykorlátozó hatása, úgy történik, hogy összehasonlítják az érintett piac vertikális korlátozások melletti helyzetét azzal a helyzettel, amely alapvetően jellemző lenne, ha nem léteznének a megállapodásban foglalt vertikális korlátozások. Egyedi esetek értékelése során a Bizottság a tényleges és a valószínűsíthető hatásokat egyaránt figyelembe veheti. Ahhoz, hogy a vertikális megállapodások hatályukból kifolyólag versenykorlátozóak legyenek, a tényleges vagy a lehetséges versenyt olyan mértékben kell érinteniük, hogy az érintett piacon az áruk vagy szolgáltatások árára, termelésére, az azokkal kapcsolatos innovációra vagy minőségére észszerű valószínűségi fokkal negatív hatásokra lehessen számítani. A versenyre gyakorolt kedvezőtlen hatásoknak érzékelhetőnek kell lenniük (159). Érzékelhető versenyellenes hatások nagyobb valószínűséggel fordulnak elő akkor, ha a megállapodás részes feleinek legalább egyike rendelkezik bizonyos fokú piaci erővel, illetve ilyet szerez, továbbá ha a megállapodás hozzájárul az adott piaci erő létrehozásához, fenntartásához vagy megerősítéséhez, illetve lehetővé teszi a megállapodás részes felei számára, hogy e piaci erőt kihasználják. A piaci erő képesség arra, hogy az árakat jelentős ideig a versenyképes szint felett, illetve a termékmennyiséget, a termékminőséget vagy -választékot, valamint az innovációt versenyképes szint alatt tartsák. A Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése értelmében vett versenykorlátozás fennállásának megállapításához általában szükséges piaci erő mértéke kisebb, mint a Szerződés 102. cikke szerinti erőfölény megállapításához szükséges piaci erő mértéke. |
| --- | --- |

(277)

8.1.1.   A Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése szerinti értékelés során alkalmazandó releváns tényezők

| (278) | A 30 %-os küszöböt meghaladó piaci részesedéssel rendelkező vállalkozások közötti egyedi vertikális megállapodások értékelésekor a Bizottság teljes körű versenyelemzést végez. Annak elbírálása során, hogy egy vertikális megállapodás a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének értelmében vett érzékelhető versenykorlátozást jelent-e, különösen lényegesek az alábbi tényezők:






  a) | a megállapodás jellege; |
| --- | --- | --- |

(278)

a)

a megállapodás jellege;

| b) | a felek piaci helyzete; |
| --- | --- |

b)

a felek piaci helyzete;

| c) | a versenytársak piaci helyzete (a beszerzési piacon és az értékesítési piacon); |
| --- | --- |

c)

a versenytársak piaci helyzete (a beszerzési piacon és az értékesítési piacon);

| d) | a szerződés szerinti áruk és szolgáltatások vevőinek piaci helyzete; |
| --- | --- |

d)

a szerződés szerinti áruk és szolgáltatások vevőinek piaci helyzete;

| e) | piacralépési korlátok; |
| --- | --- |

e)

piacralépési korlátok;

| f) | a termelési vagy forgalmazási lánc érintett szintje; |
| --- | --- |

f)

a termelési vagy forgalmazási lánc érintett szintje;

| g) | a termék jellege; |
| --- | --- |

g)

a termék jellege;

| h) | a piac dinamikája. |
| --- | --- |

h)

a piac dinamikája.

| (279) | További releváns tényezőket szintén figyelembe lehet venni. |
| --- | --- |

(279)

| (280) | Az egyes tényezők fontossága az egyes esetekre jellemző körülményektől függően változhat. Például a felek magas piaci részesedése általában pontosan jelzi piaci erejüket. Azonban alacsony piacralépési korlátok esetén a piaci erőt kellőképpen korlátozhatja más szereplők tényleges vagy potenciális piacra lépése. Ezért nem lehetséges határozott szabályokat megállapítani az egyes tényezők általános alkalmazásáról vagy fontosságáról. |
| --- | --- |

(280)

| (281) | A vertikális megállapodások alakja és formája sokféle lehet. Emiatt fontos elemezni a megállapodás jellegét az abban foglalt korlátozások, e korlátozások időtartama, valamint az e korlátozásokkal érintett összes (értékesítési) piaci értékesítés aránya vonatkozásában. Az elemzésnek adott esetben a megállapodás szövegezésén túl egyebekre is kell terjednie. A rejtett korlátozások meglétére következtethetünk abból, hogy a felek hogyan hajtják végre a megállapodást, valamint a rendelkezésükre álló ösztönzőkből. |
| --- | --- |

(281)

| (282) | A felek piaci helyzete jelzést ad a szállító, a vevő vagy mindkettő piaci erejének mértékéről. Minél magasabb a piaci részesedésük, valószínűsíthetően annál nagyobb a piaci erejük. Ez különösen érvényes abban az esetben, ha a piaci részesedés a versenytársakkal szembeni költségelőnyöket vagy más versenyelőnyöket tükröz. Ezek a versenyelőnyök eredhetnek például a piacon betöltött úttörő szerepből (a legjobb helyen van stb.), abból, hogy fontos szabadalmak birtokosa, magasabb szintű technológiával rendelkezik, márkavezető, vagy jobb minőségű a portfóliója. A piaci erő megléte szempontjából a termékdifferenciálás mértéke is releváns mutató lehet. A márkanév alatti forgalmazás általában fokozza a termék differenciálását és csökkenti annak helyettesíthetőségét, ami a kereslet rugalmasságának csökkenését és az áremelés lehetőségének fokozódását eredményezi. |
| --- | --- |

(282)

| (283) | A versenytársak piaci helyzete szintén fontos. Minél erősebb a versenytársak versenyhelyzete és minél többen vannak, annál kisebb a kockázata annak, hogy a felek képesek lesznek külön-külön élni piaci erejükkel, és piackizárást gyakorolni vagy enyhíteni a versenyt. Fontos figyelembe venni azt is, hogy léteznek-e olyan hatékony és időszerű ellenstratégiák, amelyeket a versenytársak valószínűleg alkalmaznának. Ellenben ha a versenytársak száma meglehetősen alacsony, és piaci helyzetük (például a méret, a költségek, a K+F képesség tekintetében) hasonló, a vertikális korlátozások növelhetik az összejátszás kockázatát. Az ingadozó vagy gyorsan változó piaci részesedések általában intenzív versenyre utalnak. |
| --- | --- |

(283)

| (284) | A felek értékesítési piacokon aktív vevőinek piaci helyzete azt jelzi, hogy ezen ügyfelek közül egy vagy több rendelkezik-e vevői erővel. A vevői erő első mutatója az, hogy az ügyfél milyen részesedéssel rendelkezik a beszerzési piacon. Ez a piaci részesedés jelzi, hogy a vevő kereslete milyen jelentőséggel bír a lehetséges szállítók számára. Más mutató az ügyfél helyzetben azon a viszonteladási piacon, amelyen tevékenykedik, ideértve a kirendeltségei által lefedett földrajzi területet, a saját márkákat (többek között a sajátmárkás termékeket is) és a végfelhasználók körében kialakult márkaarculatot. Bizonyos körülmények között a vevői erő megakadályozhatja, hogy a fogyasztóknak kára származzék egy egyébként aggályos vertikális megállapodásból. Ez különösen akkor fordul elő, amikor az erős vevők képesek és ösztönzést kapnak arra, hogy a relatív árak kis mértékű, de tartós növekedése esetén új beszerzési forrásokat vigyenek piacra. |
| --- | --- |

(284)

| (285) | A piacralépési korlátok mértéke azon mérhető le, hogy a piacon működő vállalkozások milyen mértékben tudják áraikat a versenyszint fölé emelni új piacra lépő szereplők vonzása nélkül. Általános szabályként elmondható, hogy a piacralépési korlátok alacsonyak, ha a piacon jelen lévő vállalkozások piaci erejének gyakorlását megakadályozni vagy gyengíteni képes hatékony piacralépés valószínűsíthetően egy vagy két éven belül bekövetkezik. A piacralépési korlátok megjelenhetnek csak a szállító vagy a vevő szintjén, vagy mindkét szinten. A piacralépési korlátok változatos tényezőkből adódhatnak, például méret- és választékgazdaságosságból (ideértve a sokoldalú vállalkozások hálózati hatásait), kormányzati szabályozásokból (különösen akkor, ha ezek kizárólagos jogokat hoznak létre), állami támogatásból, behozatali vámokból, szellemitulajdon-jogokból, erőforrások feletti rendelkezésből ott, ahol a kínálat például természeti adottságok miatt korlátozott, alapvető létesítményekből, az elsőként cselekvő lépéselőnyéből, valamint adott időszak során erőteljes reklámozással kialakított fogyasztói márkahűségből. Az, hogy e tényezők közül melyek tekintendők piacralépési korlátoknak, különösen attól függ, hogy járnak-e meg nem térülő költségekkel. Meg nem térülő költségek azok a költségek, amelyek szükségesek a piacra lépéshez vagy a piacon folytatott tevékenységhez, de a piacról való kilépéskor elvesznek. A fogyasztói hűséget építő reklámköltségek általában meg nem térülő költségek, hacsak a piacról távozó cég nem tudja eladni, vagy máshol veszteség nélkül tovább használni a márkanevét. Elriaszthatja a belépést fontolgató szereplőket, ha a piacra lépés meg nem térülő költségei magasak és ugyanakkor fennáll annak a kockázata, hogy a piacra lépés után a már piacon lévő szereplőkkel kiélezett versenyt kell folytatni. Ebben az esetben a potenciális belépők nem tartják indokoltnak azt, hogy felvállalják a meg nem térülő beruházásaik elvesztésének kockázatát. |
| --- | --- |

(285)

| (286) | A vertikális korlátozások szintén működhetnek piacralépési korlátként azáltal, hogy nehezebbé teszik a piacra lépést és így a (lehetséges) versenytársakat kizárhatják. Például a forgalmazókat a gyártóhoz kötő versenytilalmi kötelezettség jelentős kizárási hatással járhat abban az esetben, ha a saját forgalmazói hálózat felállítása során a potenciálisan piacra lépő szereplőknél meg nem térülő költségek merülnek fel. |
| --- | --- |

(286)

| (287) | A termelési és forgalmazási lánc szintje a köztes vagy a végső áruk vagy szolgáltatások közötti különbségtételhez kapcsolódik. Köztes árukat vagy szolgáltatásokat olyan vállalkozásoknak értékesítenek, amelyek azokat inputként használják fel más termékek és szolgáltatások előállításához, és ezek általában nem ismerhetők fel a végső árukban szolgáltatásokban. A köztes áruk és szolgálatások vevői általában jól tájékozott ügyfelek, akik képesek felmérni a minőséget, így kisebb hatással van rájuk a márka és az arculat. A végső árukat vagy szolgáltatásokat – közvetve vagy közvetlenül – a végfelhasználóknak adják el, amelyekre általában jobban hat a márka és az arculat. |
| --- | --- |

(287)

| (288) | A termék jellege különösen a végső áruk vagy szolgáltatások esetében játszik szerepet a várható negatív és várható pozitív hatások értékelése során. A feltételezhető negatív hatások értékelése során fontos annak megállapítása, hogy az érintett piacon értékesített áruk vagy szolgáltatások inkább homogének vagy differenciáltak-e (160), drága-e a termék és a fogyasztó költségvetésének jelentős részét fordítja-e rá, vagy inkább olcsó, valamint az, hogy a terméket egyszer vagy ismételten vásárolják-e. |
| --- | --- |

(288)

| (289) | A piac dinamikáját gondosan kell értékelni. Egyes dinamikus piacokon bizonyos vertikális korlátozások lehetséges negatív hatásai nem jelentenek problémát, mert a dinamikus és innovatív versenytársak által a márkák között támasztott verseny elegendő korlátozást jelent. Más esetekben azonban a vertikális korlátozások tartós versenyelőnyt biztosíthatnak a valamely dinamikus piacon már működő szereplő számára, és ezáltal hosszú távú hatást gyakorolhatnak a versenyre. Ez az eset állhat fenn akkor, ha a vertikális korlátozás megakadályozza, hogy a versenytársak a hálózati hatások előnyeiből részesüljenek, vagy ha a piac hajlamos az átbillenésre. |
| --- | --- |

(289)

| (290) | Az értékelés szempontjából más tényezők is relevánsak lehetnek. Ilyen tényezők lehetnek különösen az alábbiak:






  a) | olyan halmozott hatások megléte, amelyek abból erednek, hogy a piacot más szállítók vagy vevők által kikötött hasonló vertikális korlátozások fedik le; |
| --- | --- | --- |

(290)

a)

olyan halmozott hatások megléte, amelyek abból erednek, hogy a piacot más szállítók vagy vevők által kikötött hasonló vertikális korlátozások fedik le;

| b) | az, hogy a megállapodás „egyoldalú”-e (vagyis főként a megállapodás egyik részes felét kötik a korlátozások vagy kötelezettségek) vagy inkább „kölcsönös” jellegű (mindkét fél elfogad korlátozásokat vagy kötelezettségeket); |
| --- | --- |

b)

az, hogy a megállapodás „egyoldalú”-e (vagyis főként a megállapodás egyik részes felét kötik a korlátozások vagy kötelezettségek) vagy inkább „kölcsönös” jellegű (mindkét fél elfogad korlátozásokat vagy kötelezettségeket);

| c) | a szabályozási környezet; |
| --- | --- |

c)

a szabályozási környezet;

| d) | olyan magatartás, amely az összejátszás jele lehet (például árvezető szerep, előre bejelentett árváltozások, ármegbeszélések, az áraknak a többletkapacitás által kiváltott rugalmatlansága, árdiszkrimináció és összejátszásra utaló korábbi magatartás). |
| --- | --- |

d)

olyan magatartás, amely az összejátszás jele lehet (például árvezető szerep, előre bejelentett árváltozások, ármegbeszélések, az áraknak a többletkapacitás által kiváltott rugalmatlansága, árdiszkrimináció és összejátszásra utaló korábbi magatartás).

8.1.2.   A Szerződés 101. cikkének (3) bekezdése szerinti értékelés során alkalmazandó releváns tényezők

| (291) | Azok a vertikális megállapodások, amelyek a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének értelmében véve korlátozzák a versenyt, hatékonyságnövekedés formájában versenytámogató hatásokat is kifejthetnek, amelyek ellensúlyozhatják versenyellenes hatásaikat. A hatékonyságnövekedés és a versenyellenes hatások összevetése a Szerződés 101. cikke (3) bekezdésének keretében történik, mely rendelkezés kivételt tartalmaz a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdésében foglalt tiltó szabály alól. Ahhoz, hogy e kivételt alkalmazni lehessen, a vertikális megállapodásnak az alábbi négy feltétel mindegyikének meg kell felelnie:






  a) | objektív gazdasági előnyökkel kell járnia; |
| --- | --- | --- |

(291)

a)

objektív gazdasági előnyökkel kell járnia;

| b) | a fogyasztóknak méltányos részesedést kell az eredményként megvalósuló előnyökből (161); |
| --- | --- |

b)

a fogyasztóknak méltányos részesedést kell az eredményként megvalósuló előnyökből (161);

| c) | a verseny korlátozásainak nélkülözhetetlennek kell lenniük az adott előnyök eléréséhez; és |
| --- | --- |

c)

a verseny korlátozásainak nélkülözhetetlennek kell lenniük az adott előnyök eléréséhez; és

| d) | a megállapodás nem teheti lehetővé a felek számára, hogy a szóban forgó áruk vagy szolgáltatások jelentős része tekintetében megszüntessék a versenyt (162). |
| --- | --- |

d)

a megállapodás nem teheti lehetővé a felek számára, hogy a szóban forgó áruk vagy szolgáltatások jelentős része tekintetében megszüntessék a versenyt (162).

| (292) | A Szerződés 101. cikkének (3) bekezdése szerint a vertikális megállapodások értékelése tényleges előfordulásuk összefüggésében (163), az adott időpontban fennálló tények alapján történik. Az értékelés érzékenyen tükrözi a tényállás bármely lényeges változását. A Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt kivétel addig alkalmazandó, ameddig a négy feltétel teljesül; ha már nem ez a helyzet, a rendelkezés nem alkalmazható (164). A Szerződés 101. cikk (3) bekezdésének az említett elvekkel összhangban történő alkalmazásakor figyelembe kell venni a megállapodásban részes felek által eszközölt beruházásokat, valamint a hatékonyságnövelő beruházások elindításához és megtérüléséhez szükséges időt és korlátozásokat. |
| --- | --- |

(292)

| (293) | A Szerződés 101. cikke (3) bekezdésének első feltétele a vertikális megállapodásból eredő hatékonyságnövekedés objektív előnyeinek értékelését igényli. Ebben a tekintetben a vertikális megállapodások gyakran képesek – a 2.1. szakaszban kifejtettek szerint – segítséget nyújtani a hatékonyságnövekedés megvalósításában, mivel javítják annak módját, ahogy a megállapodásban részes felek egymást kiegészítő tevékenységeiket végzik. |
| --- | --- |

(293)

| (294) | A Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében előírt második feltétel szerint a fogyasztóknak méltányos részesedést kell kapniuk az előnyökből. Ez azt foglalja magában, hogy a vertikális megállapodás értelmében vásárolt és/vagy (viszont)értékesített áruk vagy szolgáltatások vevőit legalább kompenzálni kell a megállapodás negatív hatásaiért (165). Más szóval a hatékonyságnövekedésnek teljes mértékben ellensúlyoznia kell a vertikális megállapodás által az árakra, a termelésre és más releváns tényezőkre gyakorolt valószínűsíthető negatív hatásokat. |
| --- | --- |

(294)

| (295) | Harmadszor: a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt nélkülözhetetlenségi vizsgálat alkalmazása során a Bizottság különösen azt vizsgálja meg, hogy az egyedi korlátozások lehetővé teszik-e azt, hogy a szerződés szerinti áruk és szolgáltatások előállítása, vásárlása és/vagy (viszont)eladása magasabb fokú hatékonysággal történjen, mint ahogy a kérdéses korlátozás hiányában történne. Az ilyen értékelés elvégzése során a szerződésben részes feleket érintő piaci feltételeket és piaci realitást is figyelembe kell venni. A Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt kedvezményre hivatkozó vállalkozásoknak nem kell feltételes és elméleti alternatívákat figyelembe venniük. Ki kell azonban fejteniük és be kell bizonyítaniuk, hogy a reálisnak tűnő megoldások és a jóval kisebb mértékű korlátozást jelentő alternatívák miért eredményeznének ugyanazt a hatékonyságnövekedést. Amennyiben a kereskedelmi szempontból valószerűnek és kevésbé korlátozónak tűnő alternatíva a hatékonyságnövekedés jelentős csökkenéséhez vezetne, a kérdéses korlátozás nélkülözhetetlennek minősül. |
| --- | --- |

(295)

| (296) | A Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt negyedik feltétel azt követeli meg, hogy a vertikális megállapodás ne tegye lehetővé a felek számára, hogy az érintett áruk vagy szolgáltatások jelentős része tekintetében megszüntessék a versenyt. Ehhez elemezni kell a piacon továbbra is fennálló versenykényszert, valamint azt, hogy a megállapodás milyen hatást gyakorol a verseny e fennmaradó forrásaira. E feltétel alkalmazásakor figyelembe kell venni a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdése és a Szerződés 102. cikke közötti kapcsolatot. Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a Szerződés 101. cikke (3) bekezdésének alkalmazása nem zárhatja ki a Szerződés 102. cikkének alkalmazását (166). Ezen túlmenően, mivel a Szerződés 101. és a 102. cikke egyaránt a tényleges piaci verseny fenntartását szolgálja, az egységesség a Szerződés 101. cikke (3) bekezdésének olyan értelmezését kívánja meg, amely kizárja e kivételi szabály azon korlátozó vertikális megállapodásokra történő alkalmazását, amelyek erőfölénnyel való visszaélést valósítanak meg (167). A vertikális megállapodás nem szüntetheti meg a tényleges versenyt a valódi vagy potenciális verseny valamennyi meglévő forrásának vagy azok többségének kizárása révén. A vállalkozások közötti versengés a gazdasági hatékonyságnövekedés – azon belül az innováció formájában megjelenő dinamikus hatékonyságnövelés – lényeges motorja. Hiányában az erőfölénnyel rendelkező vállalkozásnak nem lesznek megfelelő ösztönzői ahhoz, hogy tovább folytassa a hatékonyságnövekedés megteremtését és továbbadását. Egy olyan korlátozó megállapodás, amely a monopóliuméhoz közelítő piaci helyzetet tart fenn, hoz létre vagy erősít meg, rendes körülmények között nem indokolható azon az alapon, hogy hatékonyságnövekedést is létrehoz. |
| --- | --- |

(296)

8.2.   Az egyes vertikális korlátozások elemzése

| (297) | Míg a 6. szakasz az olyan vertikális korlátozások értékelésére vonatkozóan ad iránymutatást, amelyek az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikke értelmében vett különösen súlyos korlátozásnak vagy a rendelet 5. cikke értelmében vett nem mentesülő korlátozásnak minősülnek, az alábbi bekezdések egyéb konkrét vertikális korlátozásokkal kapcsolatban szolgálnak útmutatással. Azokat a vertikális korlátozásokat, amelyeket jelen iránymutatás kifejezetten nem tárgyal, a Bizottság ugyanezen elvek szerint értékeli, mérlegelve a jelen iránymutatás 8. szakaszában ismertetett releváns tényezőket. |
| --- | --- |

(297)

8.2.1.   Márkakényszer

| (298) | A márkakényszerről szóló rész azokat a megállapodásokat érinti, amelyek központi eleme az, hogy a vevőt arra kötelezik vagy arra késztetik, hogy valamely terméktípusra vonatkozó megrendeléseit egyetlen szállítón keresztül bonyolítsa. Ez az előírás megtalálható többek között a vevő által elfogadott kötelező versenytilalmi kötelezettség és mennyiségi átvételi kényszer esetében. A versenytilalmi kikötés olyan kötelezettségen vagy ösztönzési rendszeren alapul, amely eléri, hogy a vevő egy adott piacon egyetlen szállítótól vásárolja meg szükségleteinek több mint 80 %-át. Ez nem azt jelenti, hogy a vevő közvetlenül csak e szállítótól vásárolhat, hanem azt, hogy de facto tilos a számára versenytárs árukat vagy szolgáltatásokat vásárolni, értékesíteni, illetve beépíteni. A vevőre rótt mennyiségi átvételi kényszer a versenytilalom enyhébb formája, ahol a szállító és a vevő közötti megállapodásban előírt ösztönzők vagy kötelezettségek arra késztetik a vevőt, hogy beszerzéseit túlnyomórészt egy szállítónál bonyolítsa. A mennyiségi átvételi kényszer megjelenhet például minimális vásárlási előírások, készletezési előírások, vagy olyan nem lineáris árképzés formájában, mint a feltételes rabatt-rendszerek vagy a kétrészes ártétel (rögzített összeg + egységár). Az úgynevezett „angol záradék”, amely előírja a vevő számára minden jobb ajánlat bejelentését, és csak azok elfogadását teszi lehetővé számára, amelyeknek a szállító nem tud eleget tenni, várhatóan ugyanolyan hatással jár, mint a márkakényszerre vonatkozó kötelezettség – különösen akkor, ha a vevőnek fel kell fednie a jobb ajánlattevő kilétét is. |
| --- | --- |

(298)

| (299) | A versenyre nézve a márkakényszer kikötésének lehetséges kockázatai a következők: a versenytárs szállítók és a lehetséges szállítók kizárása a piacról, a szállítók közötti verseny enyhítése és összejátszás elősegítése a halmozott alkalmazás esetén, ha pedig a vevő viszonteladó, akkor az üzleten belüli márkák közti verseny csökkenése. Mindezek a korlátozó hatások közvetlenül kihatnak a márkák közti versenyre. |
| --- | --- |

(299)

| (300) | A márkakényszerre vonatkozó megállapodások akkor részesülhetnek az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentességben, ha sem a szállító, sem a vevő piaci részesedése nem haladja meg a 30 %-ot, és a versenytilalmi kötelezettség időtartama legfeljebb öt év. Amint azt a (248) bekezdés előírja, az öt éven túl hallgatólagosan meghosszabbítható versenytilalmi kötelezettségekre vonatkozhat a csoportmentesség, feltéve, hogy a vevő észszerű felmondási idő és észszerű költségek mellett ténylegesen újratárgyalhatja vagy felmondhatja a márkakényszerre vonatkozó megállapodást, ami lehetővé teszi számára, hogy az ötéves időszak lejárta után ténylegesen szállítót váltson. Amennyiben e feltételek nem teljesülnek, a márkakényszerre vonatkozó megállapodást egyedileg kell értékelni. |
| --- | --- |

(300)

| (301) | Annak lehetősége, hogy a márkakényszerre vonatkozó kötelezettség versenyellenes kizárást eredményez különösen akkor merül fel, ha e kötelezettségek hiányában jelentős versenykorlátozást gyakorolnának azok a versenytársak, amelyek még nincsenek jelen a piacon a kötelezettségek keletkezésekor, vagy nincsenek olyan helyzetben, hogy a vevők teljes körű ellátásáért versenyezzenek. A versenytársak nem feltétlenül képesek versenyezni az egyes ügyfelek teljes keresletéért, mert a szóban forgó szállító legalább a piaci kereslet egy része tekintetében megkerülhetetlen kereskedelmi partner, például azért, mert márkája sok vevő által kedvelt, ezért „kötelező készletezési tétel”, vagy mert a többi szállítóra alkalmazott kapacitáskorlátozások olyan jellegűek, hogy a kereslet egy részét csak a szóban forgó szállító tudja kielégíteni (168). A szállító piaci helyzete tehát kiemelkedő jelentőségű a márkakényszerre vonatkozó kötelezettségek lehetséges versenyellenes hatásainak értékelése során. |
| --- | --- |

(301)

| (302) | Ha a versenytársak minden egyes ügyfél teljes keresletéért egyenlő feltételek mellett versenyezhetnek, akkor egyetlen szállító által a márkakényszerre vonatkozóan előírt kötelezettség általában valószínűleg nem korlátozza érzékelhetően a versenyt – kivéve, ha az ügyfelek szállítóváltásra való képességét aláássa a márkakényszerre vonatkozó kötelezettségek időtartama és piaclefedése. A kizárás valószínűsíthetően annál jelentősebb lesz, minél nagyobb az a piaci részesedés, ahol a szállító a márkakényszerre vonatkozó kötelezettség keretében végzi az értékesítést, és minél hosszabb a márkakényszerre vonatkozó kötelezettségek időtartama. A márkakényszerre vonatkozó kötelezettségek nagyobb valószínűséggel eredményeznek versenyellenes kizárást, ha azokban erőfölényben lévő vállalkozások vesznek részt. |
| --- | --- |

(302)

| (303) | A szállító piaci erejének értékelése során fontos a versenytársainak piaci helyzete. Amíg a versenytársak kellően sokan vannak és kellően erősek, addig nem kell érzékelhető versenyellenes hatásokra számítani. A versenytársak kizárása nem túl valószínű, ha hasonló piaci helyzetben vannak, és hasonlóan vonzó termékeket kínálnak. Ilyen esetben is felmerülhet azonban kizárás a lehetséges piacralépők vonatkozásában, ha több nagyobb szállító márkakényszerre vonatkozó megállapodásokat köt az érintett piac vevőinek jelentős részével (halmozott hatás). Ez is olyan helyzet, amelyben a márkakényszerre vonatkozó megállapodások elősegíthetik a versenytárs szállítók közötti összejátszást. Amennyiben ezek a megállapodások egyenként részesülnek az (EU) 2022/720 rendelet által biztosított mentességben, e negatív halmozott versenyellenes hatás kezelése érdekében szükség lehet a csoportmentesség kedvezményének visszavonására. Az 5 % alatti lekötött piaci részesedés általában nem tekintendő a halmozott hatáshoz jelentősen hozzájáruló tényezőnek. |
| --- | --- |

(303)

| (304) | Olyan esetekben, amikor a legnagyobb szállító piaci részesedése 30 % alatti, és az öt legnagyobb szállító együttes piaci részesedése 50 % alatti, egyedi vagy halmozott versenyellenes hatás fennállása nem valószínű. Ilyen esetekben ha egy lehetséges piacralépő mégsem tud nyereségesen belépni a piacra, akkor ennek okát valószínűsíthetően nem a márkakényszerre vonatkozó kötelezettségekben, hanem más tényezőkben (például a fogyasztói preferenciában) kell keresni. |
| --- | --- |

(304)

| (305) | A versenyellenes kizárás valószínűségének meghatározásához értékelni kell a piacralépési korlátok mértékét. A kizárás valószínűsíthetően nem jelent valós problémát abban az esetben, ha a versenytárs szállítók viszonylag könnyen találnak új vagy alternatív forgalmazókat a termékükre. |
| --- | --- |

(305)

| (306) | A kiegyenlítő vevői erő lényeges, mivel az erős vevők nem hagyják magukat egykönnyen elzárni a versenytárs áruk vagy szolgáltatások kínálatától. Általánosabban: ahhoz, hogy a szállító meggyőzze az ügyfeleket a márkakényszer elfogadásáról, előfordulhat, hogy kompenzálnia kell őket – teljes egészében vagy részben – a kizárólagosságból következő versenyhátrányért. Ilyen kompenzáció biztosítása esetén az ügyfélnek személyes érdeke fűződhet ahhoz, hogy a szállítóval szemben márkakényszerre vonatkozó kötelezettséget vállaljon. Helytelen lenne azonban ebből arra következtetni, hogy a márkakényszerre vonatkozó kötelezettségek összessége minden esetben kedvező lenne az adott piacon belüli ügyfelek és fogyasztók számára. Különösen valószínűtlen, hogy a fogyasztók összessége számára kedvező az, ha a márkakényszerre vonatkozó kötelezettségeknek összességében az a hatása, hogy megakadályozzák a versenytárs vállalkozások piacra lépését vagy terjeszkedését. |
| --- | --- |

(306)

| (307) | Végezetül, a termelési vagy forgalmazási lánc szintje is releváns. Köztes termék esetén kevésbé valószínű a kizárás. Ha valamely köztes termék szállítója nincs erőfölényben, a versenytárs szállítóknak még mindig jelentős mértékű „szabad” kereslet áll rendelkezésére. Azonban halmozott hatás esetén a márkakényszer az erőfölény szintje alatti versenyellenes kizárási hatásokhoz vezethet. Halmozott versenyellenes hatás felmerülése mindaddig nem valószínű, amíg a piacnak kevesebb mint 50 %-a van lekötve. |
| --- | --- |

(307)

| (308) | Amennyiben a megállapodás végtermék nagykereskedelmi szintű szállítására vonatkozik, akkor a versenyprobléma felmerülésének valószínűsége nagymértékben függ a nagykereskedelem jellegétől és a nagykereskedelmi szinten fennálló piacralépési korlátoktól. A kizárás veszélye nem valós, ha a versenytárs gyártók könnyen kialakíthatják saját nagykereskedelmi rendszerüket. Az, hogy a piacralépési korlátok alacsonyak-e, részben attól függ, hogy a szállító milyen típusú nagykereskedelmi rendszert tud hatékonyan létrehozni. Egy olyan piacon, ahol a nagykereskedelmi értékesítés csak a megállapodás által érintett termékkel működhet hatékonyan (például egy jégkrém esetében), a gyártónak meglehet a képessége arra, továbbá érdekében állhat, hogy szükség esetén saját nagykereskedelmi rendszert hozzon létre, mely esetben nem valószínű, hogy kizárnák a szóban forgó piacról. Ezzel szemben egy olyan piacon, ahol hatékonyabb a termékek széles skálájának nagykereskedelmi értékesítése (például fagyasztott élelmiszerek esetében), nem hatékony, ha saját nagykereskedelmi tevékenységbe kezd egy olyan gyártó, amely csak egy terméket értékesít. A letelepedett nagykereskedőkhöz való hozzáférés hiányában ez a gyártó valószínűsíthetően kiszorul a piacról. Ebben az esetben felmerülhetnek versenyellenes hatások. Ezen túlmenően halmozott versenyellenes hatás akkor is kialakulhat, ha több szállító leköti a rendelkezésre álló nagykereskedők nagy részét. |
| --- | --- |

(308)

| (309) | Végtermékek esetében kizárás előfordulása általában kiskereskedelmi szinten valószínűbb, tekintettel arra, hogy a gyártók többsége számára jelentős piacralépési korlátok állnak fenn arra nézve, hogy kizárólag saját termékeiknek kiskereskedelmi üzleteket nyissanak. Ezen túlmenően a kiskereskedelmi szint az, ahol a márkakényszerre vonatkozó megállapodások csökkenthetik a márkák közti versenyt az üzleten belül. Emiatt a végtermékek esetében a kiskereskedelmi szinten jelentős versenyellenes hatások jelentkezhetnek, ha – figyelembe véve minden más releváns tényezőt is – egy erőfölénnyel nem rendelkező szállító az érintett piacnak legalább 30 %-át leköti. Egy erőfölényben lévő vállalkozás esetében akár mérsékelt lekötött piaci részesedés is vezethet jelentős versenyellenes hatásokhoz. |
| --- | --- |

(309)

| (310) | A halmozott kizárási hatás kiskereskedelmi szinten is felmerülhet. Amennyiben valamennyi szállító piaci részesedése 30 % alatt van, nem valószínű halmozott kizárási hatás, ha a lekötött piaci részesedés összesen nem éri el a 40 %-ot, mely esetben a csoportmentesség visszavonása nem valószínű. Ez a számadat más tényezők – például a versenytársak száma vagy a piacralépési korlátok – figyelembevétele esetén magasabb lehet. Ha egyes vállalkozások az (EU) 2022/720 rendelet 3. cikkében előírt küszöbérték fölötti piaci részesedéssel rendelkeznek, de egyikük sincs erőfölényben, akkor nem valószínűsíthető halmozott kizárási hatás, feltéve, hogy a lekötött piaci részesedés összesen nem éri el a 30 %-ot. |
| --- | --- |

(310)

| (311) | Ha a vevő olyan helyiségekből és területről folytat tevékenységet, amely a szállító tulajdona, vagy amelyet a szállító a vevőhöz nem kapcsolódó harmadik féltől bérel, akkor a márkakényszerre vonatkozó megállapodásból eredő esetleges kizárási hatás esetében használható hatékony korrekciós intézkedések alkalmazásának lehetősége korlátozott lesz. Ebben az esetben nem valószínű, hogy a Bizottság az erőfölény szintje alatt beavatkozik. |
| --- | --- |

(311)

| (312) | Bizonyos ágazatokban egynél több márka egyetlen helyről történő értékesítése nehéz lehet, ebben az esetben a kizárási probléma jobban orvosolható a szerződések időtartamának korlátozásával. |
| --- | --- |

(312)

| (313) | Amennyiben a márkakényszer érzékelhető korlátozó hatásokkal jár, meg kell vizsgálni, hogy a megállapodás eredményez-e olyan hatékonyságnövekedést, amely megfelel a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételeknek. A versenytilalmi kötelezettségek esetén különösen fontosak lehetnek a hatékonyságnövekedésnek a (16) bekezdés b) pontjában (a szállítók közötti potyázás), e) pontjában és f) pontjában (feltartási problémák), továbbá i) pontjában (tőkepiaci hiányosságok) ismertetett formái. |
| --- | --- |

(313)

| (314) | A (16) bekezdés b), e) és i) pontjában leírt hatékonyságnövekedés kapcsán megjegyzendő, hogy lehetséges az, hogy a vevőre rótt mennyiségi kényszer kevésbé korlátozó alternatíva lehet. Ezzel szemben elképzelhető, hogy a (16) bekezdés f) pontjában leírt hatékonyságnövekedés elérésére a versenytilalmi kötelezettség az egyetlen járható út (a know-how átadáshoz kapcsolódó feltartási [hold-up] probléma). |
| --- | --- |

(314)

| (315) | A szállító által végrehajtott kapcsolatfüggő beruházás esetén (melynek leírását a (16) bekezdés e) pontja tartalmazza) a beruházás értékcsökkenésének teljes időtartamára kikötött versenytilalom vagy mennyiségi átvételi kényszer általában megfelel a Szerződés 101. cikke (3) bekezdésében foglalt feltételeknek. Kiterjedt kapcsolatfüggő beruházások esetén indokolt lehet az öt évet meghaladó időtartamú versenytilalmi kötelezettség. Kapcsolatspecifikus beruházás lehet például egy berendezés szállító általi üzembe helyezése vagy átalakítása, ha ezt a berendezést ezek után csak egy adott vevő részére történő alkatrészgyártásra lehet használni. Az általános vagy a piacfüggő kapacitási (kapacitásnövelő) beruházások általában nem tekinthetők kapcsolatfüggőnek. Ha azonban valamely szállító különösen egy adott vevő működéséhez kapcsolódóan teremt új kapacitást – például konzervdobozokat gyártó cég új kapacitást hoz létre annak érdekében, hogy egy élelmiszergyártó konzervgyárában vagy annak szomszédságában konzervdobozokat gyártson –, akkor lehetséges, hogy ez az új kapacitás csak az adott ügyfél részére történő gyártás esetén gazdaságos, és ebben az esetben a beruházás kapcsolatfüggőnek minősül. |
| --- | --- |

(315)

| (316) | A versenytilalmi kötelezettségek felhasználhatók a fenntarthatósági célkitűzéseket szolgáló beruházások esetében felmerülő feltartási probléma kezelésére is. Feltartási probléma például akkor merülhet fel, ha egy, a megújuló energia (169) iránti kereslet növekedésével szembesülő energiaszolgáltató vízerőműbe vagy szélerőműparkba kíván beruházni. Előfordulhat, hogy az energiaszolgáltató csak akkor vállalja ezt a hosszú távú beruházási kockázatot, ha elegendő számú vevő hajlandó kötelezettséget vállalni arra, hogy hosszabb időn keresztül vásárol megújuló energiát. A vevőkkel kötött ilyen vertikális megállapodások versenytámogató hatást válthatnak ki, mivel a hosszú távú versenytilalmi kötelezettség szükséges lehet ahhoz, hogy a beruházás egyáltalán megtörténjen, vagy hogy a tervezett nagyságrendben vagy a tervezett időn belül történjen meg. Ezért az ilyen versenytilalmi kötelezettségek akkor felelhetnek meg a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételeknek, ha a szállító által végrehajtott beruházásra hosszú – az (EU) 2022/720 rendelet 5. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott 5 évet meghaladó – értékcsökkenési időszak jellemző (170). |
| --- | --- |

(316)

| (317) | Amennyiben a szállító nem kapcsolatfüggő kölcsönt vagy berendezést biztosít a vevő számára, az önmagában valószínűsíthetően és általában nem minősül olyan hatékonyságnövekedésnek, amely megfelelne a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételeknek abban az esetben, ha a megállapodás versenyellenes kizárási hatásokkal jár. Tőkepiaci hiányosságok esetén hatékonyabb lehet, ha bank helyett a termék szállítója nyújt kölcsönt (lásd a (16) bekezdés i) pontját). Mindazonáltal ilyen esetben a kölcsönt a lehető legkevésbé korlátozó módon kell nyújtani, és következésképp a vevő általában nem akadályozható meg abban, hogy a kötelezettséget bármikor megszüntesse, és a kölcsön fennálló részét bármikor, kötbér fizetése nélkül visszafizethesse. |
| --- | --- |

(317)

| (318) | A lényeges know-how átadása (amelyre a (16) bekezdés f) pontja hivatkozik) általában a szállítási megállapodás teljes időtartamára indokolja a versenytilalmi kötelezettséget, például franchise esetében. |
| --- | --- |

(318)

| (319) | Példa a versenytilalmi kötelezettségre:





  Egy nemzeti piacon egy impulzustermék piacvezetője, amely 40 %-os piaci részesedéssel rendelkezik, termékeinek többségét (90 %-át) lekötött kiskereskedőkön keresztül értékesíti (lekötött piaci részesedése 36 %). A vertikális megállapodások arra kötelezik a kiskereskedőket, hogy legalább négy évig csak a piacvezetőtől vásároljanak. A piacvezető részesedése sűrűbben lakott területeken, például a fővárosban különösen magas. Tíz versenytársa van, de néhányuk termékei csak bizonyos helyszíneken állnak rendelkezésre, és mindegyikük jóval kisebb piaci részesedéssel rendelkezik (a legnagyobb 12 %-kal). Ez a 10 versenytárs együttesen további 10 %-át látja el a piacnak lekötött üzleteken keresztül. A piacon erős a márka- és termékdifferenciálódás. A piacvezető rendelkezik a legerősebb márkákkal. A piacvezető az egyetlen, amely rendszeres országos reklámkampányokat folytat, és a kapcsolt kiskereskedőknek különleges tárolószekrényeket biztosít a termékéhez.
  Ez olyan helyzetet eredményez, ahol a piac összesen 46 %-ban (36 % + 10 %) el van zárva a lehetséges piacralépő és a kötött üzletekkel nem rendelkező versenytársak elől. A lehetséges piacralépők számára még nehezebb a piacra lépés a sűrűn lakott területeken, ahol a kizárási arány még magasabb, jóllehet éppen ezek azok a területek, ahol ők szeretnének belépni a piacra. Ezen túlmenően az erős márka- és termékdifferenciálódás, valamint a termék árához viszonyítva magas keresési költségek következtében az üzleten belül a márkák között zajló verseny hiánya a fogyasztók számára a jólét további csökkenését eredményezi. A kizárólagos üzletek lehetséges hatékonyságnövekedése, amely a piacvezető állítása szerint a szállítási költségek csökkenéséből és a tárolószekrényekkel kapcsolatos esetleges feltartási problémából erednek, valójában korlátozottak és nem ellensúlyozzák a versenyre gyakorolt negatív hatásokat. A hatékonyságnövekedés korlátozott, mivel a szállítási költségek a mennyiséggel, nem pedig a kizárólagossággal függnek össze, a tárolószekrények pedig nem tartalmaznak különleges know-how-t és nem márkafüggők. Mindezek alapján nem valószínű, hogy teljesülnek a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételek. |
| --- | --- |

(319)

Egy nemzeti piacon egy impulzustermék piacvezetője, amely 40 %-os piaci részesedéssel rendelkezik, termékeinek többségét (90 %-át) lekötött kiskereskedőkön keresztül értékesíti (lekötött piaci részesedése 36 %). A vertikális megállapodások arra kötelezik a kiskereskedőket, hogy legalább négy évig csak a piacvezetőtől vásároljanak. A piacvezető részesedése sűrűbben lakott területeken, például a fővárosban különösen magas. Tíz versenytársa van, de néhányuk termékei csak bizonyos helyszíneken állnak rendelkezésre, és mindegyikük jóval kisebb piaci részesedéssel rendelkezik (a legnagyobb 12 %-kal). Ez a 10 versenytárs együttesen további 10 %-át látja el a piacnak lekötött üzleteken keresztül. A piacon erős a márka- és termékdifferenciálódás. A piacvezető rendelkezik a legerősebb márkákkal. A piacvezető az egyetlen, amely rendszeres országos reklámkampányokat folytat, és a kapcsolt kiskereskedőknek különleges tárolószekrényeket biztosít a termékéhez.

Ez olyan helyzetet eredményez, ahol a piac összesen 46 %-ban (36 % + 10 %) el van zárva a lehetséges piacralépő és a kötött üzletekkel nem rendelkező versenytársak elől. A lehetséges piacralépők számára még nehezebb a piacra lépés a sűrűn lakott területeken, ahol a kizárási arány még magasabb, jóllehet éppen ezek azok a területek, ahol ők szeretnének belépni a piacra. Ezen túlmenően az erős márka- és termékdifferenciálódás, valamint a termék árához viszonyítva magas keresési költségek következtében az üzleten belül a márkák között zajló verseny hiánya a fogyasztók számára a jólét további csökkenését eredményezi. A kizárólagos üzletek lehetséges hatékonyságnövekedése, amely a piacvezető állítása szerint a szállítási költségek csökkenéséből és a tárolószekrényekkel kapcsolatos esetleges feltartási problémából erednek, valójában korlátozottak és nem ellensúlyozzák a versenyre gyakorolt negatív hatásokat. A hatékonyságnövekedés korlátozott, mivel a szállítási költségek a mennyiséggel, nem pedig a kizárólagossággal függnek össze, a tárolószekrények pedig nem tartalmaznak különleges know-how-t és nem márkafüggők. Mindezek alapján nem valószínű, hogy teljesülnek a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételek.

| (320) | Példa a mennyiségi átvételi kényszerre:





  A 40 %-os piaci részesedéssel rendelkező „X” gyártó termékeinek 80 %-át olyan szerződések révén értékesíti, amelyek előírják, hogy a viszonteladó köteles az adott típusú termékre vonatkozó igényeinek legalább 75 %-át „X”-től kielégíteni. Cserébe „X” kedvező feltételekkel kínál finanszírozást és berendezéseket. A szerződések öt évre szólnak, és a kölcsönt egyenlő részletekben kell törleszteni. Az első két év után azonban a vevők jogosultak arra, hogy hat hónapos felmondással megszüntessék a szerződést, feltéve, hogy visszafizetik a kölcsönt fennmaradó összegét, a berendezést pedig piaci eszközértéken átveszik. Az ötéves időszak végén a berendezés tulajdonjoga a vevőre száll. Tizenkét versenytárs gyártó létezik, melyek többsége kicsi (a legnagyobb piaci részesedése 20 %) és mindegyikük hasonló szerződéseket köt, jóllehet különböző időtartamokra. A 10 % alatti piaci részesedésű gyártók gyakran hosszabb idejű szerződéseket kötnek, kevésbé nagyvonalú felmondási feltételekkel. „X” gyártó szerződései az igények 25 %-át hagyják szabadon versenytársai számára. Az elmúlt három évben két új gyártó lépett be a piacra és szerzett összesen körülbelül 8 %-os piaci részesedést – részben úgy, hogy számos viszonteladó kölcsönfizetési kötelezettségét átvállalták és cserébe szerződéseket kötöttek azokkal.
  „X” gyártó lekötött piaci részesedése 24 % (0,75 × 0,80 × 40 %). A többi gyártó lekötött piaci részesedése körülbelül 25 %. Következésképpen a piacnak összesen körülbelül 49 %-a van elzárva a lehetséges piacra lépő szereplők és a lekötött üzletekkel nem rendelkező versenytársak elől, legalább a szállítási szerződések első két éve alatt. A viszonteladók láthatólag gyakran nehezen szereznek hitelt bankoktól, és általában túl kicsik ahhoz, hogy más módon, például részvénykibocsátással jussanak tőkéhez. Ezen túlmenően „X” gyártó demonstrálni tudja, hogy értékesítéseit korlátozott számú viszonteladóra összpontosítva jobban tudja tervezni értékesítéseit, és szállítási költségeket takarít meg. Tekintettel egyfelől a beszerzési kötelezettség által generált hatékonyságnövekedésre, az „X” gyártó szerződéseiben meghatározott 25 %-os le nem kötött részesedésre, a szerződések korai felmondásának valós lehetőségére, az új gyártók közelmúltbeli piacra lépésére, másrészt pedig arra, hogy a viszonteladóknak mintegy fele nincs elkötelezve, az „X” gyártó által alkalmazott 75 %-os mennyiségi átvételi kényszer valószínűleg eleget tesz a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételeknek. |
| --- | --- |

(320)

A 40 %-os piaci részesedéssel rendelkező „X” gyártó termékeinek 80 %-át olyan szerződések révén értékesíti, amelyek előírják, hogy a viszonteladó köteles az adott típusú termékre vonatkozó igényeinek legalább 75 %-át „X”-től kielégíteni. Cserébe „X” kedvező feltételekkel kínál finanszírozást és berendezéseket. A szerződések öt évre szólnak, és a kölcsönt egyenlő részletekben kell törleszteni. Az első két év után azonban a vevők jogosultak arra, hogy hat hónapos felmondással megszüntessék a szerződést, feltéve, hogy visszafizetik a kölcsönt fennmaradó összegét, a berendezést pedig piaci eszközértéken átveszik. Az ötéves időszak végén a berendezés tulajdonjoga a vevőre száll. Tizenkét versenytárs gyártó létezik, melyek többsége kicsi (a legnagyobb piaci részesedése 20 %) és mindegyikük hasonló szerződéseket köt, jóllehet különböző időtartamokra. A 10 % alatti piaci részesedésű gyártók gyakran hosszabb idejű szerződéseket kötnek, kevésbé nagyvonalú felmondási feltételekkel. „X” gyártó szerződései az igények 25 %-át hagyják szabadon versenytársai számára. Az elmúlt három évben két új gyártó lépett be a piacra és szerzett összesen körülbelül 8 %-os piaci részesedést – részben úgy, hogy számos viszonteladó kölcsönfizetési kötelezettségét átvállalták és cserébe szerződéseket kötöttek azokkal.

„X” gyártó lekötött piaci részesedése 24 % (0,75 × 0,80 × 40 %). A többi gyártó lekötött piaci részesedése körülbelül 25 %. Következésképpen a piacnak összesen körülbelül 49 %-a van elzárva a lehetséges piacra lépő szereplők és a lekötött üzletekkel nem rendelkező versenytársak elől, legalább a szállítási szerződések első két éve alatt. A viszonteladók láthatólag gyakran nehezen szereznek hitelt bankoktól, és általában túl kicsik ahhoz, hogy más módon, például részvénykibocsátással jussanak tőkéhez. Ezen túlmenően „X” gyártó demonstrálni tudja, hogy értékesítéseit korlátozott számú viszonteladóra összpontosítva jobban tudja tervezni értékesítéseit, és szállítási költségeket takarít meg. Tekintettel egyfelől a beszerzési kötelezettség által generált hatékonyságnövekedésre, az „X” gyártó szerződéseiben meghatározott 25 %-os le nem kötött részesedésre, a szerződések korai felmondásának valós lehetőségére, az új gyártók közelmúltbeli piacra lépésére, másrészt pedig arra, hogy a viszonteladóknak mintegy fele nincs elkötelezve, az „X” gyártó által alkalmazott 75 %-os mennyiségi átvételi kényszer valószínűleg eleget tesz a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételeknek.

8.2.2.   Kizárólagos szállítás

| (321) | Kizárólagos szállítás alatt olyan korlátozások értendők, amelyek arra kötelezik vagy arra ösztönzik a szállítót, hogy a szerződés szerinti termékeket általában vagy egy meghatározott felhasználásra csak (vagy főként egy) vevő számára értékesítse. E korlátozások megvalósulhatnak kizárólagos szállítási kötelezettség formájában, amely arra kötelezi a szállítót, hogy viszonteladás vagy meghatározott felhasználás céljából csak egy vevőnek értékesítsen. De megvalósulhatnak például a szállítóra háruló mennyiségi átvételi kényszer formájában is, amennyiben a szállító és a vevő olyan ösztönzőkről állapodik meg, amelyek hatására a szállító értékesítéseit elsősorban az adott vevőre összpontosítja. Köztes áruk és szolgáltatások esetében a kizárólagos szállítást gyakran ipari szállításnak nevezik. |
| --- | --- |

(321)

| (322) | Ha sem a szállító, sem a vevő piaci részesedése nem haladja meg a 30 %-os küszöbértéket, a kizárólagos szállítási megállapodás az (EU) 2022/720 rendelet által biztosított csoportmentességben részesülhet, még akkor is, ha egyéb, nem különösen súlyos korlátozással (például versenytilalmi kötelezettséggel) van összekapcsolva. A jelen 8.2.2. szakasz hátralevő része arra nézve tartalmaz iránymutatást, hogy a piaci részesedési küszöb felett hogyan történik a kizárólagos szállítási megállapodásokkal összefüggő egyedi esetek értékelése. |
| --- | --- |

(322)

| (323) | A kizárólagos szállítás legfőbb versenykockázata más vevők versenyellenes kizárása. Hasonlóság figyelhető meg a kizárólagos forgalmazás lehetséges hatásaival, különösen akkor, ha a kizárólagos forgalmazó a piac egésze vonatkozásában kizárólagos vevővé válik (lásd különösen a (130) bekezdést). A vevő piaci részesedése a beszerzési piacon nyilvánvalóan fontos szempont annak értékelése során, hogy a vevő képes-e olyan kizárólagos szállítást előírni, amely kizárja a többi vevőt a szállított termékekhez való hozzáférésből. Azonban a vevőnek az értékesítési piacon való fontossága az a tényező, amely meghatározza, hogy felmerülhet-e versenyprobléma. Ha a vevő nem rendelkezik piaci erővel az értékesítési piacon, akkor nem várható érzékelhető negatív hatás a fogyasztókra nézve. Negatív hatások akkor jelentkezhetnek, ha a vevő részesedése az értékesítési piacon és a beszerzési piacon egyaránt meghaladja a 30 %-ot. Akkor is jelentkezhetnek számottevő kizárási hatások, ha a vevő piaci részesedése a beszerzési piacon nem haladja meg a 30 %-ot, különösen, ha a vevő piaci részesedése az értékesítési piacon viszont meghaladja a 30 %-ot, és a kizárólagos szállítás a szerződés szerinti áruk meghatározott felhasználásához kapcsolódik. Ha egy vevő erőfölényben van az értékesítési piacon, akkor minden olyan kötelezettség, amely a termékek kizárólag vagy túlnyomórészt csak az erőfölényben lévő vevőnek történő értékesítésére vonatkozik, könnyen eredményezhet komoly versenyellenes hatásokat. |
| --- | --- |

(323)

| (324) | Nemcsak a vevőnek a beszerzési és az értékesítési piacon elfoglalt pozícióját fontos figyelembe venni, hanem azt is, hogy a kizárólagos szállítási kötelezettség milyen mértékű és milyen időtartamú. Minél magasabb a lekötött szállítás aránya, és minél hosszabb a kizárólagos szállítási kötelezettség időtartama, valószínűleg annál jelentősebb a kizárási hatás. Az erőfölénnyel nem rendelkező vállalkozások által öt évnél rövidebb időre vállalt kizárólagos szállítási kötelezettségek esetében általában a versenyellenes és a versenyt támogató hatások megfelelő kiegyensúlyozása szükséges, míg az öt évet meghaladó időtartamú kizárólagos szállítási kötelezettségeknél a legtöbb beruházástípus esetén feltételezhető, hogy azok nem szükségesek az állított hatékonyságnövekedés megvalósításához, illetve a hatékonyságnövekedés nem ellensúlyozza kellő mértékben az ilyen hosszú távú kizárólagos szállítási megállapodások kizáró hatását. |
| --- | --- |

(324)

| (325) | A versenytárs vevők beszerzési piaci helyzete is fontos, mivel valószínű, hogy a kizárólagos szállítási megállapodások versenyellenes okokból – például költségeik növelése miatt – kizárják a versenytárs vevőket, különösen akkor, ha azok lényegesen kisebbek, mint a kizárást megvalósító vevő. A versenytárs vevők kizárása nem túl valószínű, ha ezek a versenytársak a megállapodásban részes vevőéhez hasonló vevői erővel rendelkeznek és a szállítóknak hasonló értékesítési lehetőségeket kínálnak. Ilyen esetben kizárás csak a lehetséges piacra lépő szereplők esetében jelentkezhet, amelyek esetleg nem lesznek képesek beszerzéseiket biztosítani, ha a legnagyobb vevők jelentős számban kizárólagos szállítási megállapodásokat kötnek a piaci szállítók többségével. Az ilyen halmozott kizárási hatás az (EU) 2022/720 rendelet által biztosított kedvezmény visszavonásához vezethet. |
| --- | --- |

(325)

| (326) | A szállító szintjén jelentkező piacralépési korlátoknak a kizárás fennállásának megállapítása szempontjából van jelentőségük. Amíg a versenytárs vevők számára hatékony az, hogy maguk részére az árukat és szolgáltatásokat a termelési vagy értékesítési láncban felfelé megvalósított vertikális integrációval biztosítsák, addig nem valószínű, hogy a kizárás probléma lesz. |
| --- | --- |

(326)

| (327) | A szállítók kiegyenlítő erejét is figyelembe kell venni, mivel a fontos szállítók nem fogják könnyen engedni azt, hogy egy vevő elválassza őket az alternatív vevőktől. A kizárás kockázata ezért főként gyenge szállítók és erős vevők esetén áll fenn. Erős szállítók esetén a kizárólagos szállítás versenytilalmi kötelezettséggel összekapcsolva fordulhat elő. Az ilyen kombinációk esetében hivatkozni kell a márkakényszerről szóló iránymutatásra is. Ha mindkét oldalon vannak kapcsolatfüggő beruházások (feltartási probléma), akkor a kizárólagos szállítás és a versenytilalmi kötelezettség összekapcsolása indokolt lehet, különösen az erőfölény szintje alatt. |
| --- | --- |

(327)

| (328) | Végezetül, a lehetséges kizárási hatás értékeléséhez lényeges szempont a gyártási vagy forgalmazási lánc szintje és a termék jellege. A versenyellenes kizárás kevésbé valószínű köztes vagy homogén termék esetén. Először: az a kizárt gyártó, amely bizonyos inputot használ, általában rugalmasabban képes reagálni a saját ügyfelei igényére, mint a nagy- vagy kiskereskedő a végső fogyasztók igényeire, akik számára a márka szerepe nagyobb lehet. Másodszor: valamely lehetséges beszerzési forrás elvesztése kisebb jelentőséggel bír a kizárt vevők számára, ha homogén termékről van szó, mint az eltérő jellemzőkkel és minőségi szintekkel rendelkező heterogén termékek esetében. Márkás végtermékek vagy differenciált köztes termékek esetén, amennyiben vannak piacralépési korlátok, a kizárólagos szállítás érzékelhető versenyellenes hatásokkal járhat, ha a versenytárs vevők viszonylag kicsik a kizáró vevőhöz képest – még akkor is, ha az utóbbi nincs erőfölényben az értékesítési piacon. |
| --- | --- |

(328)

| (329) | Hatékonyságnövekedésre lehet számítani a feltartási probléma esetében (a (16) bekezdés (e) és (f) pontja), és ez a köztes termékeknél valószínűbb, mint a végtermékeknél. Más hatékonyságnövekedés kevésbé valószínű. Nem valószínű, hogy a forgalmazásban jelentkező esetleges méretgazdaságosság (a (16) bekezdés (g) pontja) igazolhatná a kizárólagos szállítást. |
| --- | --- |

(329)

| (330) | Feltartási probléma, és még inkább a forgalmazás területén elért méretgazdaságosság esetén a szállítót kötelező mennyiségi kényszer – például minimális szállítási kötelezettség – sokkal kevésbé korlátozó jellegű alternatív megoldás lehet. |
| --- | --- |

(330)

| (331) | Példa a kizárólagos szállításra:





  Egy bizonyos típusú alkatrész piacán (köztestermék-piac) „A” szállító megegyezik „B” vevővel, hogy saját know-how-ját felhasználva, új gépekbe történő komoly beruházással és a „B” vevő által adott műszaki leírás segítségével kifejleszti az adott alkatrész egy másik változatát. „B” vevőnek jelentős beruházásokat kell végrehajtania az új alkatrész beépítéséhez. Megegyeznek, hogy az első piacra lépést követő öt évben „A” szállító az új terméket csak „B” vevőnek értékesíti. Ugyanezen öt év alatt „B” vevő csak „A” szállítótól vásárolhatja meg az új terméket. Mind „A”, mind pedig „B” továbbra is jogosult máshol értékesíteni, illetve megvenni az alkatrész más kiviteleit. „B” vevő piaci részesedése mind a beszerzési alkatrészpiacon, mind pedig az értékesítési végtermékpiacon 40 %. „A” szállító piaci részesedése 35 %. Van még a piacon két másik alkatrészszállító körülbelül 20–25 %-os piaci részesedéssel, valamint számos kisebb szállító.
  Tekintettel arra, hogy mindkét fél jelentős beruházásokat hajtott végre, valószínű, hogy a megállapodás – a hatékonyságnövekedésre és a korlátozott kizárási hatásra tekintettel – megfelel a Szerződés 101. cikke (3) bekezdésében foglalt feltételeknek. A további vevők a 35 %-os piaci részesedéssel rendelkező szállító termékének egy adott változata tekintetében vannak kizárva, de vannak más alkatrészszállítók, amelyek ki tudnak fejleszteni hasonló új termékeket. A „B” vevő általi, más szállítók felé irányuló kereslet kizárása legfeljebb a piac 40 %-át érinti. |
| --- | --- |

(331)

Egy bizonyos típusú alkatrész piacán (köztestermék-piac) „A” szállító megegyezik „B” vevővel, hogy saját know-how-ját felhasználva, új gépekbe történő komoly beruházással és a „B” vevő által adott műszaki leírás segítségével kifejleszti az adott alkatrész egy másik változatát. „B” vevőnek jelentős beruházásokat kell végrehajtania az új alkatrész beépítéséhez. Megegyeznek, hogy az első piacra lépést követő öt évben „A” szállító az új terméket csak „B” vevőnek értékesíti. Ugyanezen öt év alatt „B” vevő csak „A” szállítótól vásárolhatja meg az új terméket. Mind „A”, mind pedig „B” továbbra is jogosult máshol értékesíteni, illetve megvenni az alkatrész más kiviteleit. „B” vevő piaci részesedése mind a beszerzési alkatrészpiacon, mind pedig az értékesítési végtermékpiacon 40 %. „A” szállító piaci részesedése 35 %. Van még a piacon két másik alkatrészszállító körülbelül 20–25 %-os piaci részesedéssel, valamint számos kisebb szállító.

Tekintettel arra, hogy mindkét fél jelentős beruházásokat hajtott végre, valószínű, hogy a megállapodás – a hatékonyságnövekedésre és a korlátozott kizárási hatásra tekintettel – megfelel a Szerződés 101. cikke (3) bekezdésében foglalt feltételeknek. A további vevők a 35 %-os piaci részesedéssel rendelkező szállító termékének egy adott változata tekintetében vannak kizárva, de vannak más alkatrészszállítók, amelyek ki tudnak fejleszteni hasonló új termékeket. A „B” vevő általi, más szállítók felé irányuló kereslet kizárása legfeljebb a piac 40 %-át érinti.

8.2.3.   Az online piacterek használatának korlátozása

| (332) | Az online piacterek a közvetlen vásárlás lehetővé tétele érdekében összekapcsolják a kereskedőket és a potenciális ügyfeleket, és általában online közvetítő szolgáltatásokat nyújtanak. Azok az online szolgáltatások, amelyek nem kínálnak közvetlen vásárlási lehetőséget, hanem más honlapokra irányítják át az ügyfeleket, ahol áruk és szolgáltatások vásárolhatók, a jelen iránymutatás alkalmazásában nem online piactereknek, hanem reklámszolgáltatásoknak minősülnek (171). |
| --- | --- |

(332)

| (333) | Az online piacterek fontos értékesítési csatornává váltak a szállítók és a kiskereskedők számára, amelyek nagyszámú ügyfélhez és végfelhasználóhoz biztosítanak hozzáférést. Az online piacterek lehetővé tehetik a kiskereskedők számára, hogy az értékesítést online, alacsonyabb induló beruházással kezdjék meg. Megkönnyíthetik továbbá a határokon átnyúló értékesítést és növelhetik azon – főként kis- és közepes méretű – értékesítők láthatóságát is, amelyek nem rendelkeznek saját online bolttal, vagy amelyek nem ismertek a végfelhasználók számára. |
| --- | --- |

(333)

| (334) | Előfordulhat, hogy a szállítók korlátozni kívánják vevőiket az online piacterek használatában (172), például azért, hogy márkájuk arculatának és pozicionálását védjék, megakadályozzák a hamisított termékek értékesítését, biztosítsák a megfelelő szolgáltatást az értékesítés előtt és után, vagy elérjék azt, hogy a vevő közvetlen kapcsolatot tartson fenn az ügyfelekkel. Az ilyen korlátozások az online piacterek használatának teljes tilalmától a bizonyos minőségi követelményeket nem teljesítő online piacterek használatára vonatkozó korlátozásokig terjedhetnek. A szállítók megtilthatják például olyan piacterek használatát, amelyeken a termékeket árverés útján értékesítik, vagy megkövetelhetik a vevőktől, hogy szakosodott piactereket használjanak annak érdekében, hogy biztosítsák bizonyos minőségi standardok teljesülését az áruik vagy szolgáltatásaik értékesítésének környezetére vonatkozóan. Bizonyos minőségi követelmények előírása eredményezheti az online piacterek használatának de facto tiltását, ha egyetlen online piactér sem képes megfelelni e követelményeknek. Ez a helyzet állhat fenn például akkor, ha a szállító megköveteli, hogy az online piactér logója ne legyen látható, vagy előírja, hogy a kiskereskedő által használt honlap doménneve minden esetben tartalmazza a kiskereskedő vállalkozásának nevét). |
| --- | --- |

(334)

| (335) | Az online piacterek használatát korlátozó vertikális megállapodások akkor részesülhetnek az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentességben, ha a megállapodásnak sem közvetve, sem közvetlenül nem célja annak megakadályozása, hogy a vevő hatékonyan használja az internetet arra, hogy a szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat a rendelet 4. cikkének e) pontja értelmében véve bizonyos területekre irányulóan vagy bizonyos ügyfelek részére értékesítse, és hogy sem a szállító, sem a vevő piaci részesedése nem haladja meg a rendelet 3. cikkében meghatározott küszöbértékeket. |
| --- | --- |

(335)

| (336) | A 6.1.2. szakaszban foglaltak szerint az online piactereken történő értékesítés korlátozása vagy tilalma a vevő által végzett online értékesítés módjára vonatkozik, és nem korlátozza az adott területre irányuló vagy az adott ügyfélcsoport részére történő értékesítést. Az ilyen korlátozás vagy tilalom korlátozza az adott online értékesítési csatorna használatát, ugyanakkor más online csatornák továbbra is elérhetők a vevő számára (173). Ezen belül az online piactereken történő értékesítés korlátozása vagy tilalma ellenére a vevő továbbra is értékesítheti a szerződés szerinti árukat vagy szolgáltatásokat saját online boltjában és más online csatornákon keresztül, és keresőoptimalizálási technikákat használhat vagy online reklámozhat, többek között harmadik felek platformjain, hogy online üzletének vagy egyéb értékesítési csatornáinak láthatóságát növelje. Ezért az ilyen korlátozás főszabály szerint részesülhet az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentességben. |
| --- | --- |

(336)

| (337) | A jelen 8.2.3. szakasz hátralevő része az online piacterek használatát érintő korlátozások értékeléséhez nyújt iránymutatást olyan egyedi esetekben, amikor az (EU) 2022/720 rendelet 3. cikkében meghatározott piaci részesedési küszöböt túllépik. |
| --- | --- |

(337)

| (338) | A szelektív forgalmazási rendszerekben a felek gyakran állapodnak meg az online piacterek használatának korlátozásában. A 4.6.2. szakasz ismerteti azokat a kritériumokat, amelyek alapján egy szelektív forgalmazási rendszer adott esetben kívül esik a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatályán (174). Azokban az esetekben, amikor a szállító nem köt megállapodást az online piactérrel, előfordulhat, hogy a szállítónak nem áll módjában ellenőrizni, hogy az online piactér megfelel-e azoknak a feltételeknek, amelyeket szerződéses forgalmazóinak teljesíteniük kell a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások értékesítése céljából. Ebben az esetben az online piacterek használatának korlátozása vagy tilalma megfelelő lehet, és nem lépi túl a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások minőségének megőrzéséhez és megfelelő használatának biztosításához szükséges mértéket. Ezzel szemben az online piacterek használatára vonatkozó korlátozások valószínűsíthetően nem teljesítik a megfelelőség és a szükségesség kritériumait azokban az esetekben, amikor a szállító az online piactér üzemeltetőjét szelektív forgalmazási rendszerének tagjának jelöli ki, vagy ha az online piacterek használatát bizonyos szerződéses forgalmazók esetében korlátozza, de más szerződéses forgalmazók esetében nem, vagy ha korlátozza az online piactér használatát, de ugyanazt a piacteret a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások értékesítésére maga használja (175). |
| --- | --- |

(338)

| (339) | Amennyiben egy szelektív forgalmazási rendszer a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik, a vertikális megállapodást és az online piacterek használatára vonatkozó korlátozásokat a Szerződés 101. cikke alapján kell értékelni. |
| --- | --- |

(339)

| (340) | Az online piacterek használatának korlátozásából eredő fő versenykockázat a márkán belüli versenynek a forgalmazás szintjén bekövetkező csökkenése. Például egyes szerződéses forgalmazók – többek között a kis- és közepes méretű vevők – online piactereket használhatnak annak érdekében, hogy a vevők vonzónak találják őket. Az online piacterek használatára vonatkozó korlátozások ezeket a vevőket egy potenciálisan fontos értékesítési csatornától foszthatják meg, és csökkenthetik a versenykényszert, amelyet azok a többi szerződéses forgalmazóra gyakorolnak. |
| --- | --- |

(340)

| (341) | Az online piacterek használatára vonatkozó korlátozások lehetséges versenyellenes hatásainak értékeléséhez először is értékelni kell a márkák közti verseny mértékét, mivel nem valószínű, hogy a márkán belüli verseny enyhülése önmagában negatív hatást gyakorolna a fogyasztókra, ha a márkák közti verseny a szállítói és forgalmazói szinten erős (176). Ezért figyelembe kell venni a szállító és versenytársai piaci helyzetét. Másodszor: mérlegelni kell az online piacterek használatára vonatkozó korlátozások típusát és hatályát. Például az online piactereken keresztül történő minden értékesítést érintő tilalom korlátozóbb, mint a bizonyos online piacterek használatának korlátozása, vagy az a követelmény, hogy csak bizonyos minőségi kritériumoknak megfelelő online piacterek használhatók. Harmadszor: figyelembe kell venni azt is, hogy a korlátozás által érintett online piactereknek az érintett termék- és földrajzi piacok értékesítési csatornáiként betöltött szerepe viszonylagosan mennyire jelentős. Végül pedig mérlegelni kell a szállító által az online értékesítésre vagy reklámozásra vonatkozóan előírt egyéb korlátozások halmozott hatását. |
| --- | --- |

(341)

| (342) | Amint azt a (334) bekezdés is említi, az online piacterek használatára vonatkozó korlátozások vezethetnek hatékonyságnövekedéshez – különösen a márkavédelem vagy a szolgáltatásminőség bizonyos szintjének biztosításának kontextusában – illetve csökkenthetik a hamisítás lehetőségeit. Amennyiben a korlátozások a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak, az értékelésnek vizsgálnia kell azt, hogy e hatékonyságnövekedés elérhető-e a 101. cikk (3) bekezdésében foglalt feltételekkel összhangban, kevésbé korlátozó eszközökkel is. Ez lehet a helyzet például akkor, ha az online piactér lehetővé teszi a kiskereskedők számára, hogy sajátmárkás üzletet hozzanak létre a piactéren belül, és ezáltal nagyobb ellenőrzést gyakoroljanak áruik vagy szolgáltatásaik értékesítése felett. A szállító által hivatkozott, minőséggel kapcsolatos indokok valószínűsíthetően nem felelnek meg a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételeknek az alábbi helyzetekben:






  a) | a szállító maga használja azt az online piacteret, amelyet a vevő nem használhat; |
| --- | --- | --- |

(342)

a)

a szállító maga használja azt az online piacteret, amelyet a vevő nem használhat;

| b) | a szállító egyes forgalmazókra vonatkozóan korlátozást ír elő, de más forgalmazókra vonatkozóan nem; |
| --- | --- |

b)

a szállító egyes forgalmazókra vonatkozóan korlátozást ír elő, de más forgalmazókra vonatkozóan nem;

| c) | az online piactér üzemeltetője maga is a szelektív forgalmazási rendszer szerződéses tagja. |
| --- | --- |

c)

az online piactér üzemeltetője maga is a szelektív forgalmazási rendszer szerződéses tagja.

8.2.4.   Az árösszehasonlító szolgáltatások igénybevételének korlátozása

| (343) | Az árösszehasonlító szolgáltatások (177) (például árösszehasonlító weboldalak vagy alkalmazások) igénybevételével az eladók növelhetik láthatóságukat és forgalmat generálhatnak online boltjukban, a potenciális ügyfelek pedig megtalálhatják a kiskereskedőket, és összehasonlíthatják a különböző termékeket vagy az ugyanazon termékre vonatkozó ajánlatokat. Az árösszehasonlító szolgáltatások javíthatják az árak átláthatóságát, és fokozhatják márkán belüli (és potenciálisan a márkák közti) árversenyt a kiskereskedelmi szinten. |
| --- | --- |

(343)

| (344) | Az online piacterekkel ellentétben az árösszehasonlító szolgáltatások jellemzően nem rendelkeznek értékesítési és vásárlási funkcióval, ehelyett az ügyfeleket a kiskereskedő online boltjába irányítják, lehetővé téve az ügyfél és a kiskereskedő közötti közvetlen ügylet indítását az árösszehasonlító szolgáltatáson keretein kívül. Az árösszehasonlító szolgáltatások tehát nem különálló online értékesítési csatornák, hanem online hirdetési csatornák. |
| --- | --- |

(344)

| (345) | Előfordulhat, hogy a szállítók – például márkaarculatok védelme érdekében – korlátozni kívánják az árösszehasonlító szolgáltatások igénybevételét (178), tekintettel arra, hogy az árösszehasonlító szolgáltatások jellemzően az árra összpontosítanak, és nem teszik lehetővé a kiskereskedők számára, hogy más jellemzőkkel (például a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások választékával vagy minőségével) tűnjenek ki. Az árösszehasonlító szolgáltatások igénybevételének korlátozására további ok lehet a hamisítási lehetőségek csökkentése vagy az olyan szállítói üzleti modellek védelme, amelyek az ár helyett például a szakosodáson vagy minőségen alapulnak. |
| --- | --- |

(345)

| (346) | Az árösszehasonlító szolgáltatások igénybevételére vonatkozó korlátozások a közvetlen vagy közvetett tilalomtól kezdve az olyan korlátozásokig terjedhetnek, amelyek a minőségi követelményeken alapulnak vagy olyan követelményeken, amelyek ezt írják elő, hogy az árösszehasonlító szolgáltatásban közzétett ajánlatokban bizonyos konkrét tartalmat fel kell tüntetni. Az árösszehasonlító szolgáltatások igénybevételét érintő tilalomnak minősülhet például az árösszehasonlító szolgáltatásokban feltüntetett árinformációkhoz kapcsolódó korlátozás, az a követelmény, hogy az árösszehasonlító szolgáltatások igénybevételéhez szükséges a szállító előzetes engedélye, vagy a szállító márkanevének az árösszehasonlító szolgáltatásban való feltüntetését érintő korlátozás. |
| --- | --- |

(346)

| (347) | Az árösszehasonlító szolgáltatások igénybevételének korlátozása növelheti a fogyasztók által végzett keresés költségeit, és ezáltal enyhítheti a kiskereskedelmi árversenyt. Korlátozhatja továbbá a vevő azon képességét, hogy potenciális vevőit elérje, tájékoztassa őket az ajánlatáról, és online boltjába irányítsa őket. Amint azt a (203) bekezdés kimondja, az árösszehasonlító szolgáltatások igénybevételének tilalma megakadályozza a vevőt egy teljes online hirdetési csatorna használatában, ami az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkének e) pontja értelmében vett különösen súlyos korlátozásnak minősül. Az árösszehasonlító szolgáltatások igénybevételének tilalma akadályozza a vevőt abban, hogy olyan vevők részére értékesítsen, akik a tevékenységi körén kívül találhatók és online kívánnak vásárolni. Emiatt a piac felosztásához és a márkán belüli verseny enyhüléséhez vezethet. |
| --- | --- |

(347)

| (348) | Ezzel szemben a vertikális megállapodások részesülhetnek az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentességben a rendelet 4. cikke b) pontjának i. alpontjában, c) pontjának i. 1. alpontjában és d) pontjának i. alpontjában meghatározott, a kizárólagos forgalmazásra vonatkozó kivételek alapján, ha olyan árösszehasonlító szolgáltatások igénybevételét akadályozzák meg, amelyek egy kizárólagosan más vevők részére kijelölt vagy kizárólagosan a szállító részére fenntartott területen vagy ügyfélcsoportban lévő ügyfeleket céloznak meg. Egy árösszehasonlító szolgáltatás például akkor tekinthető kizárólagos területre irányulónak, ha a szolgáltatás az adott területen – és nem a vevő területén – általánosan használt nyelvet használ, vagy ha a kizárólagos területnek megfelelő felső szintű doménnel rendelkezik. |
| --- | --- |

(348)

| (349) | Az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentességben részesülhetnek azok a vertikális megállapodások, amelyek korlátozzák az árösszehasonlító szolgáltatások igénybevételét, de közvetve vagy közvetlenül nem akadályozzák meg valamennyi árösszehasonlító szolgáltatás igénybevételét. Ilyen például az a követelmény, hogy az árösszehasonlító szolgáltatásnak meg kell felelnie bizonyos minőségi standardoknak. |
| --- | --- |

(349)

| (350) | Az alábbi iránymutatás azon vertikális megállapodások értékelésére vonatkozik, amelyek korlátozzák az árösszehasonlító szolgáltatások igénybevételét és nem részesülnek az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentességben, például azért, mert túllépik a rendelet 3. cikkében meghatározott piaci részesedési küszöbértékeket. |
| --- | --- |

(350)

| (351) | A szelektív forgalmazási rendszerekben gyakran korlátozzák az árösszehasonlító szolgáltatások igénybevételét. A 4.6.2. szakasz azokat a kritériumokat ismerteti, amelyek alapján egy szelektív forgalmazási rendszer a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatályán kívül esik. Ezért amennyiben egy szelektív forgalmazási megállapodásban árösszehasonlító szolgáltatások igénybevételére vonatkozó korlátozásokat alkalmaznak, először is meg kell vizsgálni, hogy a korlátozások megfelelő és arányos eszközt jelentenek-e a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások minőségének megőrzésére vagy megfelelő használatának biztosítására. Ezzel kapcsolatban megjegyzendő, hogy az árösszehasonlító szolgáltatások a potenciális vevőket átirányítják a szerződéses forgalmazó online boltjába, ahol az értékesítési ügyletet végrehajthatják, és hogy a szállító a kiválasztási szempontok és a szelektív forgalmazási megállapodásban foglalt követelmények révén jellemzően képes ellenőrzést gyakorolni a szerződéses forgalmazó online boltja felett. |
| --- | --- |

(351)

| (352) | Amennyiben az árösszehasonlító szolgáltatások igénybevételére vonatkozó korlátozásokat a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó szelektív forgalmazási megállapodásban vagy más típusú forgalmazási megállapodásban alkalmazzák, meg kell vizsgálni, hogy a korlátozás a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése értelmében vett érzékelhető versenykorlátozó hatással jár-e. Az árösszehasonlító szolgáltatások igénybevételére vonatkozó olyan korlátozások, amelyek nem részesülnek az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentességben, különösen enyhíthetik az árversenyt vagy a piac felosztásához vezethetnek, végső soron hatást gyakorolva a márkák közti és a márkán belüli versenyre. Az ilyen korlátozások például enyhíthetik az árversenyt azáltal, hogy korlátozzák a vevő azon lehetőségét, hogy potenciális ügyfeleit tájékoztassa az alacsonyabb árakról. A márkán belüli versenyt különösen hátrányosan érintheti, ha a szállító csak néhány forgalmazójával szemben érvényesít korlátozásokat, vagy ha a korlátozások hatálya alá tartozó árösszehasonlító szolgáltatásokat a szállító maga igénybe veszi. Amennyiben a vevők csak korlátozottan képesek valamely potenciálisan jelentős online hirdetési csatorna használatára, úgy adott esetben csak korlátozott versenykényszert tudnak gyakorolni a szállítóra és bármely más olyan forgalmazóra, amelyre e korlátozás nem vonatkozik. |
| --- | --- |

(352)

| (353) | A Szerződés 101. cikke (1) bekezdése szerinti értékelés során alkalmazandó releváns tényezők:






  a) | a szállító és versenytársai piaci részesedése; |
| --- | --- | --- |

(353)

a)

a szállító és versenytársai piaci részesedése;

| b) | az árösszehasonlító szolgáltatások (például a hirdetési csatornák) jelentősége a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások értékesítésének érintett piacán; |
| --- | --- |

b)

az árösszehasonlító szolgáltatások (például a hirdetési csatornák) jelentősége a szerződés szerinti áruk vagy szolgáltatások értékesítésének érintett piacán;

| c) | a korlátozások típusa és hatálya, valamint annak a konkrét árösszehasonlító eszköz szolgáltatásnak a viszonylagos jelentősége, amelyek igénybevételét korlátozzák vagy tiltják; |
| --- | --- |

c)

a korlátozások típusa és hatálya, valamint annak a konkrét árösszehasonlító eszköz szolgáltatásnak a viszonylagos jelentősége, amelyek igénybevételét korlátozzák vagy tiltják;

| d) | az, hogy a szállító korlátozza-e a vevő azon képességét, hogy az online hirdetés más formáit használja. |
| --- | --- |

d)

az, hogy a szállító korlátozza-e a vevő azon képességét, hogy az online hirdetés más formáit használja.

| (354) | Figyelembe kell venni az árösszehasonlító szolgáltatások igénybevételére vonatkozó korlátozás és a szolgáltató által az online hirdetésekre vonatkozóan előírt egyéb korlátozások együttes korlátozó hatását is. |
| --- | --- |

(354)

| (355) | Amint a (345) bekezdés is említi, az árösszehasonlító szolgáltatások igénybevételére vonatkozó korlátozások vezethetnek hatékonyságnövekedéshez – különösen a márkavédelem vagy a szolgáltatásminőség bizonyos szintjének biztosításának kontextusában – illetve csökkenthetik a hamisítás lehetőségeit. A Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételek alapján meg kell vizsgálni, hogy az ilyen hatékonyságnövekedés kevésbé korlátozó eszközökkel is elérhető-e. Ez az eset állhat fenn például akkor, ha az árösszehasonlító szolgáltatások igénybevételét attól teszik függővé, hogy a szolgáltatás a szóban forgó áruk vagy szolgáltatások minőségével, a vevő által nyújtott ügyfélszolgálat szintjével vagy a vevő ajánlatainak egyéb jellemzőivel kapcsolatos összehasonlításokat vagy értékeléseket is lehetővé tesz-e. A minőséggel kapcsolatos indokolásnak a Szerződés 101. cikk (3) bekezdése szerinti értékelése során azt is figyelembe kell venni, hogy az értékesítésre nem az árösszehasonlító szolgáltatás honlapján, hanem a vevő online boltjában kerül sor. |
| --- | --- |

(355)

8.2.5.   Paritásos kötelezettségek

| (356) | A paritásos kötelezettségek – más néven a legnagyobb kereskedelmi kedvezményre vonatkozó záradékok vagy a platformokon átnyúló paritásos megállapodások – azt követelik meg az áruk vagy szolgáltatások eladóitól, hogy ezeket az árukat vagy szolgáltatásokat valamely másik fél számára olyan feltételek mellett kínálják, amelyek legalább olyan kedvezőek, mint a vevő által bizonyos más feleknek vagy bizonyos más csatornákon kínált feltételek. A feltételek vonatkozhatnak az árakra, a készletekre, a rendelkezésre állásra vagy az ajánlattétel vagy eladás egyéb feltételeire. A paritás kötelezettség formáját tekintve lehet szerződéses kikötés, de eredhet egyéb közvetett vagy közvetlen intézkedésekből is. Ilyen intézkedés például a differenciált árképzés, illetve ilyenek az egyéb ösztönzők vagy intézkedések, amelyek alkalmazása attól függ, hogy az eladó milyen feltételek mellett kínálja áruit vagy szolgáltatásait más felek része vagy más csatornákon. |
| --- | --- |

(356)

| (357) | A kiskereskedelmi paritásos kötelezettségek azokkal a feltételekkel kapcsolatosak, amelyek mellett az árukat vagy a szolgáltatásokat a végfelhasználók részére kínálják. E kötelezettségeket gyakran az online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozások (például online piacterek vagy árösszehasonlító szolgáltatások) írják elő közvetítő szolgáltatásaik vevői (például a közvetítő platformon keresztül értékesítő vállalkozások) számára. |
| --- | --- |

(357)

| (358) | A kiskereskedelmi paritásos kötelezettségek a különböző egyéb értékesítési vagy hirdetési csatornákat érintik. A platformokon átnyúló kiskereskedelmi paritásos kötelezettségek például a versengő online közvetítő szolgáltatásokon (versengő platformokon) keresztül kínált feltételeket érintik. Az úgynevezett szűk kiskereskedelmi paritásos kötelezettségek az áruk vagy szolgáltatások értékesítőinek közvetlen értékesítési csatornáin kínált feltételeket érintik. Egyes kiskereskedelmi paritásos kötelezettségek az összes többi értékesítési csatornán kínált feltételeket érintik (ezek az úgynevezett széles körű kiskereskedelmi paritásos kötelezettségek). |
| --- | --- |

(358)

| (359) | Az (EU) 2022/720 rendelet 5. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében vett platformokon átnyúló kiskereskedelmi paritásos kötelezettségek kivételével a vertikális megállapodásokban szereplő paritásos kötelezettségek valamennyi típusa részesülhet a rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentességben. Az alábbi iránymutatás az (EU) 2022/720 rendelet 5. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett, platformokon átnyúló kiskereskedelmi paritásos kötelezettségek értékelésére nézve, valamint a paritásos kötelezettségek egyéb típusaira nézve ad tájékoztatást azokban az esetekben, amikor a csoportmentesség nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(359)

8.2.5.1.   A platformokon átnyúló kiskereskedelmi paritásos kötelezettségek

| (360) | A paritásos kötelezettségek más típusaihoz képest nagyobb valószínűséggel eredményeznek összességében versenyellenes hatásokat azok a kiskereskedelmi paritásos kötelezettségek, amelyek arra késztetik az online közvetítő szolgáltatások vevőjét, hogy az (EU) 2022/720 rendelet 5. cikke (1) bekezdése d) pontjának értelmében vett versenytárs online közvetítő szolgáltatások igénybevételével ne kínáljon, ne adjon el és viszonteladás keretében ne értékesítsen árukat vagy szolgáltatásokat végfelhasználók számára kedvezőbb feltételek mellett. A kiskereskedelmi paritásos kötelezettség e típusa a következő módokon korlátozhatja a versenyt:






  a) | enyhítheti a versenyt és megkönnyítheti az online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozások közötti összejátszást. Konkrétabban: az ilyen paritásos kötelezettséget előíró szolgáltató nagyobb valószínűséggel képes arra, hogy piaci részesedésének csökkenése nélkül emelje meg közvetítő szolgáltatásai árát vagy csökkentse azok minőségét. A szolgáltató által kínált szolgáltatások árától vagy minőségétől függetlenül az áruknak vagy szolgáltatásoknak a szolgáltató platformját használó eladói kötelesek legalább olyan jó feltételeket kínálni a platformon, mint a versenytárs platformokon; |
| --- | --- | --- |

(360)

a)

enyhítheti a versenyt és megkönnyítheti az online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozások közötti összejátszást. Konkrétabban: az ilyen paritásos kötelezettséget előíró szolgáltató nagyobb valószínűséggel képes arra, hogy piaci részesedésének csökkenése nélkül emelje meg közvetítő szolgáltatásai árát vagy csökkentse azok minőségét. A szolgáltató által kínált szolgáltatások árától vagy minőségétől függetlenül az áruknak vagy szolgáltatásoknak a szolgáltató platformját használó eladói kötelesek legalább olyan jó feltételeket kínálni a platformon, mint a versenytárs platformokon;

| b) | kizárhatja az online közvetítő szolgáltatásokat nyújtó új vagy kisebb szolgáltatók piacra lépését vagy terjeszkedését azáltal, hogy korlátozza azon képességüket, hogy differenciált ár–szolgáltatás-kombinációkat kínáljanak a vevőknek és a végfelhasználóknak. |
| --- | --- |

b)

kizárhatja az online közvetítő szolgáltatásokat nyújtó új vagy kisebb szolgáltatók piacra lépését vagy terjeszkedését azáltal, hogy korlátozza azon képességüket, hogy differenciált ár–szolgáltatás-kombinációkat kínáljanak a vevőknek és a végfelhasználóknak.

| (361) | Az ilyen típusú paritásos kötelezettség értékelése során a következő tényezőket kell figyelembe venni:






  a) | annak az online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozásnak és versenytársainak piaci helyzete, amely a kötelezettséget előírja; |
| --- | --- | --- |

(361)

a)

annak az online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozásnak és versenytársainak piaci helyzete, amely a kötelezettséget előírja;

| b) | a kötelezettségek hatálya alá tartozó érintett online közvetítő szolgáltatások vevőinek aránya; |
| --- | --- |

b)

a kötelezettségek hatálya alá tartozó érintett online közvetítő szolgáltatások vevőinek aránya;

| c) | az online közvetítő szolgáltatások vevői és a végfelhasználók által igénybe vett közvetítő platformok száma (homing) (azaz hogy hány versenytárs online közvetítő szolgáltatást vesznek igénybe); |
| --- | --- |

c)

az online közvetítő szolgáltatások vevői és a végfelhasználók által igénybe vett közvetítő platformok száma (homing) (azaz hogy hány versenytárs online közvetítő szolgáltatást vesznek igénybe);

| d) | az online közvetítő szolgáltatások érintett piacára való belépés akadályai; |
| --- | --- |

d)

az online közvetítő szolgáltatások érintett piacára való belépés akadályai;

| e) | az online közvetítő szolgáltatások vevői által igénybe vett közvetlen értékesítési csatornáinak jelentősége, valamint az, hogy ezek a vevők milyen mértékben tudják eltávolítani termékeiket az online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozások platformjairól (kilistázás). |
| --- | --- |

e)

az online közvetítő szolgáltatások vevői által igénybe vett közvetlen értékesítési csatornáinak jelentősége, valamint az, hogy ezek a vevők milyen mértékben tudják eltávolítani termékeiket az online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozások platformjairól (kilistázás).

| (362) | A platformokon átnyúló kiskereskedelmi paritásos kötelezettségek korlátozó hatásai általában akkor a legsúlyosabbak, ha azokat az online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozások közül egy vagy több vezető szolgáltató alkalmazza. Amennyiben az ilyen szolgáltatók hasonló üzleti modell alapján működnek, a paritásos kötelezettségek hatására kevesebb lehetőség lesz a modell működésének megzavarására. Az ilyen típusú kötelezettség azt is lehetővé teheti a piacvezető számára, hogy pozícióját a kisebb szolgáltatókkal szemben fenntartsa. |
| --- | --- |

(362)

| (363) | A paritásos kötelezettségek hatálya alá tartozó érintett online közvetítő szolgáltatások vevőinek részesedése és az e vevők által igénybe vett közvetítő platformok száma fontos tényezők, mivel jelezhetik, ha a szolgáltató paritásos kötelezettségei a kereslet akkora részének tekintetében korlátozzák a versenyt, amely meghaladja a szolgáltató piaci részesedését. Példa erre az az eset, ha egy online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozásnak 20 %-os részesedése van az e szolgáltatások igénybevételével zajló összes ügyletből, de azokhoz a vevőkhöz, amelyekre platformokon átnyúló kiskereskedelmi paritásos kötelezettségeket ró, az összes platformügylet több mint 50 %-a tartozik, mivel e vevők több platformot használnak. Ebben az esetben a szolgáltató által előírt paritásos kötelezettségek a teljes releváns kereslet több mint fele tekintetében korlátozhatják a versenyt. |
| --- | --- |

(363)

| (364) | Az online közvetítő szolgáltatások vevői gyakran több platformot is használnak (multihoming), hogy elérjék azokat az ügyfeleket, akik csak egy platformot használnak (single-homing) és nem váltanak a platformok között. A vevői multihomingot ösztönzik a platformok olyan üzleti modelljei, amelyek keretében a vevőnek csak akkor kell fizetnie az online közvetítő szolgáltatás igénybevételéért, ha a szolgáltatás ügyletet generál. Amint azt a (363) bekezdés kifejti, az online közvetítő szolgáltatások vevői általi multihoming növelheti az ilyen szolgáltatások iránti teljes kereslet azon részarányát, amelyre a szolgáltató által előírt paritásos kötelezettségek hatással vannak. Másodszor: a végfelhasználók általi single-homing oda vezethet, hogy minden egyes közvetítő szolgáltatást nyújtó szolgáltató ellenőrzést gyakorol a végfelhasználók egy körülhatárolható csoportjához való hozzáférés fölött. Ez növelheti a szolgáltató alkuerejét és a paritásos kötelezettségek előírására való képességét. |
| --- | --- |

(364)

| (365) | Az online közvetítő szolgáltatások piacára gyakran jellemzők a belépést és terjeszkedést érintő jelentős korlátok, ami súlyosbíthatja a paritásos kötelezettségek negatív hatásait. Ezek a piacok gyakran pozitív közvetett hálózati hatásokat mutatnak: az ilyen szolgáltatásokat nyújtó új vagy kisebb szolgáltatók nehezen tudnak vevőket vonzani, mivel platformjaik nem elegendő számú végfelhasználóhoz biztosítanak hozzáférést. Ha a végfelhasználók végső fogyasztók, szintén akadályokat teremthet a márkahűség, a single-homing, továbbá a közvetítő szolgáltatásokat nyújtó, már piacon lévő szolgáltatók által a szállítóváltás megakadályozása érdekében alkalmazott stratégia. |
| --- | --- |

(365)

| (366) | Az online közvetítő szolgáltatások vevői közvetlenül is értékesíthetik áruikat vagy szolgáltatásaikat a végfelhasználóknak. Az ilyen közvetlen értékesítések korlátozhatják az online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozás képességét szolgáltatásaik árának emelésére. Ezért meg kell vizsgálni, hogy az ilyen közvetlen értékesítési csatornákra kiterjed-e a kiskereskedelmi paritásos kötelezettség, továbbá vizsgálni kell a közvetlen értékesítési csatornákon és az online közvetítő szolgáltatásokon keresztül értékesített érintett áruk vagy szolgáltatások értékesítésének részarányát, valamint a két csatornatípus helyettesíthetőségét a közvetített áruk vagy szolgáltatások eladói és vevői szempontjából. |
| --- | --- |

(366)

| (367) | A platformokon átnyúló kiskereskedelmi paritásos kötelezettségek érzékelhető korlátozó hatásokkal járhatnak, amennyiben azokat az érintett online közvetítő szolgáltatások iránti teljes kereslet jelentős részét képviselő vevőkre róják. Halmozott versenyellenes hatás esetén korlátozó hatások általában csak az olyan szolgáltatók által előírt paritásos kötelezettségeknek tulajdoníthatók, amelyek piaci részesedése meghaladja az 5 %-ot. |
| --- | --- |

(367)

| (368) | Kiskereskedelmi paritásos kötelezettségeket főszabály szerint kiskereskedők is előírhatnak azon feltételek tekintetében, amelyek mellett az eladó áruit vagy szolgáltatásait versenytárs kiskereskedők kínálják a végső fogyasztóknak. Azonban ha a paritásos kötelezettség e típusa az árral kapcsolatos, akkor általában arra kötelezi az áruk vagy szolgáltatások e kötelezettséget elfogadó eladóját, hogy határozzon meg minimális viszonteladási árat a vele üzleti kapcsolatban álló versenytárs kiskereskedők számára. A viszonteladási ár meghatározása az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkének a) pontja értelmében vett különösen súlyos korlátozás. Azokban az esetekben, amikor a vállalkozások az ilyen kiskereskedelmi paritásos kötelezettségeket a minimális viszonteladási ár meghatározására vonatkozó szabályokkal összhangban tudják teljesíteni – ideértve azt az esetet is, amikor a paritásos kötelezettség az ártól eltérő feltételekhez kapcsolódik – a kötelezettségek csoportmentességben részesülhetnek. A rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott piaci részesedési küszöbérték felett a (360)–(367) bekezdésben foglalt iránymutatást analógia útján kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(368)

8.2.5.2.   A közvetlen értékesítési csatornákhoz kapcsolódó kiskereskedelmi paritásos kötelezettségek

| (369) | Az online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozások által a közvetlen értékesítési csatornákkal kapcsolatban előírt kiskereskedelmi paritásos kötelezettségek megakadályozzák a szolgáltatások vevőit abban, hogy közvetlen értékesítési csatornáikon olyan árakat és feltételeket kínáljanak, amelyek kedvezőbbek azoknál a feltételeknél, amelyet annak az online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozásnak a platformja kínál, amely e kötelezettséget előírja. Ezeket a kötelezettségeket gyakran „szűk” kiskereskedelmi paritásos kötelezettségeknek nevezik. A szűk kiskereskedelmi paritásos kötelezettségek elvben nem korlátozzák az online közvetítő szolgáltatások vevőjének azon képességét, hogy más online közvetítő szolgáltatásokat igénybe véve kedvezőbb árakat vagy feltételeket kínáljon. Ha azonban a vevő több olyan online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozást vesz igénybe, amely szűk kiskereskedelmi paritásos kötelezettségeket alkalmaz, ezek a kötelezettségek megakadályozzák abban, hogy közvetlen csatornáin olyan feltételeket kínáljon, amelyek kedvezőbbek a legdrágább közvetítő platformon kínált feltételeknél. |
| --- | --- |

(369)

| (370) | A szűk kiskereskedelmi paritásos kötelezettségek megszüntetik a vevő közvetlen értékesítési csatornái által gyakorolt nyomást. Ha az online közvetítő szolgáltatások nyújtásáért folytatott verseny korlátozott, e kötelezettségek lehetővé tehetik az online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára, hogy szolgáltatásaikért magasabb árat szabjanak meg, ami ahhoz vezethet, hogy a közvetített áruk vagy szolgáltatások kiskereskedelmi ára magasabb lesz. |
| --- | --- |

(370)

| (371) | Bizonyos feltételek mellett – különösen, ha az online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozások száma korlátozott – a szűk kiskereskedelmi paritásos kötelezettségek hatással lehetnek azokra az ösztönzőkre, amelyek arra késztetik az online közvetítő szolgáltatások vevőit, hogy a közvetítő szolgáltatások árában beálló változásokat kiskereskedelmi áraikban megjelenítsék. Ez az online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozások közötti verseny enyhüléséhez vezethet, ami hasonló a platformokon átnyúló kiskereskedelmi paritásos kötelezettségek által kiváltott hatáshoz. |
| --- | --- |

(371)

8.2.5.3.   A kiskereskedelmi paritásos kötelezettségek értékelése a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdése alapján

| (372) | Amennyiben a kiskereskedelmi paritásos kötelezettségek érzékelhető korlátozó hatásokkal járnak, a hatékonyságnövekedésre hivatkozó lehetséges indokolásokat a Szerződés 101. cikk (3) bekezdése alapján kell értékelni. Az online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozások gyakran azzal indokolják a kiskereskedelmi paritásos kötelezettségek alkalmazását, hogy azok potyázás problémájának kezelésére szolgálnak. Előfordulhat például, hogy nincsenek olyan tényezők, amelyek a szolgáltatót arra ösztönöznék, hogy platformjuk fejlesztésébe, az értékesítés előtti szolgáltatásokba vagy a keresletet növelő promócióba fektessen be, amennyiben az ilyen beruházások megnövekedett értékesítés formájában jelentkező eredményeit olyan versenytárs platformok vagy közvetlen értékesítési csatornák élvezhetik, amelyek kedvezőbb feltételek mellett tudják kínálni ugyanazokat az árukat vagy szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

(372)

| (373) | A Szerződés 101. cikkének (3) bekezdése szerinti értékelés szempontjából releváns tényezők közé tartozik, hogy az online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozások által végrehajtott beruházások objektív előnyöket biztosítanak-e, azaz hozzáadott értéket teremtenek-e a végfelhasználók számára; hogy a szolgáltató beruházást kihasználó potyázás kockázata valóságos és jelentős-e, és hogy a paritásos kötelezettség adott típusa és hatálya valóban elengedhetetlen-e az objektív előnyök eléréséhez. A potyázás valószínűsíthető szintjének elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy jelentős hatást gyakoroljon az online közvetítő szolgáltatásokba való beruházást kiváltó ösztönzőkre. Különösen fontosak az azzal kapcsolatos bizonyítékok, hogy a közvetítő szolgáltatások felhasználói (eladók és vevők) milyen mértékben használnak több platformot (multihoming), de azt is meg kell vizsgálni, hogy magatartásukat befolyásolják-e a paritásos kötelezettségek hatásai. Ha az online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozás vagy versenytársai más hasonló piacokon kiskereskedelmi paritásos kötelezettségek alkalmazása nélkül vagy kevésbé korlátozó kötelezettségeket alkalmazva működnek, az annak a jele lehet, hogy e kötelezettségek nem nélkülözhetetlenek. Amennyiben az online közvetítő szolgáltatások nyújtása erősen koncentrált és jelentős piacralépési korlátok jellemzők rá, a fennmaradó verseny védelmének szükségessége nagyobb súllyal eshet a latba, mint az esetleges hatékonyságnövekedés. A közvetítő platformok által nyújtott általános előnyökkel kapcsolatos egyéb indokolás – például a felhasználók promóciós kiadásainak összevonása, az árak jobb átláthatósága vagy az alacsonyabb tranzakciós költségek – csak akkor teljesíthetik a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételeket, ha az online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozás bizonyítani tudja, hogy az állítólagos előny és az adott típusú paritásos kötelezettség alkalmazása között közvetlen ok-okozati összefüggés áll fenn. |
| --- | --- |

(373)

| (374) | A szűk kiskereskedelmi paritásos kötelezettségek általában nagyobb valószínűséggel teljesítik a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételeket, mint a platformokon átnyúló kiskereskedelmi paritásos kötelezettségek. Ennek elsősorban az az oka, hogy korlátozó hatásaik rendszerint kevésbé súlyosak, ezért nagyobb a valószínűsége annak, hogy a hatékonyságnövekedés ellensúlyozza e hatásokat. Ezen túlmenően az áruk vagy szolgáltatások eladói által a közvetlen értékesítési csatornáikon keresztül végrehajtott potyázás kockázata magasabb lehet, különösen azért, mert az eladónak a közvetlen eladásai után nem kell jutalékot fizetnie. Ha azonban a szűk kiskereskedelmi paritásos kötelezettségek nem eredményeznek a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdése értelmében vett hatékonyságnövekedést, a csoportmentesség kedvezménye visszavonható. Ez különösen akkor fordulhat elő, ha a potyázás kockázata korlátozott, vagy ha a szűk kiskereskedelmi paritásos kötelezettségek nem nélkülözhetetlenek a hatékonyságnövekedés eléréséhez. Hatékonyságnövekedés hiányában a visszavonás különösen akkor valószínű, ha az érintett piacon a három legnagyobb online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozás szűk kiskereskedelmi paritásos kötelezettségeket alkalmaz, és e szolgáltatók együttes piaci részesedése meghaladja az 50 %-ot. Hatékonyságnövekedés hiányában a csoportmentesség az adott körülményektől függően akkor is visszavonható, ha az online közvetítő szolgáltatások iránti teljes érintett kereslet jelentős részét képviselő vevőkre szűk kiskereskedelmi paritásos kötelezettségek vonatkoznak. A csoportmentesség visszavonható valamennyi olyan online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozás megállapodásai tekintetében, amelyek szűk kiskereskedelmi paritásos kötelezettségei jelentős mértékben hozzájárulnak a halmozott versenyellenes hatáshoz; ilyenek nevezetesen az 5 %-ot meghaladó piaci részesedéssel rendelkező szolgáltatók. |
| --- | --- |

(374)

| (375) | A következő példa a szűk kiskereskedelmi paritásos kötelezettségek alkalmazását szemlélteti:





  Egy adott tagállamban az otthoni fogyasztásra kiszállított éttermi ételek kétharmadát online platformokon keresztül, egyharmadát pedig közvetlenül az éttermektől rendelik meg. Az „A”, „B”, „C” és „D” platformon keresztül leadott rendelések a platformokon keresztül leadott összes rendelésnek sorrendben a 25 %-át, 20 %-át, 20 %-át, illetve 15 %-át teszik ki. Az „A”, „B” és „C” platformok három–öt éve üzemelnek a tagállamban, és ebben az időszakban nőtt a platformokon keresztül végzett összes megrendelés aránya. A „D” platform később lépett be a piacra. A platformok megrendelésenként 15–20 %-os jutalékot számítanak fel az éttermek felé. A platformokat használó fogyasztók többsége egy vagy két platformot, míg a platformokat használó éttermek többsége két vagy több platformot használ.
  Az utolsó tizenkét hónapban valamennyi platform bevezetett egy szűk kiskereskedelmi paritásos kikötést, amely megakadályozza, hogy az éttermek a közvetlen online vagy telefonos úton megrendelt termékekért alacsonyabb árakat kínáljanak. Ugyanebben az időszakban három platform növelte standard jutalékát. A platformok úgy ítélik meg, hogy a szűk paritásos kikötésre azért van szükség, hogy az éttermek potyázással ne használhassák ki a platformok által végrehajtott befektetéseket, különösen azokat, amelyeket a felhasználóbarát keresési és összehasonlítási funkciók, valamint a biztonságos pénzforgalmi szolgáltatások fejlesztése terén hajtottak végre.
  Az elmúlt tizenkét hónapban a három legnagyobb platform egyike sem hozott létre új funkciókat vagy szolgáltatásokat, továbbá nem javította jelentős mértékben szolgáltatásait. Nincs konkrét bizonyíték a potyázás érzékelhető kockázatára, nevezetesen arra, hogy a fogyasztók jelentős része arra használná a platformokat, hogy éttermi ajánlatokat keressen és összehasonlítsa azokat, de a rendelést már közvetlenül az étteremnek adná le. Arra sincs bizonyíték, hogy a potyázás állítólagos veszélye negatívan befolyásolta volna a platformok által a szolgáltatásaik fejlesztésére céljából végrehajtott korábbi beruházásokat.
  Ha megállapítást nyer, hogy az érintett termékpiac az éttermeknek nyújtott platformszolgáltatásokból áll, e szolgáltatások nyújtása koncentráltnak tűnik. Tekintettel a platformok által felszámolt jutalék összegének közelmúltbeli növekedésére és a paritásos kikötés által előidézett hatékonyságnövekedést alátámasztó bizonyítékok hiányára, valószínűsíthető, hogy mind a négy platform éttermekkel kötött megállapodásai tekintetében sor fog kerülni a csoportmentesség visszavonására. |
| --- | --- |

(375)

Egy adott tagállamban az otthoni fogyasztásra kiszállított éttermi ételek kétharmadát online platformokon keresztül, egyharmadát pedig közvetlenül az éttermektől rendelik meg. Az „A”, „B”, „C” és „D” platformon keresztül leadott rendelések a platformokon keresztül leadott összes rendelésnek sorrendben a 25 %-át, 20 %-át, 20 %-át, illetve 15 %-át teszik ki. Az „A”, „B” és „C” platformok három–öt éve üzemelnek a tagállamban, és ebben az időszakban nőtt a platformokon keresztül végzett összes megrendelés aránya. A „D” platform később lépett be a piacra. A platformok megrendelésenként 15–20 %-os jutalékot számítanak fel az éttermek felé. A platformokat használó fogyasztók többsége egy vagy két platformot, míg a platformokat használó éttermek többsége két vagy több platformot használ.

Az utolsó tizenkét hónapban valamennyi platform bevezetett egy szűk kiskereskedelmi paritásos kikötést, amely megakadályozza, hogy az éttermek a közvetlen online vagy telefonos úton megrendelt termékekért alacsonyabb árakat kínáljanak. Ugyanebben az időszakban három platform növelte standard jutalékát. A platformok úgy ítélik meg, hogy a szűk paritásos kikötésre azért van szükség, hogy az éttermek potyázással ne használhassák ki a platformok által végrehajtott befektetéseket, különösen azokat, amelyeket a felhasználóbarát keresési és összehasonlítási funkciók, valamint a biztonságos pénzforgalmi szolgáltatások fejlesztése terén hajtottak végre.

Az elmúlt tizenkét hónapban a három legnagyobb platform egyike sem hozott létre új funkciókat vagy szolgáltatásokat, továbbá nem javította jelentős mértékben szolgáltatásait. Nincs konkrét bizonyíték a potyázás érzékelhető kockázatára, nevezetesen arra, hogy a fogyasztók jelentős része arra használná a platformokat, hogy éttermi ajánlatokat keressen és összehasonlítsa azokat, de a rendelést már közvetlenül az étteremnek adná le. Arra sincs bizonyíték, hogy a potyázás állítólagos veszélye negatívan befolyásolta volna a platformok által a szolgáltatásaik fejlesztésére céljából végrehajtott korábbi beruházásokat.

Ha megállapítást nyer, hogy az érintett termékpiac az éttermeknek nyújtott platformszolgáltatásokból áll, e szolgáltatások nyújtása koncentráltnak tűnik. Tekintettel a platformok által felszámolt jutalék összegének közelmúltbeli növekedésére és a paritásos kikötés által előidézett hatékonyságnövekedést alátámasztó bizonyítékok hiányára, valószínűsíthető, hogy mind a négy platform éttermekkel kötött megállapodásai tekintetében sor fog kerülni a csoportmentesség visszavonására.

8.2.5.4.   Beszerzési paritásos kötelezettségek

| (376) | Platformokon átnyúló és szűk paritásos kötelezettségeket online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozások is alkalmazhatnak azokkal a feltételekkel kapcsolatban, amelyek mellett árukat vagy szolgáltatásokat kínálnak a nem végfelhasználónak minősülő vállalkozások (például kiskereskedők) részére. Az ilyen típusú paritásos kötelezettség részesülhet az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében biztosított mentességben. Az ilyen típusú beszerzési paritásos kötelezettség elvben alkalmas arra, hogy a kiskereskedelmi paritásos kötelezettségekhez hasonló módon korlátozza az online közvetítő szolgáltatások nyújtása terén zajló versenyt. Az ilyen típusú beszerzési paritásos kötelezettség értékelésekor azonban mérlegelni kell az értékesítési szinten – vagyis az online közvetítő szolgáltatás igénybevételével árukat vagy szolgáltatásokat vásárló vállalkozások között – zajló verseny körülményeit is. Azokban az esetekben, amikor a csoportmentesség nem alkalmazható, a (360)–(374) bekezdésben foglalt iránymutatás analógia útján is alkalmazható. |
| --- | --- |

(376)

8.2.5.5.   A legnagyobb kedvezményt élvező ügyfélre vonatkozó kötelezettségek

| (377) | Paritásos kötelezettségeket gyártók, nagykereskedők vagy kiskereskedők is előírhatnak azokkal a feltételekkel kapcsolatban, amelyek mellett inputként szereznek be árukat vagy szolgáltatásokat szállítóktól. A legnagyobb kedvezményt élvező ügyfélre vonatkozó ilyen típusú hagyományos kötelezettségek nem befolyásolják közvetlenül azokat a feltételeket, amelyek mellett a beszerzést végző vállalkozások az értékesítési szinten versenyeznek egymással. Az áruk vagy szolgáltatások inputként történő beszerzésének feltételeivel kapcsolatos paritásos kötelezettségek vonatkozásában az egyik fő aggály az, hogy csökkenthetik az inputszállítók hajlandóságát a versenyre, és emiatt növelhetik az inputárakat. Az e kötelezettségek értékelésének szempontjából releváns tényezők közé tartozik a paritásos kötelezettségről megállapodó szállító és vevő viszonylagos (relatív) mérete és piaci ereje, az érintett piacnak az a része, amelyre nézve hasonló kötelezettségek érvényesek, valamint a szóban forgó input költsége a vevők összköltségéhez viszonyítva. |
| --- | --- |

(377)

| (378) | A legnagyobb kedvezményt élvező ügyfélre vonatkozó hagyományos kötelezettségek azonban vezethetnek a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelő hatékonyságnövekedéshez. Konkrétabban: lehetővé tehetik a hosszú távú beszállítási megállapodásban részes felek számára az ügyleti költségek minimalizálását. Megakadályozhatják továbbá a szállító opportunista magatartását, és kezelhetik a vevőnél jelentkező feltartási problémát, például azt a helyzetet, amikor a vevő tartózkodik attól, hogy új termékbe fektessen be vagy új terméket vezessen be, mivel attól tart, hogy az input szállítója csökkentheti az árát a későbbi vevők számára. Az ilyen jellegű hatékonyságnövekedés valószínűbb a meg nem térülő beruházásokat magukban foglaló hosszú távú kapcsolatokban. |
| --- | --- |

(378)

8.2.6.   Előzetes hozzáférési kifizetések

| (379) | Az előzetes hozzáférési kifizetések olyan rögzített díjak, amelyeket a szállítók vertikális kapcsolat keretében egy érintett időszak kezdetén annak érdekében fizetnek a forgalmazóknak, hogy hozzáférést szerezzenek forgalmazási hálózatukhoz, és amellyel a kiskereskedő által a szállítónak nyújtott szolgáltatásokat ellentételezik. Ez a kategória különböző gyakorlatokat foglal magában, például a polcpénzt (179), az úgynevezett listán tartási díjakat (180), valamely forgalmazó promóciós kampányaihoz való hozzáférésre jogosító kifizetéseket. A jelen 8.2.6. szakasz iránymutatást nyújt az (EU) 2022/720 rendelet 3. cikkében meghatározott piaci részesedési küszöbértéket meghaladó egyedi esetekben történő előzetes hozzáférési kifizetések értékeléséhez. |
| --- | --- |

(379)

| (380) | Az előzetes hozzáférési kifizetések más forgalmazók versenyellenes kizárását eredményezhetik. A magas díj például arra ösztönözheti a szállítót, hogy a díj költségeinek fedezése érdekében értékesítéseinek jelentős részét egy vagy korlátozott számú forgalmazón keresztül bonyolítsa le. Ebben az esetben az előzetes hozzáférési kifizetéseknek ugyanolyan hatásuk lehet az értékesítési szinten, mint egy kizárólagos szállítás típusú kötelezettségnek. Az ilyen típusú negatív hatás valószínűségének értékeléséhez a kizárólagos szállítási kötelezettségekre vonatkozó iránymutatás (különösen a (321)–(330) bekezdés) analógia útján alkalmazható. |
| --- | --- |

(380)

| (381) | Kivételes esetben az előzetes hozzáférési kifizetések versenyellenes kizárási hatást válthatnak ki a beszerzési szinten. Ha például a forgalmazó jó alkuhelyzetben van, vagy ha széles körben alkalmazzák az előzetes hozzáférési kifizetések gyakorlatát, akkor az ilyen kifizetések növelhetik a kis szállítók belépését akadályozó korlátokat. Az ilyen jellegű negatív hatás valószínűségének értékeléséhez a márkakényszerhez kapcsoló kötelezettségekre vonatkozó iránymutatás (különösen a (298)–(318) bekezdés) analógia útján alkalmazható. Az értékelés során azt is figyelembe kell venni, hogy a szóban forgó forgalmazó értékesít-e versenytárs termékeket saját márkaneve alatt. Ebben az esetben horizontális aggályok is felmerülhetnek, ami azzal a következménnyel jár, hogy az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében a csoportmentesség nem alkalmazható (lásd a 4.4.3. szakaszt). |
| --- | --- |

(381)

| (382) | A lehetséges kizárási hatásokon túlmenően az előzetes hozzáférési kifizetések enyhíthetik a versenyt és elősegíthetik a forgalmazók közötti összejátszást. Az előzetes hozzáférési kifizetések valószínűsíthetően növelik a szállító által a szerződés szerinti termékekre felszámított díjat, mivel a szállítónak fedeznie kell e kifizetések kiadásait. A magasabb beszerzési árak hatására gyengülhet a kiskereskedők késztetése arra, hogy árversenyt folytassanak az értékesítési piacon, míg a forgalmazók nyeresége a hozzáférési kifizetések következtében növekszik. A forgalmazók közötti versenynek az előzetes hozzáférési kifizetések halmozott alkalmazása miatt bekövetkező ilyen jellegű enyhülése általában csak akkor áll be, ha a forgalmazási piac erősen koncentrált. |
| --- | --- |

(382)

| (383) | Az előzetes hozzáférési kifizetések alkalmazása azonban sok esetben hozzájárulhat a polcfelületek hatékony elosztásához az új termékek esetén. Amikor a szállítók új termékeket vezetnek be, a forgalmazók a szállítókhoz képest gyakran kevesebb információval rendelkeznek az új termék várható sikerességéről, és emiatt adott esetben az optimálistól elmaradó mennyiségű készletet halmoznak fel a termékből. Az előzetes hozzáférési kifizetések felhasználhatók arra, hogy csökkenjen a szállítók és a forgalmazók közötti aránytalan információ-megoszlás, mivel kifejezetten lehetővé teszi a szállítók számára, hogy a polcfelületért versengjenek. A forgalmazó így előzetesen jelzést kaphat arról, hogy valószínűsíthetően mely termékek lesznek sikeresek, mivel a szállító általában akkor egyezik bele előzetes hozzáférési kifizetésbe, ha megítélése szerint kicsi a valószínűsége annak, hogy a termék bevezetése sikertelen lesz. |
| --- | --- |

(383)

| (384) | Ezen túlmenően – a korábbi bekezdésben említett aránytalan információ-megoszlás miatt – a szállítók megpróbálhatnak az optimálisnál gyengébb termékek bevezetése érdekében potyázni a forgalmazó promóciós erőfeszítéseiből. A termék sikertelensége esetén az emiatt felmerülő költségek egy része a forgalmazóknál jelentkezik. Az előzetes hozzáférési kifizetések alkalmazása megakadályozhatja az ilyen potyázást azzal, hogy a termék sikertelenségének kockázatát visszahárítják a szállítóra, hozzájárulva ezáltal a termékbevezetések optimális arányához. |
| --- | --- |

(384)

8.2.7.   Kategóriamenedzsment-megállapodások

| (385) | A kategóriamenedzsment-megállapodások olyan megállapodások (181), amelyek alapján a forgalmazó a szállítót (az úgynevezett kategóriavezetőt) bízza meg egy termékkategória marketingjével. E tevékenység nemcsak a szállító termékeire, hanem a szállító versenytársainak termékeire is kiterjedhet. A kategóriavezető így befolyásolhatja például a termékek elhelyezését és promócióját, illetve az üzlet termékválasztékát. A kategóriamenedzsment-megállapodások akkor tartoznak az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikke (1) bekezdésében biztosított mentesség hatálya alá, ha sem a kategóriavezető, sem a forgalmazó piaci részesedése nem haladja meg a 30 %-ot, és ha a megállapodás nem tartalmaz az (EU) 2022/720 rendelet 4. cikkének a) pontja értelmében vett különösen súlyos korlátozásokat, például olyanokat, amelyek korlátozzák a forgalmazó képességét arra, hogy az eladási árat meghatározza. |
| --- | --- |

(385)

| (386) | A kategóriamenedzsment-megállapodások általában nem vetnek fel aggályokat, de torzíthatják a szállítók közötti versenyt, és más szállítók versenyellenes kizárásához vezethetnek, ha a kategóriavezető képes korlátozni vagy hátrányos helyzetbe hozni a versenytárs szállítók termékeinek forgalmazását. A forgalmazónak általában nem áll érdekében termékválasztéka korlátozása. Amennyiben azonban a forgalmazó a saját márkaneve alatt is értékesít versengő termékeket, arra is ösztönözve lehet, hogy kizárjon bizonyos szállítókat. A beszerzési szinten jelentkező ilyen típusú kizárási hatás valószínűségének értékeléséhez a márkakényszerhez kapcsoló kötelezettségekre vonatkozó iránymutatás (különösen a (298)–(318) bekezdés) analógia útján alkalmazható. Az értékelésnek különösen figyelembe kell vennie a kategóriamenedzsment-megállapodások piaci lefedettségét és lehetséges halmozott alkalmazását, valamint a versenytárs szállítók és a forgalmazó piaci helyzetét. |
| --- | --- |

(386)

| (387) | A kategóriamenedzsment-megállapodások továbbá megkönnyíthetik a forgalmazók közötti összejátszást, amennyiben ugyanaz a szállító az összes vagy a legtöbb versenytárs forgalmazó tekintetében kategóriavezetőként jár el. Az ilyen megállapodások a szállítók közötti összejátszást is elősegíthetik, mivel bővítik a szenzitív piaci információk – például jövőbeli árképzéssel, promóciós tervekkel vagy reklámkampányokkal kapcsolatos információk – kiskereskedőkön keresztüli cseréjének lehetőségét (182). Az (EU) 2022/720 rendelet hatálya nem terjed ki a versenytársak közötti ilyen jellegű információcserére. Konkrétabban: az információcserére vonatkozóan a (95)–(103) bekezdésben nyújtott iránymutatás csak a rendelet 2. cikkének (4) bekezdésében meghatározott kettős forgalmazással összefüggésben végzett információcserét érinti. Analógia útján azonban releváns lehet a (103) bekezdés, amely azokat az óvintézkedéseket ismerteti, amelyeket a vállalkozások tehetnek a kettős forgalmazás keretében folytatott információcseréből eredő összejátszás kockázatának minimalizálása érdekében. |
| --- | --- |

(387)

| (388) | A kategóriamenedzsment-megállapodások alkalmazása hatékonyságnövekedéshez is vezethet. Az ilyen megállapodások termékek meghatározott csoportja tekintetében hozzáférést biztosíthatnak a forgalmazók számára a szállító marketingszakértelméhez, valamint lehetővé teszik méretgazdaságosság elérését, mivel biztosítják, hogy a termékek optimális mennyisége a megfelelő időpontban jelenjen meg. Általában elmondható, hogy minél élesebb a márkák közti verseny, és minél alacsonyabbak a fogyasztók váltási költségei, annál nagyobbak a kategóriamenedzsment révén elért gazdasági előnyök. |
| --- | --- |

(388)

8.2.8.   Árukapcsolás

| (389) | Árukapcsolás az, ha valamely adott terméket (a kapcsoló terméket) megvásárló ügyfelek ugyanattól a szállítótól vagy ez utóbbi által kijelölt más személytől egy másik különálló terméket (a kapcsolt terméket) is kötelesek megvásárolni. Az árukapcsolás a Szerződés 102. cikke szerinti visszaélésnek minősülhet (183). Az árukapcsolás a Szerződés 101. cikk értelmében vett vertikális korlátozásnak is minősülhet, ha a kapcsolt termék vonatkozásában márkakényszerrel kapcsolatos kötelezettséget (lásd a (298)–(318) bekezdést) eredményez. Jelen iránymutatás csak az utóbbi helyzetre vonatkozik. |
| --- | --- |

(389)

| (390) | Az, hogy a termékek különállónak minősülnek-e, az ügyfélkereslettől függ. Két termék különálló terméknek minősül, ha – árukapcsolás hiányában – jelentős számú ügyfél megvásárolná vagy megvásárolta volna a kapcsoló terméket, anélkül, hogy ugyanazon szállítótól megvette volna a kapcsolt terméket is, lehetővé téve ezáltal mind a kapcsoló, mind a kapcsolt termék önálló előállítását (184). Annak bizonyítása, hogy két termék különálló termék, történhet az arra vonatkozó közvetlen bizonyítékkal, hogy szabad választás esetén az ügyfelek különböző szállítási forrásokból külön-külön vásárolják meg a kapcsoló és a kapcsolt terméket, illetve közvetett bizonyíték útján is (mint például a kapcsolt termék kapcsoló termék nélküli gyártására vagy értékesítésére szakosodott vállalkozások piaci jelenléte (185), illetve olyan bizonyítékkal, amely arra mutat, hogy a kevés piaci erővel rendelkező vállalkozások – különösen a versengő piacokon – jellemzően nem kapcsolnak össze vagy értékesítenek csomagban ilyen termékeket. Például, mivel az ügyfelek a cipőt fűzővel együtt akarják megvásárolni, és a forgalmazók számára a gyakorlatban nem kivitelezhető, hogy az új cipőket a választásuk szerinti cipőfűzőkkel lássák el, az lett a kereskedelmi szokás, hogy a cipőgyártók fűzővel együtt szállítják a cipőket. Így a cipők fűzővel történő értékesítése nem minősül árukapcsolásnak. |
| --- | --- |

(390)

| (391) | Az árukapcsolás a kapcsolt áru piacán, a kapcsoló áru piacán, vagy mindkettőn versenyellenes kizárási hatásokhoz vezethet. A kizárási hatás attól függ, hogy a kapcsolt termék piacán végrehajtott összes értékesítésnek hány százaléka kapcsolt. Azzal kapcsolatban, hogy mi minősül a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése szerinti érzékelhető kizárásnak, a márkakényszer elemzése alkalmazható. Az árukapcsolás azt jelenti, hogy a kapcsolt termék vonatkozásában a vevőre nézve a mennyiségi átvételi kényszer legalább egy formája fennáll. Ha a kapcsolt termék esetében még versenytilalmi kötelezettséget is kikötnek, az növeli az esetleges kizárási hatást a kapcsolt termék piacán. Ez a kapcsolt termék iránt érdeklődő, de a kapcsoló termék iránt nem érdeklődő ügyfelekért folytatott verseny enyhüléséhez vezethet. Ha nincs elegendő számú olyan ügyfél, aki külön megvásárolná a kapcsolt terméket, fenntartva ezzel a szállító versenytársait a kapcsolt piacon, az árukapcsolás ezen ügyfelek számára magasabb árakat eredményezhet. Amennyiben a kapcsolt termék a kapcsoló terméket vásárló ügyfelek számára fontos kiegészítő termék, a kapcsolt termék más lehetséges szállítóinak csökkenése, és ennélfogva az adott termék csökkent elérhetősége megnehezítheti a kapcsoló piacra való önálló belépést. |
| --- | --- |

(391)

| (392) | Az árukapcsolás közvetlenül versenyár feletti árakhoz is vezethet, különösen három esetben. Először: amennyiben a kapcsoló és a kapcsolt termék változó arányban használható előállítási folyamat inputjaként, az ügyfelek reagálhatnak úgy a kapcsoló termék áremelkedésére, hogy növelik a kapcsolt termék iránti keresletüket, ugyanakkor pedig visszafogják a kapcsoló termék iránti keresletüket. A két termék kapcsolásával a szállító törekedhet ennek a helyettesítésnek az elkerülésére, és ennek következtében emelni tudja árait. Másodszor: az árukapcsolás árdiszkriminációra adhat lehetőséget attól függően, hogy az ügyfél hogyan használja a kapcsoló terméket, például tintapatron értékesítésének a fénymásoló gép értékesítéséhez való kötése (adagolás). Harmadszor: hosszú távú szerződések esetén vagy hosszú csereidejű eredeti berendezések helyettesítési célokra történő beszerzésének a piacán az ügyfelek adott esetben nehezen tudják felmérni az árukapcsolás következményeit. |
| --- | --- |

(392)

| (393) | Az árukapcsolás az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikke (1) bekezdésében biztosított mentességben részesül, amennyiben a szállítónak sem a kapcsoló termék, sem a kapcsolt termék piacán meglévő piaci részesedése nem haladja meg a 30 %-ot, és emellett a vevőnek az érintett beszerzési piacokon meglévő piaci részesedése sem haladja meg a 30 %-ot. Ez összekapcsolható más olyan vertikális korlátozásokkal is, amelyek nem minősülnek a rendelet értelmében vett különösen súlyos korlátozásnak; ilyen például a versenytilalmi korlátozás vagy a mennyiségi átvételi kényszer a kapcsoló termék tekintetében, illetve kizárólagos beszerzés. Jelen (8.2.8.) szakasz hátralevő része tartalmaz iránymutatást az árukapcsolással összefüggő, a piaci részesedési küszöbértéket meghaladó egyedi esetek értékelésére nézve. |
| --- | --- |

(393)

| (394) | A lehetséges versenyellenes hatások értékelése tekintetében természetesen a szállítónak a kapcsoló termék piacán meglévő piaci helyzete a legfontosabb szempont. Az ilyen jellegű megállapodást általában a szállító írja elő. A szállítónak a kapcsoló termék piacán elfoglalt jelentős pozíciója a fő oka annak, hogy a vevő esetleg nehezen utasítja vissza az árukapcsolási kötelezettséget. |
| --- | --- |

(394)

| (395) | A szállító piaci helyzetének értékeléséhez fontos a szállító versenytársainak a kapcsoló termék piacán elfoglalt piaci helyzete. Amíg versenytársai kellő számban vannak jelen és kellően erősek, addig nem várhatók versenyellenes hatások, mivel a vevőknek elegendő választási lehetőségük van a kapcsoló termék kapcsolt termék nélküli megvásárlására – kivéve, ha más szállítók hasonló árukapcsolást alkalmaznak. Ezenkívül a kapcsoló termék piacának belépési korlátai is fontos információval szolgálnak a szállító piaci helyzetének meghatározásához. Jelentősen megerősíti a szállító helyzetét, ha az árukapcsolást a kapcsoló termék tekintetében versenytilalmi kötelezettséggel kapcsolják össze. |
| --- | --- |

(395)

| (396) | A vevői erő azért lényeges, mert az erős vevők nem kényszeríthetők egykönnyen az árukapcsolás elfogadására úgy, hogy a lehetséges hatékonyságnövekedés legalább egy részéből ne részesüljenek. A nem hatékonyságnövekedésre épülő árukapcsolás tehát főként akkor jelent kockázatot, ha a vevők nem rendelkeznek jelentős vevői erővel. |
| --- | --- |

(396)

| (397) | Érzékelhető versenyellenes hatások megállapítása esetén értékelni kell azt, hogy teljesülnek-e a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételek. Az árukapcsolási kötelezettségek hozzájárulhatnak közös gyártásból vagy közös forgalmazásból adódó hatékonyságnövekedéshez. Ha a kapcsolt terméket nem a szállító állítja elő, akkor hatékonyságnövekedés abból is adódhat, hogy a szállító nagy mennyiséget vásárol a kapcsolt termékből. Azonban ahhoz, hogy az árukapcsolás megfeleljen a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételeknek, bizonyítani kell, hogy ezeknek a költségcsökkentéseknek legalább egy részét továbbadják fogyasztónak, ami nem szokásos gyakorlat, ha a kiskereskedő ugyanazt vagy az egyenértékű terméket rendszeresen ugyanolyan vagy jobb feltételekkel tudja beszerezni, mint amelyekkel az árukapcsolási gyakorlatot alkalmazó szállító kínálja a terméket. Másik lehetséges hatékonyságnövelő tényező akkor állhat fenn, ha az árukapcsolás elősegíti az egységesítést és a minőségszabványosítást (lásd a (16) bekezdés h) pontját). Azt azonban bizonyítani kell, hogy a pozitív hatásokat nem lehetne ugyanilyen hatékonyan elérni azzal, ha a vevő részére előírnák, hogy a minőségi minimumszabályoknak megfelelő termékeket használjon vagy értékesítsen viszonteladóként – anélkül, hogy előírnák számára, hogy ezeket a szállítótól vagy az általa kijelölt más személytől vásárolja meg. A minőségi minimumszabályokra vonatkozó követelmények főszabály szerint nem tartoznának a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá. Ha a kapcsoló termék szállítója előírja, hogy a vevő kijelölt szállítóktól köteles megvásárolni a kapcsolt terméket – például azért, mert a minőségi minimumszabályok meghatározása nem lehetséges –, az szintén a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatályán kívül eshet, különösen akkor, ha a kapcsoló termék szállítójának nem származik közvetlen (pénzügyi) előnye a kapcsolt termék szállítóinak kijelöléséből. |
| --- | --- |

(397)

---

(1)  Jelen iránymutatás a vertikális korlátozásokról szóló bizottsági iránymutatás (HL C 130., 2010.5.19., 1. o.) helyébe lép.

(2)  A Bizottság (EU) 2022/720 rendelete (2022. május 10.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének vertikális megállapodások és összehangolt magatartások csoportjaira történő alkalmazásáról (HL L 134., 2022.5.11., 4. o.).

(3)  Lásd az (51) bekezdést.

(4)  A Bizottság továbbra is figyelemmel fogja kísérni az (EU) 2022/720 rendelet és a jelen iránymutatás működését, és a jövőbeni fejlemények fényében felülvizsgálhatja e közleményt.

(5)  A közösségi versenyjog alkalmazásában az érintett piac meghatározásáról szóló bizottsági közlemény (HL C 372., 1997.12.9., 5. o.) vagy az érintett piacnak az uniós versenyjog alkalmazásában történő fogalommeghatározásával kapcsolatos bármely jövőbeli bizottsági iránymutatás, ideértve azokat az iránymutatásokat is, amelyek esetlegesen a piac meghatározásáról szóló közlemény helyébe lépnek.

(6)  A Tanács 1/2003/EK rendelete (2002. december 16.) a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról (HL L 1., 2003.1.4., 1. o.).

(7)  Az (EU) 2022/720 rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében vett „vertikális megállapodás” fogalommeghatározására vonatkozó további iránymutatás jelen iránymutatás 4.2. szakaszában található.

(8)  Lásd például: 1973. február 21-i ítélet, Europemballage Corporation és Continental Can Company kontra Bizottság, 6/72, EU:C:1973:22, 25. és 26. pont; 2011. február 17-i ítélet, Konkurrensverket kontra TeliaSonera Sverige AB, C-52/09, EU:C:2011:83, 20–24. pont; és 2021. november 18-i ítélet, SIA „Visma Enterprise” kontra Konkurences padome, C-306/20, EU:C:2021:935, 58. pont (a továbbiakban: a C-306/20. sz., Visma Enterprise ügyben hozott ítélet)

(9)  Lásd például: 1966. július 13-i ítélet, Grundig-Consten és Grundig kontra az Európai Gazdasági Közösség Bizottsága, 56/64. és 58/64. sz. egyesített ügyek, EU:C:1966:41; 1966. június 30-i ítélet, Société Technique Minière kontra Maschinenbau Ulm, 56/65, EU:C:1966:38 (a továbbiakban: az 56/65. sz., Société Technique Minière ügyben hozott ítélet); és 1994. július 14-i ítélet, Parker Pen kontra Bizottság, T-77/92, EU:T:1994:85 (a továbbiakban: a T-77/92. sz., Parker Pen ügyben hozott ítélet).

(10)  Az (EU) 2022/720 rendelet alkalmazásának tekintetében az (EU) 2022/720 rendelet 1. cikke (1) bekezdésének b) pontjában szereplő meghatározás szerint a „vertikális korlátozás”„a versenynek a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó korlátozása vertikális megállapodásban [utólagos kiemelés]”. Jelen iránymutatás 3. szakasza tartalmaz további tájékoztatást azokról a vertikális megállapodásokról, amelyek főszabályként nem tartoznak a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá.

(11)  A Bizottság közleménye – Iránymutatás a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének alkalmazásáról (HL C 101., 2004.4.27., 97. o.), amely a Bizottság általános módszertanát, valamint a Szerződés 101. cikkének és különösen a 101. cikk (3) bekezdésének alkalmazására vonatkozó feltételek értelmezését tartalmazza.

(12)  Lásd az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (3) bekezdését.

(13)  Lásd: A Bizottság közleménye, A 2020. évi új iparstratégia frissítése: Erősebb egységes piac kiépítése Európa fellendülése érdekében, 2021. május 5., COM(2021) 350 final.

(14)  Amennyiben az uniós jog magában foglalja a fenntarthatóság, a digitalizáció vagy az ellenállóképesség meghatározását, a vertikális megállapodások vizsgálata során e fogalommeghatározások is figyelembe vehetők.

(15)  Lásd a (144) és a (316) bekezdést.

(16)  Jelen iránymutatás nem alkalmazandó a mezőgazdasági termékek termelői közötti olyan megállapodásokra, amelyek a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.) 210a. cikkének hatálya alá tartoznak.

(17)  A Szerződés 101. cikkének a horizontális együttműködési megállapodásokra való alkalmazhatóságáról szóló iránymutatás (HL C 11., 2011.1.14., 1. o.).

(18)  Lásd például: C-306/20. sz., Visma Enterprise ügyben hozott ítélet, 78. pont.

(19)  Lásd a 101. cikk (3) bekezdéséről szóló iránymutatás 25. bekezdését.

(20)  Ezt a jelenséget esetenként a „kettős marginalizáció problémájának” nevezik.

(21)  Lásd: Bizottsági szolgálati munkadokumentum – A vertikális csoportmentességi rendelet értékelése, 2017. május 10., SWD(2020) 172 final, 31–42. o. és a hivatkozott értékelő tanulmány; a Bizottság jelentése a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: Végső jelentés az e-kereskedelmi ágazati vizsgálatról, 2017. május 10., COM(2017) 229 final (a továbbiakban: az e-kereskedelmi ágazati vizsgálatról szóló végső jelentés), 11. bekezdés.

(22)  Az, hogy a fogyasztók összességében ténylegesen további promóciós előnyökben részesülnek-e, attól függ, hogy a további promóció tájékoztat és meggyőz-e számos új fogyasztót, és ezáltal kedvez nekik, vagy főként olyan fogyasztókhoz jut el, akik már tudják, hogy mit akarnak vásárolni, és a további promóció kizárólag vagy főként áremelkedést jelent.

(23)  Lásd különösen az (EU) 2022/720 rendelet 1. cikke (1) bekezdésének f) pontjában szereplő „versenytilalmi kötelezettség” fogalommeghatározását, amellyel kapcsolatban jelen iránymutatás 6.2. szakasza nyújt iránymutatást, továbbá lásd a jelen iránymutatás 8.2. szakaszában szereplő, a márkakényszerre vonatkozó iránymutatást.

(24)  A nyílt vagy hallgatólagos összejátszás fogalmai kapcsán lásd: 1993. március 31-i ítélet, Ahlström Osakeyhtiö és társai kontra Bizottság, C-89/85, C-104/85, C-114/85, C-116/85, C-117/85 és C125/85 – C-129/85. sz. egyesített ügyek, EU:C:1993:120.

(25)  Lásd a C-306/20. sz., Visma Enterprise ügyben hozott ítélet 78. pontját.

(26)  A halmozott versenyellenes hatások különösen indokolhatják az (EU) 2022/720 rendelet által biztosított kedvezmény visszavonását (lásd jelen iránymutatás 7.1. pontját).

(27)  Lásd: 2012. december 13-i ítélet, Expedia Inc. kontra Autorité de la concurrence és társai, C-226/11, EU:C:2012:795, 16. és 17. pont (a továbbiakban: a C-226/11. sz., Expedia ügyben hozott ítélet).

(28)  A Szerződés 81. és 82. cikkében foglalt, a kereskedelemre gyakorolt hatásra vonatkozó koncepcióról szóló bizottsági iránymutatás (HL C 101., 2004.4.27., 81. o.).

(29)  A Bizottság közleménye az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (1) bekezdése szerint a versenyt érzékelhetően nem korlátozó, csekély jelentőségű megállapodásokról (HL C 291., 2014.8.30., 1. o.). További iránymutatás található a következő bizottsági szolgálati munkadokumentumban: Iránymutatás a versenykorlátozást célzó megállapodásokról annak meghatározásához, hogy mely megállapodások esetében érvényesíthető a de minimis közlemény biztosította kedvezmény, SWD(2014) 198 final.

(30)  Lásd a kereskedelemre gyakorolt hatásról szóló iránymutatás 50. bekezdését.

(31)  Lásd a kereskedelemre gyakorolt hatásról szóló iránymutatás 52. bekezdését.

(32)  Lásd a de minimis közlemény 8. bekezdését, amely a tényleges vagy lehetséges versenytársak közötti megállapodásokra vonatkozóan is megállapít egy piaci részesedési küszöbértéket. Eszerint az ilyen megállapodások a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában nem okoznak érzékelhető versenykorlátozást, ha a megállapodásban részes felek összesített piaci részesedése a megállapodás által érintett piacokon nem haladja meg a 10 %-ot.

(33)  Lásd: ítélet, C-226/11. sz., Expedia ügy, 21–23. és 37. pont, hivatkozással a következő ítéletre: 1969. július 9-i ítélet, Völk kontra Vervaecke, C-5/69, EU:C:1969:35; lásd még: 1971. május 6-i ítélet, Cadillon kontra Höss, C-1/71, EU:C:1971:47; 1998. április 28-i ítélet, Javico kontra Yves Saint Laurent Parfums, C-306/96, EU:C:1998:173, 16. és 17. pont (a továbbiakban: a C-306/96. sz., Javico kontra Yves Saint Laurent Parfums ügyben hozott ítélet).

(34)  Lásd: a C-226/11. sz., Expedia ügyben hozott ítélet, 37. pont.

(35)  Lásd a de minimis közlemény 8. bekezdését.

(36)  Lásd a de minimis közlemény 3. bekezdését. Lásd: 1995. június 8-i ítélet, Langnese-Iglo kontra Bizottság, T-7/93, EU:T:1995:98, 98. pont.

(37)  A meghatározást lásd a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i bizottsági ajánlás mellékletében (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).

(38)  Lásd: 2005. szeptember 15-i ítélet, DaimlerChrysler kontra Bizottság, T-325/01, EU:T:2005:322 (a továbbiakban: a T-325/01. sz., DaimlerChrysler kontra Bizottság ügyben hozott ítélet); 2006 december 14-i ítélet, Confederación Espanola de Empresarios de Estaciones de Servicio kontra CEPSA, C-217/05, EU:C:2006:784; és 2008. szeptember 11-i ítélet, CEPSA Estaciones de Servicio SA kontra LV Tobar e Hijos SL, C-279/06, EU:C:2008:485.

(39)  Az ügynöki megállapodás azon rendelkezései tekintetében, amelyek továbbra is a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozhatnak, lásd a jelen iránymutatás 3.2.2. szakaszát.

(40)  Lásd: 1987. október 1-jei ítélet, ASBL Vereniging van Vlaamse Reisbureaus kontra ASBL Sociale Dienst van de Plaatselijke en Gewestelijke Overheidsdiensten, 311/85, EU:C:1987:418, 20. pont.

(41)  Lásd még a (192) bekezdést. A Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó ügynöki megállapodás alapján az ügynöknek továbbra is lehetővé kell tenni, hogy az ügyfél által fizetett tényleges árat szabadon csökkenthesse azáltal, hogy javadalmazását megosztja az ügyféllel.

(42)  Lásd: 1975. december 16-i ítélet, Suiker Unie kontra Bizottság, 40–48, 50, 54–56, 111, 113 és 114/73.sz. egyesített ügyek, EU:C:1975:174., 537–557. pont.

(43)  Lásd: a T-325/01. sz., DaimlerChrysler kontra Bizottság ügyben hozott ítélet, 100. és 113. pont.

(44)  A Bizottság 1978. december 18-i közleménye az egyes alvállalkozási megállapodásoknak az EGK-Szerződés 85. cikkének (1) bekezdése szerint történő értékeléséről (HL C 1., 1979.1.3., 2. o.).

(45)  Lásd az alvállalkozási közlemény (2) bekezdését, amely további információkkal szolgál különösen az iparvédelmi jogok és a know-how alkalmazásával kapcsolatban.

(46)  Lásd az alvállalkozási közlemény (3) bekezdését.

(47)  A nem mentesülő korlátozásokkal és az (EU) 2022/720 rendelet 5. cikkének jelentésével kapcsolatban lásd a jelen iránymutatás 6.2. szakaszát.

(48)  Lásd: az 56/65. sz., Société Technique Minière kontra Maschinenbau Ulm ügyben hozott ítélet, 249. pont.

(49)  Az (EU) 2022/720 rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a) pontjának megfelelően a „vertikális megállapodás” kifejezés eltérő rendelkezés hiányában a vertikálisan összehangolt magatartásokat is magában foglalja.

(50)  Ezzel szemben azokban az esetekben, ahol egy vertikális megállapodás a Szerződés 101. cikke értelmében véve létezik, az (EU) 2022/720 rendelet és a jelen iránymutatás alkalmazása nem érinti a Szerződés 102. cikkének az adott vertikális megállapodásra történő lehetséges párhuzamos alkalmazását.

(51)  Lásd: 2021. január 14-i ítélet, C-450/19, Kilpailu- ja kuluttajavirasto, EU:C:2021:10, 21. pont.

(52)  Lásd: 2006. július 13-i ítélet, Bizottság kontra Volkswagen AG, C-74/04 P, EU:C:2006:460, 39-42. pont.

(53)  Lásd: 2000. október 26-i ítélet, Bayer AG kontra Bizottság, T-41/96, EU:T:2000:242, 120. pont.

(54)  Lásd: a Bizottság határozata az AT.40428. sz., Guess ügyben, 97. pont, hivatkozással a következő ítéletekre: 1990. január 11-i ítélet, Sandoz Prodotti Farmaceutici kontra Bizottság, C-277/87, EU:C:1990:6, 2. pont; és 2009. július 9-i ítélet, Peugeot és Peugeot Nederland kontra Bizottság, T-450/05, EU:T:2009:262, 168–209. pont.

(55)  Lásd még a (30) bekezdést.

(56)  Lásd: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1535 irányelve (2015. szeptember 9.) a műszaki szabályokkal és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról (HL L 241., 2015.9.17., 1. o.), 1. cikk (1) bekezdés b) pont.

(57)  Lásd még: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1150 rendelete (2019. június 20.) az online közvetítő szolgáltatások üzleti felhasználói tekintetében alkalmazandó tisztességes és átlátható feltételek előmozdításáról (HL L 186., 2019.7.11., 57. o.), 2. cikk 2. pont.

(58)  Lásd például: 2019. december 19-i ítélet, X, C-390/18, EU:C:2019:1112, 58–69. pont.

(59)  A jelen iránymutatás e 4. szakaszában nyújtott iránymutatás nem érinti azon vállalkozások kategorizálását, amelyek az (EU) 2022/720 rendelet hatályán kívül eső megállapodások részes felei.

(60)  Az éves üzleti forgalom 50 millió EUR összegű küszöbértéke azon az értéken alapul, amelyet a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003/361/EK bizottsági ajánlás mellékletnek 2. cikke tartalmaz.

(61)  A Bizottság közleménye – Iránymutatás az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikkének a technológiaátadási megállapodásokra való alkalmazhatóságáról (HL C 89., 2014.3.28., 3. o.).

(62)  A Bizottság 316/2014/EU rendelete (2014. március 21.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a technológiaátadási megállapodások csoportjaira történő alkalmazásáról (HL L 93., 2014.3.28., 17. o.).

(63)  A (85)–(87) bekezdés analógia alapján más, a szállító és a vevő közti jelentős know-how átadással járó forgalmazási megállapodásokra is vonatkozik.

(64)  Lásd: 2020. január 30-i ítélet, Generics (UK) és társai kontra Competition and Markets Authority, C-307/18, EU:C:2020:52, 36–45. pont; 2021. március 25-i ítélet, H. Lundbeck A/S és Lundbeck Ltd. kontra Európai Bizottság, C-591/16 P, EU:C:2021:243, 54–57. pont.

(65)  Ez nem érinti az alvállalkozási közlemény alkalmazását, lásd a jelen iránymutatás (47) bekezdését.

(66)  A jelen iránymutatásban nyújtott iránymutatás nem érinti a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.) alkalmazását, továbbá a jelen iránymutatás (97) bekezdésének értelmében vett információcserére vonatkozó egyéb uniós jogszabályokat.

(67)  Lásd a 101. cikk (3) bekezdéséről szóló iránymutatás 31. bekezdését.

(68)  Eltérő rendelkezés hiányában a példák a szállító vagy a vevő által közölt információkra vonatkoznak, tekintet nélkül a közlés gyakoriságára és arra, hogy az információ múltbeli, jelenlegi vagy jövőbeli magatartásra vonatkozik-e.

(69)  A viszonteladási ár meghatározására (ideértve a viszonteladási ár meghatározásának közvetett módjait) vonatkozó további iránymutatást lásd a 6.1.1. szakaszban.

(70)  Például azért, mert a rendelet 2. cikkének (4) bekezdésében, 2. cikkének (5) bekezdésében vagy 3. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek nem teljesülnek.

(71)  Lásd a horizontális iránymutatás információcseréről szóló fejezetét és ugyanezen iránymutatás esetleges jövőbeli változatait.

(72)  Az (EU) 2022/720 rendelet 2. cikke (6) bekezdésének alkalmazása feltételezi, hogy a hibrid funkcióval rendelkező online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozás által kötött vertikális megállapodás nem minősül a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatályán kívül eső ügynöki megállapodásnak (lásd a (46) és a (63) bekezdést).

(73)  Lásd a (90) bekezdést.

(74)  Lásd a (26) bekezdést.

(75)  A Bizottság 1217/2010/EU rendelete (2010. december 14.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a kutatás-fejlesztési megállapodások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról (HL L 335., 2010.12.18., 36. o.).

(76)  A Bizottság 1218/2010/EU rendelete (2010. december 14.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a szakosítási megállapodások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról (HL L 335., 2010.12.18., 43. o.).

(77)  A Bizottság 461/2010/EU rendelete (2010. május 27.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a gépjármű-ágazatbeli vertikális megállapodások és összehangolt magatartások csoportjaira történő alkalmazásáról (HL L 129., 2010.5.28., 52. o.).

(78)  Lásd még a 6.1.2.3.1. és 6.1.2.3.2. szakaszt.

(79)  Lásd még a 6.1.2.3.3. szakaszt.

(80)  Lásd az (EU) 2022/720 rendelet 1. cikke (1) bekezdésének h) pontját.

(81)  Lásd: C-306/20. sz., Visma Enterprise ügyben hozott ítélet, 78. pont.

(82)  Példa erre az az eset, amikor a szállító forgalmazót jelöl ki arra a feladatra, hogy reagáljon a hatóságok informatikai berendezésekkel vagy irodai eszközökkel kapcsolatos ajánlati felhívásaira.

(83)  Lásd: 1977. október 25-i ítélet, Metro kontra Bizottság, 26/76, EU:C:1977:167, 20. és 21. pont (a továbbiakban: a C-26/76. sz., Metro kontra Bizottság ügyben hozott ítélet); 1980. december 11-i ítélet, L’Oréal kontra De Nieuwe AMCK, C-31/80, EU:C:1980:289, 15. és 16. pont (a továbbiakban: a C-31/80. sz., L’Oréal kontra De Nieuwe AMCK ügyben hozott ítélet); 2011. október 13-i ítélet, Pierre Fabre Dermo-Cosmétique SAS kontra Président de l’Autorité de la concurrence, C-439/09, EU:C:2011:649, 41. pont (a továbbiakban: a C-439/09. sz., Pierre Fabre Dermo-Cosmétique ügyben hozott ítélet); 2017. december 6-i ítélet, Coty Germany GmbH kontra Parfümerie Akzente GmbH, C-230/16, EU:C:2017:941, 24. pont (a továbbiakban: a C-230/16. sz., Coty Germany ügyben hozott ítélet).

(84)  Lásd: a C-26/76. sz., Metro kontra Bizottság ügyben hozott ítélet, 20–22. pont; 1983. október 25-i ítélet, AEG kontra Bizottság, C-107/82, EU:C:1983:293 (a továbbiakban: a C-107/82. sz., AEG kontra Bizottság ügyben hozott ítélet), 33., 34. és 73. pont; 1986. október 22-i ítélet, Metro kontra Bizottság, C-75/84, EU:C:1986:399, 45. pont; 1996. december 12-i ítélet, Leclerc kontra Bizottság, T-88/92, EU:T:1996:192, 106. pont.

(85)  Lásd: a C-26/76. sz., Metro kontra Bizottság ügyben hozott ítélet; és a C-107/82. sz., AEG kontra Bizottság ügyben hozott ítélet.

(86)  Lásd: a C-230/16. sz., Coty Germany ügyben hozott ítélet.

(87)  Lásd: a C-230/16. sz., Coty Germany ügyben hozott ítélet, 25–29. pont.

(88)  Lásd: a C-26/76. sz., Metro kontra Bizottság ügyben hozott ítélet, 20. és 21. pont; a C-31/80. sz., L’Oréal kontra De Nieuwe AMCK ügyben hozott ítélet, 15. és 16. pont; a C-107/82. sz., AEG kontra Bizottság ügyben hozott ítélet, 35. pont; 1992. február 27-i ítélet, Vichy kontra Bizottság, T-19/91, EU:T:1992:28, 65. pont.

(89)  Lásd a (149) bekezdést.

(90)  Lásd: a C-230/16. sz., Coty Germany ügyben hozott ítélet, 43–58. pont.

(91)  Lásd: a C-230/16. sz., Coty Germany ügyben hozott ítélet, különösen a 67. pont; lásd még a jelen iránymutatás (208) bekezdését.

(92)  Lásd még a (208) bekezdést.

(93)  Lásd: a C-439/09. sz., Pierre Fabre Dermo-Cosmétique ügyben hozott ítélet, 54. pont. Lásd még a 6.1.2.3.2. szakaszt.

(94)  Analógia útján lásd: 2012. június 14-i ítélet, Auto 24 SARL kontra Jaguar Land Rover France SAS, C-158/11, EU:C:2012:351, 31. pont.

(95)  Lásd: a C-306/20. sz., Visma Enterprise ügyben hozott ítélet, 78. pont.

(96)  Lásd: 1986. január 28-i ítélet, Pronuptia de Paris GmbH kontra Pronuptia de Paris Irmgard Schillgallis, C-161/84, EU:C:1986:41, 16. pont.

(97)  Ebben a vonatkozásban a versenytárs szállítók áruinak vagy szolgáltatásainak az integrált forgalmazó általi értékesítését nem veszik figyelembe.

(98)  Lásd: a C-306/96. sz., Javico kontra Yves Saint Laurent Parfums ügyben hozott ítélet, 20. pont.

(99)  Lásd: Bizottsági szolgálati munkadokumentum, Iránymutatás a versenykorlátozást célzó megállapodásokról annak meghatározásához, hogy mely megállapodások esetében érvényesíthető a de minimis közlemény biztosította kedvezmény, 2014. június 25., SWD(2014) 198 final, 4. o.

(100)  Lásd: 2016. január 20-i ítélet, Toshiba Corporation kontra Bizottság, C-373/14 P, EU:C:2016:26, 26. pont.

(101)  Lásd: 2020. április 2-i ítélet, Budapest Bank és társai, C-228/18, EU:C:2020:265, 35– 37. pont és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat.

(102)  Lásd különösen a jelen iránymutatás (16) bekezdésének a)–i) pontját, amelyek a hatékonyságnövekedésnek a vertikális korlátozásokhoz jellemzően kapcsolódó típusairól adnak ismertetést, továbbá a jelen iránymutatás 6.1.1. szakaszát a viszonteladási ár meghatározásáról. A hatékonyságnövekedés értékelésére vonatkozó általános iránymutatást lásd még a 101. cikk (3) bekezdéséről szóló iránymutatást.

(103)  Megjegyzendő, hogy a viszonteladási ár meghatározása egyéb korlátozásokhoz kapcsolódhat, ideértve például a több versenytárs és egy közös szállító között létrejött úgynevezett „hub-and-spoke” típusú megállapodások formájában megvalósuló horizontális összejátszást. Ennek kérdésével a horizontális iránymutatás 55. bekezdése foglalkozik.

(104)  Lásd például: a Bizottság határozata az AT.40428. sz., Guess ügyben, (84), (86) és (137) preambulumbekezdés.

(105)  Az e-kereskedelmi ágazati vizsgálatról szóló végső jelentés, 602–603. bekezdés.

(106)  Lásd: a Bizottság határozatai az AT.40182. sz., Pioneer ügyben, (136) és (155) preambulumbekezdés; az AT.40469. sz., Denon & Marantz ügyben, (95) preambulumbekezdés; az AT.40181. sz., Philips ügyben, (64) preambulumbekezdés; az AT.40465 sz., Asus ügyben, (27) preambulumbekezdés.

(107)  A rendelet 1. cikke (1) bekezdésének e) pontja szerinti online közvetítő szolgáltatást nyújtó vállalkozások azon képességének korlátozása, hogy megosszák az online közvetítő szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos javadalmazásukat, nem minősül a rendelet 4. cikkének a) pontja értelmében vett különösen súlyos korlátozásnak, mivel nem korlátozza a vevő azon képességét, hogy meghatározza eladási árát. Lásd ezen iránymutatás (64)–(67) bekezdését, különösen a (67) bekezdés a) pontját.

(108)  Lásd például: a Bizottság határozata a IV/32.737 sz., Eirpage ügyben, különösen annak (6) preambulumbekezdése.

(109)  Ez az iránymutatás nem érinti a Szerződés 101. cikke szerinti teljesítési modellt létrehozó és működtető kiskereskedők közötti horizontális megállapodások értékelését, figyelembe véve a horizontális iránymutatásban foglalt iránymutatást.

(110)  Lásd: 1985. július 3-i ítélet, Binon kontra AMP, C-243/83, EU:C:1985:284, 44. pont; 1987. október 1-jei ítélet, VVR kontra Sociale Dienst van de Plaatselijke en Gewestelijke Overheidsdiensten, C-311/85, EU:C:1987:418, 17. pont; 1988. április 19-i ítélet, Erauw-Jacquery kontra La Hesbignonne, C-27/87, EU:C:1988:183, 15. pont.

(111)  Az 1/2003/EK rendelet 2. cikke szerint a Szerződés 101. cikke (3) bekezdésében foglalt kedvezményt igénybe venni kívánó vállalkozásoknak kell bizonyítaniuk, hogy a Szerződés ezen bekezdésében foglalt feltételek teljesülésnek.

(112)  E tekintetben lásd a (13) és (16) bekezdést.

(113)  Lásd még az online értékesítés különböző típusaira és az online hirdetési korlátozásokra vonatkozó (204), (206) és (210) bekezdést.

(114)  Lásd még: a C-439/09. sz., Pierre Fabre Dermo-Cosmétique ügyben hozott ítélet, 54. pont.

(115)  Lásd még: a Bizottság határozata az AT.40428 sz., Guess ügyben, (118)–(126) preambulumbekezdés.

(116)  Lásd: a C-439/09. sz., Pierre Fabre Dermo-Cosmétique ügyben hozott ítélet, 56. pont és 57. pont, és a jelen iránymutatás (224) bekezdése.

(117)  Lásd például: a T-77/92. sz., Parker Pen kontra Bizottság ügyben hozott ítélet, 37. pont.

(118)  Lásd például: 2009. július 9-i ítélet, Peugeot és Peugeot Nederland kontra Bizottság, T-450/05, EU:T:2009:262, 47. pont.

(119)  Lásd például: 2009. július 6-i ítélet, Volkswagen kontra Bizottság, T-62/98, EU:T:2000:180, 44. pont.

(120)  Lásd például: a Bizottság határozata az AT.40433. sz., Film merchandise ügyben, (54) preambulumbekezdés.

(121)  Lásd például: a Bizottság határozata az AT.40433. sz., Film merchandise ügyben, (52) és (53) preambulumbekezdés.

(122)  Lásd például: a Bizottság határozata az AT.40436. sz., Nike ügyben, (57) preambulumbekezdés; a Bizottság határozata az AT.40433. sz., Film merchandise ügyben, (61) és (63) preambulumbekezdés.

(123)  Lásd például: a Bizottság határozata az AT.37975. sz., PO/Yamaha ügyben, (111) és (112) preambulumbekezdés. Ezzel szemben nem célozza a forgalmazók által a számukra kijelölt területeken kívül végzett értékesítések korlátozását az olyan megállapodás, amelynek értelmében a szállító megállapodik a forgalmazóival abban, hogy ha az egyik forgalmazó olyan területre irányuló értékesítést végez, amelyet egy másik forgalmazó részére jelöltek ki, akkor az előbbi forgalmazó az elvégzendő szolgáltatások költségei alapján kiszámított díjat köteles fizetni az utóbbi forgalmazónak (lásd: 2004. január 13-i ítélet, JCB Service kontra Bizottság, T-67/01, EU:T:2004:3, 136–145. pont).

(124)  Lásd például: a Bizottság határozata az AT.40436. sz., Nike ügyben, (71) és (72) preambulumbekezdés; a Bizottság határozata az AT.40433. sz., Film merchandise ügyben, (65) és (66) preambulumbekezdés.

(125)  Az (EU) 2018/302 rendelet 3. cikke.

(126)  Az (EU) 2018/302 rendelet 5. cikke.

(127)  Lásd: a C-439/09. sz., Pierre Fabre Dermo-Cosmétique ügyben hozott ítélet, 36. és 37. pont.

(128)  Lásd még a (203) bekezdést.

(129)  Lásd még: a Bizottság határozata az AT.40428 sz., Guess ügyben, (118)–(126) preambulumbekezdés.

(130)  A további példákat lásd: Az e-kereskedelmi ágazati vizsgálatról szóló végső jelentés, 241. bekezdés.

(131)  Lásd: a C-439/09. sz., Pierre Fabre Dermo-Cosmétique ügyben hozott ítélet, 56. pont és 57. pont, és a jelen iránymutatás (224) bekezdése.

(132)  Lásd még: a Bizottság határozata az AT.40428. sz., Guess ügyben, (118)–(126) preambulumbekezdés, és a jelen iránymutatás 200. bekezdése.

(133)  A C-230/16. sz., Coty Germany ügyben hozott ítélet, 64–69. pont; lásd még a jelen iránymutatás 8.2.3. szakaszát.

(134)  Lásd még a (206) bekezdés g) pontját.

(135)  Lásd még a (203) bekezdést.

(136)  Lásd még a (208) bekezdés e) pontját.

(137)  Lásd: 2010. december 7-i ítélet, Peter Pammer kontra Reederei Karl Schlüter GmbH & Co. KG és Hotel Alpenhof GesmbH kontra Oliver Heller C-585/08. és C-144/09. sz. egyesített ügyek, EU:C:2010:740, 93. pont.

(138)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/302 rendelete (2018. február 28.) a belső piacon belül a vevő állampolgársága, lakóhelye vagy letelepedési helye alapján történő indokolatlan területi alapú tartalomkorlátozással és a megkülönböztetés egyéb formáival szembeni fellépésről, valamint a 2006/2004/EK és az (EU) 2017/2394 rendelet, továbbá a 2009/22/EK irányelv módosításáról (HL L 60I., 2018.3.2., 1. o.).

(139)  Lásd: a C-439/09. sz., Pierre Fabre Dermo-Cosmétique ügyben hozott ítélet, 56. és 57. pont.

(140)  Lásd még a (222) bekezdést az (EU) 2018/302 európai parlamenti és tanácsi rendeletről.

(141)  Lásd: a C-439/09. sz., Pierre Fabre Dermo-Cosmétique ügyben hozott ítélet, 55–58. pont.

(142)  Lásd még a (222) bekezdést az (EU) 2018/302 rendeletről.

(143)  Lásd a (227) bekezdést.

(144)  Lásd a (237) bekezdést.

(145)  Lásd még a (222) bekezdést az (EU) 2018/302 rendeletről.

(146)  Lásd például: a Bizottság határozata az AT.40428. sz., Guess ügyben, (65)–(78) preambulumbekezdés.

(147)  Lásd még a (116) bekezdést.

(148)  Lásd: a C-439/09. sz., Pierre Fabre Dermo-Cosmétique ügyben hozott ítélet, 55–58. pont.

(149)  Lásd még a (222) bekezdést az (EU) 2018/302 rendeletről.

(150)  A tagállamok bíróságainak továbbá arra sincs hatáskörük, hogy az (EU) 2022/720 rendelet hatályát módosítsák azzal, hogy kiterjesztik az (EU) 2022/720 rendelet hatályán kívül eső megállapodásokra. Az ilyen kiterjesztés (hatályától függetlenül) mindenképpen befolyásolná azt, ahogy a Bíróság jogalkotási hatáskörért gyakorolja (1991. február 28-i ítélet, Stergios Delimitis kontra Henninger Bräu AG, C-234/89, EU:C:1991:91, 46. pont; a továbbiakban: a C-234/89. sz., Delimitis ügyben hozott ítélet).

(151)  Halmozott kizárási hatás azonban valószínűsíthetően nem áll fenn akkor, ha a vertikális megállapodások párhuzamos hálózatai az érintett piacnak kevesebb mint 30 %-át fedik le (lásd a de minimis közlemény 10. bekezdését).

(152)  Az 5 %-ot nem meghaladó piaci részesedéssel rendelkező szállítókról vagy forgalmazókról általában nem állapítják meg, hogy jelentősen hozzájárulnának a halmozott kizárási hatáshoz (lásd a de minimis közlemény 10. bekezdését); és a C-234/89. sz., Delimitis kontra Henninger Bräu ügyben hozott ítélet 24–27. pontját.

(153)  E hozzájárulás értékelését az egyedi esetekben alkalmazott jogérvényesítési elvekről szóló 8. szakaszban foglalt szempontok alapján kell elvégezni.

(154)  Lásd az 1/2003/EK rendelet IV. fejezetét.

(155)  Ha egy vertikális megállapodás a jelen iránymutatás 3. szakaszában foglaltak szerint kívül esik a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatályán, az (EU) 2022/720 rendelet alkalmazásának kérdése nem merül fel, mivel az (EU) 2022/720 rendelet meghatározza a vertikális megállapodások azon kategóriáit, amelyek általában megfelelnek a Szerződés 101. cikke (3) bekezdésében foglalt feltételeknek, ami feltételezi, hogy a szóban forgó vertikális megállapodás a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik.

(156)  Elegendő, ha a Bizottság azt bizonyítja, hogy a Szerződés 101. cikke (3) bekezdésében foglalt négy feltétel egyike nem teljesül. Ennek az az oka, hogy a 101. cikk (3) bekezdésében foglalt mentességhez mind a négy feltételnek teljesülnie kell.

(157)  Az 1/2003/EK rendelet 29. cikkében foglalt, az illetékes versenyhatóság által viselt bizonyítási teherre vonatkozó előírás abból a helyzetből következik, amikor az (EU) 2022/720 rendelet nem alkalmazandó és egy vállalkozás az adott egyedi esetben a Szerződés 101. cikke (3) bekezdésére hivatkozik. Ebben az esetben az 1/2003/EK rendelet 2. cikke szerint a vállalkozás viseli a bizonyítási terhet, vagyis a vállalkozás köteles bizonyítani, hogy a 101. cikk (3) bekezdésében előírt négy feltétel mindegyike teljesül. Ehhez alá kell támasztania állításait; lásd például: a Bizottság határozata az AT.39226. sz., Lundbeck ügyben, amelyet megerősítettek a következő ítéletek: 2016. szeptember 8-i ítélet, Lundbeck kontra Bizottság, T-472/13, EU:T:2016:449; 2021. március 25-i ítélet, Lundbeck kontra Bizottság, C-591/16 P, EU:C:2021:243.

(158)  A Bizottság a korábban alkalmazandó csoportmentességi rendeletek által nyújtott kedvezmény visszavonását lehetővé tevő jogkörével élt az 1992. március 25-i határozatban (átmeneti intézkedések), amely a IV/34.072. sz., Mars/Langnese és Schöller ügyben zajló, az EGK-Szerződés 85. cikke szerinti eljárásról szólt és amelyet a C-279/95 P. sz., Langnese-Iglo kontra Bizottság ügyben 1998. október 1-jén hozott ítélet (EU:C:1998:447) erősített meg, valamint az 1991. december 4-i bizottsági határozatban (átmeneti intézkedések), amely a IV/33.157. sz., Eco System/Peugeot ügyben zajló, az EGK-Szerződés 85. cikke szerinti eljárásról szól.

(159)  Lásd a 3.1. szakaszt.

(160)  Lásd még a (282) bekezdést.

(161)  Amint az a 101. cikk (3) bekezdéséről szóló iránymutatás (84) bekezdésében szerepel, a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdése értelmében vett „fogyasztók” fogalma magában foglalja a megállapodás hatálya alá tartozó termékek minden közvetlen vagy közvetett felhasználóját, beleértve a terméket alapanyagként felhasználó gyártókat, a nagykereskedőket, a kiskereskedőket és a végső fogyasztókat, vagyis azon természetes személyeket, akik kereskedelmi vagy szakmai tevékenységükön kívül eső célok érdekében járnak el.

(162)  Lásd a 101. cikk (3) bekezdéséről szóló iránymutatást.

(163)  Lásd: ítélet, Ford kontra Bizottság, 25/84. és 26/84. sz. egyesített ügyek, EU:C:1985:340, 24. és 25. pont; A 101. cikk (3) bekezdéséről szóló iránymutatás, 44. bekezdés.

(164)  Lásd például: 1999/242/EK bizottsági határozat (IV/36.237. sz., TPS ügy), (HL L 90., 1999.4.2., 6. o.). Hasonlóképpen, a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdésében foglalt tilalom is csak addig alkalmazandó, amíg a megállapodásnak korlátozó célja vagy korlátozó hatásai vannak. A 101. cikk (3) bekezdéséről szóló iránymutatás, 44. bekezdés.

(165)  Lásd a 101. cikk (3) bekezdéséről szóló iránymutatás 85. bekezdését.

(166)  Lásd: 2000. március 16-i ítélet, Compagnie Maritime Belge, C-395/96 P. és C-396/96 P. sz. egyesített ügyek, EU:C:2000:132, 130. pont. Hasonlóképpen, a Szerződés 101. cikke (3) bekezdésének alkalmazása nem akadályozza meg a Szerződés szabályainak az áruk, szolgáltatások, személyek és tőke szabad mozgására való alkalmazását. Ezek a rendelkezések bizonyos körülmények között alkalmazhatók a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése értelmében vett megállapodásokra, határozatokra és összehangolt magatartásokra; lásd ebben az értelemben: 2002. február 19-i ítélet, Wouters és társai, C-309/99, EU:C:2002:98, 120. pont.

(167)  Lásd: 1990. július 10-i ítélet, Tetra Pak kontra Bizottság, T-51/89, EU:T:1990:41. Lásd még a 101. cikk (3) bekezdéséről szóló iránymutatás 106. bekezdését.

(168)  Lásd: 2003. október 23-i ítélet, Van den Bergh Foods kontra Bizottság, T-65/98, EU:T:2003:281, 104. és 156. pont.

(169)  Lásd: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.), 2. cikk 1. pont.

(170)  Az ilyen megújulóenergia-beruházásokra más uniós szabályok is vonatkozhatnak, ideértve a Szerződés 106. cikkének (1) bekezdéséből eredő szabályokat, továbbá az állami támogatásokra és a belső piacra vonatkozó szabályokat.

(171)  Lásd még a (343) bekezdést.

(172)  Az e-kereskedelmi ágazati vizsgálatról szóló végső jelentés, 4.4. szakasz.

(173)  Lásd: a C-230/16. sz., Coty Germany ügyben hozott ítélet, 64–69. pont.

(174)  Lásd: a C-230/16. sz., Coty Germany ügyben hozott ítélet, 24–36. pont.

(175)  Lásd a jelen iránymutatás (147)–(150) bekezdését, és a C-230/16. sz., Coty Germany ügyben hozott ítélet 43–58. pontját.

(176)  Lásd: a C-306/20. sz., Visma Enterprise ügyben hozott ítélet, 78. pont.

(177)  Jelen iránymutatás alkalmazásában az „árösszehasonlító szolgáltatások” megnevezés azokat a szolgáltatásokat jelöli, amelyek nem kínálnak közvetlen vásárlási lehetőséget. Jelen iránymutatás alkalmazásában online piactereknek minősülnek azok a szolgáltatások, amelyek értékesítési és vásárlási funkciók biztosításával lehetővé teszik a felhasználók számára, hogy vásárlási ügyleteket hajtsanak végre. Az online piacterek használatát érintő korlátozások kérdését a 8.2.3. szakasz tárgyalja.

(178)  Az e-kereskedelmi ágazati vizsgálatról szóló végső jelentés, B.4.5. szakasz.

(179)  Olyan rögzített díjak, amelyeket a gyártók fizetnek a kiskereskedőknek azért, hogy hozzáférjenek a polcfelületeikhez.

(180)  Olyan átalányösszegű kifizetések, amelyek annak biztosítására szolgálnak, hogy egy meglévő termék további időszakon keresztül polcon tartható legyen.

(181)  A Szerződés 101. cikke értelmében vett megállapodás akkor is létrejöhet, ha a kategóriavezető nem kötelező erejű ajánlásokat bocsát ki, amelyeket a forgalmazó rendszeresen végrehajt.

(182)  Lásd az uniós bíróságoknak a versenytársak közötti információcserére vonatkozó ítélkezési gyakorlatát, például: 2017. november 10-i ítélet, ICAP kontra Bizottság, T-180/15, EU:T:2017:795, 57. pont; 2009. június 4-i ítélet, T-Mobile Netherlands és társai, C-8/08, EU:C:2009:343, 51. pont; 2015. március 19-i ítélet, Dole Food és Dole Fresh Fruit Europe kontra Bizottság, C-286/13 P, EU:C:2015:184, 127. pont; 2016. január 21-i ítélet, Eturas UAB és társai, C-74/14 ECLI:EU:C:2016:42, 40–44. pont; 2017. november 10-i ítélet, ICAP kontra Bizottság, T-180/15, EU:T:2017:795, 57. pont.

(183)  Lásd: 1996. november 14-i ítélet, Tetra Pak kontra Bizottság, C-333/94 P, EU:C:1996:436, 37. pont. Lásd még: A Bizottság közleménye – Iránymutatás az EK-Szerződés 82. cikkének az erőfölényben lévő vállalkozások versenykorlátozó visszaélő magatartására történő alkalmazásával kapcsolatos bizottsági jogérvényesítési prioritásokról (HL C 45., 2009.2.24., 7. o.).

(184)  Lásd: 2007. szeptember 17-i ítélet, Microsoft kontra Bizottság, T-201/04, EU:T:2007:289, 917., 921. és 922. pont.

(185)  Lásd: 1991. december 12-i ítélet, Hilti kontra Bizottság, T-30/89, EU:T:1991:70, 67. pont.

---

Tanács

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 248/86 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 248/86

---

A Bizottság nyilatkozata a kizárólagos hatáskörről az (EU) 2022/1031 rendelettel kapcsolatban az Európai Parlament és a Tanács (1)

(2022/C 248/02)

Amint azt a Bíróság a 2/15. sz. véleményében megerősítette, a harmadik országbeli gazdasági szereplőknek, áruknak és szolgáltatásoknak az uniós közbeszerzési eljárásokban való részvétele a közös kereskedelempolitika hatálya alá tartozik, amelyre vonatkozóan az EUMSZ 3. cikke (1) bekezdésének e) pontjában foglalt kifejezett rendelkezés értelmében az Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik. Ennek megfelelően a tagállamok és azok ajánlatkérő szervei és közszolgáltató ajánlatkérői a harmadik országbeli gazdasági szereplők, áruk és szolgáltatások hozzáférésére vonatkozóan nem fogadhatnak el és nem tarthatnak hatályban olyan jogszabályi vagy más általánosan alkalmazandó intézkedéseket, amelyek túlmutatnak az e rendelet és más uniós jogi aktusok alapján alkalmazandó intézkedéseken.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/1031 rendelete (2022. június 23.) a harmadik országbeli gazdasági szereplőknek, áruknak és szolgáltatásoknak az Unió közbeszerzési és koncessziós piacaihoz való hozzáféréséről, valamint az uniós gazdasági szereplők, áruk és szolgáltatások harmadik országbeli közbeszerzési és koncessziós piacokhoz való hozzáféréséről szóló tárgyalásokat támogató eljárásokról (nemzetközi közbeszerzési eszköz – IPI) (HL L 173., 2022.6.30., 1. o.).

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI KÖZPONTI BANK

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 248/87 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 248/87

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE

(2022. április 27.)

a 2013/36/EU irányelvnek a felügyeleti hatáskörök, a szankciók, a harmadik országbeli fióktelepek, valamint a környezeti, társadalmi és irányítási kockázatok tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv iránti javaslatról

(CON/2022/16)

(2022/C 248/03)

Bevezetés és jogalap

2022. január 17-én, illetve 21-én az Európai Központi Bank (EKB) az Európai Parlamenttől, illetve az Európai Unió Tanácsától azt a felkérést kapta, hogy alkosson véleményt a 2013/36/EU irányelvnek a felügyeleti hatáskörök, a szankciók, a harmadik országbeli fióktelepek, valamint a környezeti, társadalmi és irányítási kockázatok tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv iránti javaslatról (1) (a továbbiakban: a CRD javasolt módosításai).

A CRD javasolt módosításai szorosan kapcsolódnak egy másik javaslathoz, amellyel kapcsolatban az EKB-hoz konzultációs felkérés érkezett, nevezetesen az 575/2013/EU rendeletnek a hitelkockázatra, a hitelértékelési korrekciós kockázatra, a működési kockázatra, a piaci kockázatra és a tőkepadlóra vonatkozó követelmények tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet iránti javaslathoz (2) (a CRD javasolt módosításaival együtt: a Bizottság bankreform-csomagja).

Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén alapul, mivel a CRD javasolt módosításai olyan rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek érintik az EKB-nak a Szerződés 127. cikke (6) bekezdése szerinti, a hitelintézetek prudenciális felügyeletével kapcsolatos feladatait, valamint a Központi Bankok Európai Rendszerének a Szerződés 127. cikkének (5) bekezdésében említett azon feladatát, hogy támogassa a pénzügyi rendszer stabilitására vonatkozó politikák zavartalan megvalósítását. Az Európai Központi Bank eljárási szabályzata 17.5. cikkének első mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.

Általános észrevételek

Az EKB határozottan támogatja a Bizottság bankreform-csomagját, amely a globális szabályozási reformprogram fontos elemeit hajtja végre az uniós jogban. Ez meg fogja erősíteni az uniós egységes szabálykönyvet és jelentősen erősíteni fogja a szabályozási keretet azokon a területeken, ahol a felügyeleti hatóságok hiányosságokat azonosítottak, amelyek potenciálisan a kockázatok nem megfelelő nyomon követéséhez és fedezéséhez vezethetnek.

Először is, a környezeti, társadalmi és irányítási kockázatok kezelésének szigorúbb követelmények előírása és az e területre vonatkozó felügyeleti eszköztár bővítése révén történő javítása hozzá fog járulni annak biztosításához, hogy az intézmények proaktív módon továbbfejlesztett kockázatkezelési kereteket dolgozzanak ki, ezáltal csökkentve annak valószínűségét, hogy az egyes intézményeknél és a pénzügyi rendszer egészében túlzott kockázatok halmozódnak fel.

Másodszor, a tőkepadló pontos végrehajtása csökkenteni fogja a kockázati súlyok indokolatlan változékonyságát (3), és üdvözlendő, hogy nem kerül majd sor a kockázatok kettős figyelembevételére más követelmények tekintetében, ugyanakkor el kell kerülni a működés során mutatkozó összetettséget.

Harmadszor, a bankok igazgatóinak és kiemelt funkciót betöltő alkalmazottainak értékelésére (a szakmai alkalmasság és az üzleti megbízhatóság értékelésére) vonatkozó harmonizált rendelkezések elő fogják segíteni a felügyelet hatékonyságát és javítani fogják a hatékony és eredményes irányítást.

Negyedszer, a heterogén nemzeti megközelítéseket a harmadik országbeli bankcsoportok tagállamokban működő fióktelepeire vonatkozó közös szabályok fogják felváltani, amelyek erősíteni fogják az egységes piacot.

Ötödször, a befolyásoló részesedések megszerzésével, az eszközök vagy kötelezettségek átruházásával, az egyesülésekkel vagy szétválásokkal, valamint a szankciórendszerrel kapcsolatos nemzeti hatáskörök további harmonizálása biztosítani fogja a keret következetességét és szilárdságát.

Hatodszor, az EKB kéri általában véve a felügyeleti függetlenséggel és különösen az összeférhetetlenséggel kapcsolatos kérdésekben a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) (a továbbiakban: CRD) 1024/2013/EU tanácsi rendelet (5) közötti összhang biztosítását. Az esetleges összeférhetetlenségek korlátozása során fontos a szigorú, de arányos és rugalmas megközelítés, amely lehetővé teszi minden egyedi helyzet megfelelő figyelembevételét.

Végezetül, annak lehetővé tétele, hogy a felügyeleti hatóságok visszavonhassák azon hitelintézetek engedélyét, amelyeket fizetésképtelennek vagy valószínűleg fizetésképtelenné válónak nyilvánítottak, de amelyek esetében nincs helye szanálásnak, mivel a közérdek kritériuma nem áll fenn, elő fogja segíteni e bankok piacról való rendezett kivonulását (6).

Ez a vélemény az EKB számára különös jelentőséggel bíró kérdésekkel foglalkozik, az alábbiakban felsorolt szakaszokra osztva.

1.   Környezeti, társadalmi és irányítási kockázatok

1.1.   A javasolt módosítások támogatása

Az EKB határozottan üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy erősítsék a hitelintézetek környezeti, társadalmi és irányítási kockázataira vonatkozó követelményeket és az illetékes hatóságok vonatkozó megbízatását. Az EKB osztja azt a nézetet, hogy a környezeti, társadalmi és irányítási kockázatok messzemenő következményekkel járhatnak mind az egyes intézmények, mind a pénzügyi rendszer egészének stabilitására nézve. A Bizottság – helyesen – ambiciózus célokat határozott meg az EU-nak a környezeti, társadalmi és irányítási kockázatok hatásaihoz való alkalmazkodására és a fenntartható gazdaságra való átállására vonatkozóan, amelyek a termelési rendszerét érintő, korlátozott időszak alatt történő konkrét változtatásokkal járnak. A stratégia kiemeli, hogy „az európai zöld megállapodás sikere attól is függ, hogy ahhoz az összes gazdasági szereplő hozzájárul-e, továbbá mennyire motiváltak a céljaink elérésében. E célból a pénzügyi intézményeknek át kell ültetniük az uniós fenntarthatósági célokat hosszú távú finanszírozási stratégiáikba és döntéshozatali folyamataikba” (7). Az átállás és a kapcsolódó kockázatok a gazdaság szinte valamennyi ágazatát érintik, és széles körű hatásokkal járnak a régiókra nézve; emellett a dekarbonizációs politikáktól, a fogyasztói és befektetői preferenciák eltolódásától, valamint a technológiai változásoktól is függnek. Ezek a széles körű hatások egyedi stratégiákat és fokozott kockázatkezelési képességet tesznek indokolttá annak érdekében, hogy rövid, közép- és hosszú távon biztosítsák a hitelintézetek üzleti modelljeinek rezilienciáját, és elkerüljék túlzott átállási kockázatok kialakulását a portfólióikban. Ezért alapvető fontosságú, hogy a hitelintézetek figyelemmel kísérjék az abból eredő kockázatot, hogy portfólióik nem igazodnak az EU átállási célkitűzéseihez, és ezáltal ambiciózus és konkrét határidőket határozzanak meg stratégiai tervezésük céljából, a köztes mérföldköveket is beleértve.

Az EKB támogatja azt a javaslatot, hogy a környezeti, társadalmi és irányítási kockázatokat explicitebb módon vegyék figyelembe a felügyeleti követelményekben, ami segíteni fogja azon fenyegetéseket minimalizálását, amelyeket ezek a kockázatok az egyes intézményekre és a pénzügyi stabilitásra nézve jelentenek. Az EKB egy közelmúltbeli felügyeleti értékelése rámutatott arra, hogy e kockázatok tekintetében jobb banki belső kockázatkezelésre és fokozottabb mértékű felügyeleti ellenőrzésre van szükség. Ez az átfogó értékelés feltárta, hogy egyetlen intézmény sem áll közel ahhoz, hogy gyakorlatait teljes mértékben összhangba hozza az éghajlattal kapcsolatos és környezeti kockázatokra vonatkozó felügyeleti elvárásokkal, és hogy maguk az intézmények is úgy ítélik meg, hogy jelentett gyakorlataik 90 %-a csak részben vagy egyáltalán nem igazodik az EKB felügyeleti elvárásaihoz (8).

Az EKB elismeri, hogy az éghajlattal kapcsolatos és a környezeti kockázatok elsőbbséget élveznek a társadalmi és irányítási tényezőkkel szemben, többek között a módszertanok közötti különbségek fényében. Az éghajlattal kapcsolatos és a környezeti kockázatok közé tartoznak különösen a fenntarthatóbb gazdaságra való szükséges átállásból és a növekvő fizikai fenyegetésekhez való alkalmazkodásból eredő fenyegetések. Az átállási és a fizikai kockázatok az egyéb prudenciális kockázatokhoz képest különlegesek, és mivel idővel felhalmozódnak, körültekintő tervezésre és egyértelmű mérséklési stratégiákra van szükség, miközben a hosszú távú hatások enyhítése érdekében határozott és azonnali rövid távú intézkedésekre lehet szükség.

Az EKB támogatja azt a javasolt követelményt, amely szerint a hitelintézeteknek konkrét terveket kell kidolgozniuk a rövid, közép- és hosszú távú környezeti, társadalmi és irányítási kockázatok felügyeletére és kezelésére. Ez biztosítani fogja, hogy a hitelintézetek hosszabb távon mérjék a környezeti, társadalmi és irányítási kockázatokat, és alaposan értékeljék azokat a strukturális változásokat, amelyek az uniós jogi keret által meghatározott átállási pályáknak megfelelően valószínűleg bekövetkeznek azokban az ágazatokban, amelyeknek ki vannak téve (9). Az ilyen tervek kidolgozására vonatkozó követelmény növelni fogja azon kockázatok átláthatóságát, amelyeknek a pénzügyi rendszer ki van téve. Emellett azt is biztosítani fogja, hogy a hitelintézetek proaktívan – az EU átállási célkitűzéseivel összefüggésben is – felülvizsgálják, hogy stratégiáik megfelelően figyelembe veszik-e a környezeti, társadalmi és irányítási szempontokat, ezáltal csökkentve a jó hírnévvel kapcsolatos kockázatokat vagy a gyorsan változó piaci hangulatból eredő kockázatokat is.

Az EKB készen áll arra, hogy együttműködjön az uniós ügynökségekkel annak érdekében, hogy nyomon kövesse a hitelintézetek által konkrét terveik kidolgozása terén elért haladást (a 76. cikk új (2) bekezdése), és hangsúlyozza, hogy e téren időben kell cselekedni. Az EKB megítélése szerint prioritásként kell kezelni az intézmények rezilienciáját és a környezeti, társadalmi és irányítási kockázatok hosszú távú negatív hatásaihoz való alkalmazkodását. Az Európai Bankhatóság (EBH) által kibocsátandó, az intézmények terveinek tartalmára vonatkozó javasolt iránymutatások (az új 87a. cikk (5) bekezdésének b) pontja) különösen fontosak lesznek e tekintetben, ezért az EKB úgy véli, hogy ezeket az iránymutatásokat 12 hónapon belül közzé kell tenni. Ezzel szemben a 24 hónapos határidő megfelelőbbnek tűnik a minimumszabályokra és a referenciamódszerekre vonatkozó iránymutatások tekintetében (az új 87a. cikk (5) bekezdésének a) pontja).

A megfelelő belső kockázatkezelés, beleértve a konkrét tervezést is, szintén elő fogja segíteni a környezeti, társadalmi és irányítási kockázatok illetékes és makroprudenciális hatóságok általi értékelését. Azon követelmény további pontosításával összefüggésben, amely szerint a hitelintézeteknek minden jelentős kockázatot kezelniük kell a környezeti, társadalmi és irányítási tényezők hosszú távú negatív hatásaival szembeni rezilienciájuk tesztelése útján, az EKB üdvözli a kapcsolódó felügyeleti hatáskörök oly módon történő megerősítését, amely összhangban áll a környezeti, társadalmi és irányítási kockázatok bekövetkezésének időhorizontjával. Ez lehetővé fogja tenni az EKB számára, hogy hatékonyabban kezelje a környezeti, társadalmi és irányítási kockázatokat, kezdve az éghajlattal kapcsolatos és a környezeti kockázatokkal, amelyek közép- és hosszú távon (azaz 5–10 évig) is érintik a hitelintézet prudenciális helyzetét (például tőke és likviditás). Ezek a követelmények továbbá segíteni fogják a makroprudenciális hatóságokat abban, hogy enyhítsék a környezeti, társadalmi és irányítási kockázatok rendszerszintű következményeit, különösen azok rendszerszintű vonatkozásainak elemzése révén, például a gazdaság egészére kiterjedő éghajlati stressztesztelés révén. Mindez várhatóan megfelelőbb eszközöket biztosít az EKB számára ahhoz, hogy a többi érintett hatósággal együtt segítsen elkerülni a meg nem térülő eszközök hitelintézetek mérlegében történő felhalmozódását, és biztosítsa a mikroprudenciális és makroprudenciális megközelítések egymást kiegészítő jellegét.

A makroprudenciális eszköztárat illetően az EKB üdvözli a CRD javasolt módosításainak egyik preambulumbekezdésében foglalt azon pontosítást is, amely szerint a rendszerkockázati tőkepuffer kerete már alkalmazható különféle rendszerszintű kockázatok kezelésére, ideértve az éghajlatváltozással kapcsolatos kockázatokat is. Amennyiben az éghajlatváltozással kapcsolatos kockázatok súlyos negatív következményekkel járhatnak a tagállamok pénzügyi rendszerére és reálgazdaságára nézve, úgy e kockázatok csökkentése érdekében rendszerkockázati tőkepufferrátát lehet bevezetni.

1.2.   A környezeti, társadalmi és irányítási kockázatok hosszú távú negatív hatásaival szembeni reziliencia

A környezeti, társadalmi és irányítási kockázatok – különösen az éghajlatváltozás és a környezetkárosodás – hosszú távú negatív hatásaival szembeni reziliencia értékelésére szolgáló forgatókönyveket és módszereket illetően az EKB hangsúlyozni kívánja, hogy azokat a kihívásokat, amelyeket ezek a pénzügyi szektor számára jelentenek, csak a tudományos elemzésnek a politikai döntéshozatalba való beépítése révén lehet értékelni és kezelni. E tekintetben a tudományos kutatás, valamint a pénzügyi szektorbeli szervezetek és a környezetvédelmi ügynökségek hozzájárulása fontos szerepet fog játszani. Az EKB üdvözli a Bizottság arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy meg fogja erősíteni az együttműködést az összes érintett hatóság, köztük a felügyeleti hatóságok között, és hogy ezen együttműködés arra irányul, hogy „segítse a pénzügyi szektorra vonatkozó köztes célok meghatározását” (10). Ugyanakkor hasznos lenne a CRD javasolt módosításainak preambulumbekezdéseiben emlékeztetni a fenntartható gazdaságra való átállás finanszírozási stratégiája (COM(2021) 390 final) 5. intézkedésének c) pontjában tett kötelezettségvállalásra. Közelebbről, fontos hangsúlyozni, hogy a Bizottság vállalta, hogy megerősíti az együttműködést az EKB-val, az Európai Rendszerkockázati Testülettel, az európai felügyeleti hatóságokkal és az Európai Környezetvédelmi Ügynökséggel, és hogy ezen együttműködés arra irányul, hogy segítse a pénzügyi szektorra vonatkozó köztes célok meghatározását, annak jobb megértését, hogy elegendő-e a folyamatban lévő és várható előrehaladás, és ezáltal megkönnyítse, hogy szükség esetén valamennyi érintett hatóság együttműködésen alapuló szakpolitikai intézkedéseket hozzon. Az EKB üdvözölné, ha erre a kötelezettségvállalásra a CRD új 87a. cikke (5) bekezdésének c) pontjában meghatározott megbízatással összefüggésben is hivatkoznának.

2.   Tőkepadló

Az EKB üdvözli a tőkepadló bevezetését, amely a Bázel III reformok fontos eleme (11). Az EKB megjegyzi, hogy a CRD javasolt módosításai tartalmaznak néhány olyan mechanizmust, amelyek a tőkepadló és i. a 2. pillér szerinti felügyeleti követelmények, valamint ii. a makroprudenciális pufferek meghatározása közötti kölcsönhatást szabályozzák.

Az EKB egyetért azzal az általános célkitűzéssel, hogy a mikroprudenciális és makroprudenciális kereteken belül el kell kerülni a kockázatok kétszeres figyelembevételét, valamint az annak biztosítására irányuló szándékkal, hogy a vonatkozó követelmények továbbra is megfelelőek maradjanak. Ami a 2. pillér szerinti követelményeket illeti, az EKB hangsúlyozni kívánja, hogy már létezik a kockázatok kétszeres figyelembevételének elkerülésére vonatkozó általános követelmény, és ezért készen áll annak biztosítására, hogy hatáskörén belül ne kerüljön sor ilyen kétszeres figyelembevételre. Ami a jelenleg használt makroprudenciális puffereket illeti, ezek olyan makroprudenciális kockázatokra vonatkoznak, amelyek eltérnek a tőkepadló azon céljától, hogy csökkentse a belső modellek intézmény általi alkalmazásából eredő, a kockázati súlyok túlzott változékonysága vagy összehasonlíthatóságának hiánya jelentette kockázatokat.

A javaslat továbbá megköveteli, hogy a 2. pillér szerinti követelmények névértéke ne emelkedjen azonnal amiatt, hogy egy intézményre alkalmazandóvá válik a tőkepadló. Az EKB egyetért e rendelkezések azon mögöttes céljával és szellemével, hogy semlegesítsék a 2. pillér szerinti követelményekre gyakorolt, a tőkepadló bevezetéséből eredő indokolatlan számtani hatásokat, és készen áll arra, hogy megtegye az e hatás semlegesítéséhez szükséges lépéseket.

Fontos, hogy a javasolt mechanizmusok tiszteletben tartsák a meglévő felügyeleti és makroprudenciális gyakorlatokat, és elkerüljék az illetékes és makroprudenciális hatóságokat érintő, a működés során mutatkozó összetettséget és adminisztratív terheket. Közelebbről, a 2. pillér szerinti követelmények tekintetében, amint az már említésre került, az EKB úgy ítéli meg, hogy az illetékes hatóságok a jelenlegi szabályozási keretben már megbízást kaptak arra, hogy elkerüljék a kockázatok kétszeres figyelembevételét és a prudenciális követelmények indokolatlan változásait, valamint, hogy az EBH által a CRD 107. cikkének (3) bekezdése alapján kiadott iránymutatások szilárd jogalapot biztosítanak az ennek elérésére szolgáló közös módszertan kialakításához. Bár az EKB ezért nem látja szükségesnek, hogy 1. szintű jogszabályokban tartósan rögzítsék azt, hogy a 2. pillér szerinti követelmények meghatározásakor hogyan kell figyelembe venni a tőkepadlót, tudomásul veszi az erre a kérdésre vonatkozó konkrét jogalkotási javaslatot, és hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy a javasolt rendelkezés – beleértve az ideiglenes befagyasztást is – ne ütközzön tartósan sem a 2. pillér jelenlegi megközelítésével, sem annak gyakoriságával. Az EKB véleménye szerint az azonnali semlegesítésnek akkor kell megtörténnie, amikor a bankra alkalmazandóvá válik a tőkepadló. A következő években az esetlegesen szükséges kiigazításokra a rendszeres felügyeleti felülvizsgálati és értékelési folyamat keretében kerülne sor.

Az uniós jogalkotók esetleg konkrét megbízást kívánhatnak adni az EBH-nak arra vonatkozóan, hogy az 575/2013/EU rendelet módosításáról szóló rendelet iránti bizottsági javaslatban (a 465. cikk (1) bekezdése) meghatározottak szerinti, 2. pillér szerinti követelmények megállapításakor az illetékes hatóságoknak hogyan kell kezelniük a tőkepadló hatását. Amennyiben az uniós jogalkotók erre történő jogalkotási hivatkozást kívánnak beilleszteni, az EKB a technikai munkadokumentumban javaslatokat tett arra vonatkozóan is, hogy a jogalkotási tervezetet hogyan lehetne úgy módosítani, hogy az megfeleljen mind a 2. pillér jelenlegi megközelítésének, mind annak gyakoriságának, miközben az 1. szintű szövegben kifejezetten szabályozza a tőkepadló és a 2. pillér szerinti követelmények közötti kölcsönhatást.

A rendszerkockázati tőkepuffert illetően az EKB-nak komoly aggályai vannak a kalibrálásának kötelező felülvizsgálatára vonatkozó, javasolt követelménnyel kapcsolatban, amely a pufferre vonatkozó dinamikus felső korlátot és a felülvizsgálat befejezéséig és az eredmény közzétételéig a puffer tőkepadló előtti szinten történő befagyasztását foglalja magában.

Ezeknek az aggályoknak három oka van.

Először is, a javasolt kötelező felülvizsgálat növeli a keret összetettségét és az adminisztratív terhet, mivel azt vonja maga után, hogy a hatóságoknak külön-külön felül kellene vizsgálniuk a rendszerkockázati tőkepuffer kalibrálását minden olyan hitelintézet esetében, amelyre a tőkepadló alkalmazandóvá válik. Másodszor, a rendszerkockázati tőkepuffer ideiglenes maximalizálása és intézményspecifikus felülvizsgálata ellentétes a puffer makroprudenciális jellegével és annak (al)szektor szintű alkalmazásával. Ez indokolatlan egyedi elbánást eredményezne az olyan hitelintézettel szemben, amelyet érint egy rendszerkockázati tőkepuffer, és amelyre alkalmazandóvá válik a tőkepadló. Harmadszor, a CRD már tartalmaz megfelelő rendelkezéseket a tőkepufferek rendszeres felülvizsgálatára vonatkozóan, amelyek elegendőek a végrehajtott rátákat érintő szükséges változtatások biztosításához.

Az EKB-nak hasonló aggályai vannak az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepuffer kalibrálásának a tőkepadló alkalmazandóvá válásakor történő felülvizsgálatára vonatkozó javasolt követelménnyel kapcsolatban. A rendszerkockázati tőkepuffer felülvizsgálatához hasonlóan az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepuffer felülvizsgálatára vonatkozó kötelezettség növeli a keret összetettségét és az adminisztratív terhet. Ezenkívül a CRD már rendelkezik az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepuffer rendszeres felülvizsgálatáról.

A rendszerkockázati tőkepuffernek a tőkepadló valamely hitelintézetre alkalmazandóvá válásakor történő felülvizsgálatára vonatkozó javasolt mechanizmus helyett az EKB arra vonatkozó kifejezett pontosítás beillesztését javasolja, hogy a rendszerkockázati tőkepuffer nem használható a tőkepadló által lefedett kockázat kezelésére, függetlenül attól, hogy a tőkepadló alkalmazandóvá válik-e egy adott intézményre vagy sem. Ezt a pontosítást lehetőleg preambulumbekezdésként kell beilleszteni, de a CRD egyik cikkébe is beilleszthető. Ez várhatóan orvosolná az azzal kapcsolatos esetleges aggályokkal, hogy egyes kockázatok a tőkepadló és a rendszerkockázati tőkepuffer keretében kétszeresen kerülhetnek figyelembevételre. Ugyanezt az érvelést és pontosítást lehetne végrehajtani az egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre vonatkozó tőkepuffer tekintetében is.

3.   Szakmai alkalmasság és üzleti megbízhatóság

3.1.   A javasolt módosítások támogatása

Az EKB határozottan üdvözli a Bizottságnak a szakmai alkalmasságra és üzleti megbízhatóságra vonatkozó keret felülvizsgálatára irányuló javaslatát. A hitelintézetek igazgatósága tagjai szakmai alkalmasságának és üzleti megbízhatóságának felügyelete kulcsfontosságú felügyeleti eszköz, amely elengedhetetlen a hitelintézetek irányításának javításához. A hitelintézetek jó irányítása növeli a kedvezőtlen piaci fejleményekkel szembeni rezilienciájukat, és a pénzügyi stabilitás kulcsfontosságú előfeltétele. Felügyeleti tevékenységei keretében az EKB továbbra is úgy látja, hogy az irányítási keretek minősége terén jelentős hiányosságokat kell megszüntetni és fokozni kell az elvárásokat e keretek minősége tekintetében (12), ezért határozottan üdvözli a felügyeleti eszköztár Bizottság által javasolt megerősítését. A CRD-t végrehajtó nemzeti jogszabályok eltérései miatt a szakmai alkalmasságra és üzleti megbízhatóságra vonatkozó jelenlegi keret a felügyeleti jog egyik legkevésbé harmonizált területe. Ezek a különbségek akadályozzák az EKB szakmai alkalmasságra és üzleti megbízhatóságra vonatkozó felügyeletének hatékonyságát, és gátolták az EU-n belüli egyenlő versenyfeltételeket. A Bizottság javaslatai jelentős előrelépést jelentenek, mivel biztosítanák az igazgatósági tagok és a kiemelt funkciót betöltő személyek következetesebb, hatékonyabb és eredményesebb felügyeletét, a prudenciális felügyelet szempontjából fontosabb kérdésekre összpontosítva. Ez a helyzet különösen az olyan kérdések tekintetében, mint i. az egyértelmű határidők és eljárások megállapítása valamennyi tagállam számára; ii. az új tények felmerülésének szükségessége a hivatali idő megújításának értékeléséhez; iii. a kötelező előzetes értékelések a legnagyobb hatást gyakorló intézmények esetében; iv. a kiemelt funkciót betöltő személyek értékelése; v. a vezérigazgatóra, illetve elnökre vonatkozó mentesség eltávolítása a CRD 88. cikkéből; és vi. a hitelintézet felelőssége az igazgatósága tagjai alkalmasságának biztosításáért.

Az EKB úgy véli, hogy az új keretbe megfelelő szintű arányosságot kell beépíteni, és e keret számára előnyös lenne a szakmai alkalmassági és üzleti megbízhatósági értékelések tekintetében az illetékes hatóságok által alkalmazott még arányosabb megközelítés is. Míg a javasolt keret általánosságban már kellően arányos megközelítést követ a szakmai alkalmassági és üzleti megbízhatósági értékelések tekintetében (többek között azáltal, hogy az előzetes értékeléseket a nagy méretű intézményekre korlátozza), az EKB nyitott arra, hogy tovább vizsgálja és megvitassa az új keret megfelelő szintű arányosságának biztosítására szolgáló lehetőségeket. Az arányosság különösen lehetővé teszi az illetékes hatóságok számára, hogy erőforrásaikat a legfontosabb értékelésekre összpontosítsák.

Végül az EKB megjegyzi, hogy a CRD javasolt módosításaiban előirányzott előzetes szakmai alkalmassági és üzleti megbízhatósági értékelések nem érintik egyes szervek azon jogszabályban biztosított jogát, hogy a nemzeti jog alapján képviselőket jelöljenek ki a felügyelt szervezetek igazgatóságába.

A javasolt változtatások általános kifejezett támogatása mellett az EKB az alábbiakban és a technikai munkadokumentumban is több észrevételt fogalmaz meg egyes konkrét aspektusokkal kapcsolatban.

3.2.   Annak tisztázása, hogy a szakmai alkalmasságra és üzleti megbízhatóságra vonatkozó javasolt előzetes értékelések csak eljárási jellegűek: a CRD javasolt módosításainak (38) preambulumbekezdése

A (38) preambulumbekezdés kiemeli annak fontosságát, hogy a nagy méretű intézmények vezető testületei tagjainak alkalmasságát e tagok hivatalba lépése előtt értékeljék. Jóllehet az EKB határozottan támogatja a tervezett arányos előzetes értékelést, tovább lehetne pontosítani, hogy a szakmai alkalmasság és üzleti megbízhatóság előzetes értékelésére vonatkozóan javasolt rendelkezések többnyire eljárási jellegűek, és nem érintik bizonyos szervek vagy jogalanyok ahhoz való, nemzeti jogszabályban biztosított jogait, hogy az alkalmazandó nemzeti jog alapján képviselőket nevezzenek ki a felügyelt szervezetek vezető testületeibe. Az EKB ezért javasolja, hogy a (38) preambulumbekezdésbe iktassanak be egy további pontosítást, amelynek célja a tagállamok számára annak megerősítése, hogy a CRD javasolt módosításai nem érintik az alkalmazandó nemzeti jogon alapuló, jogszabályban előírt jogokat. Mindazonáltal megfelelő biztosítékokat kell bevezetni e képviselők alkalmasságának biztosítására, mint például a vezető testület egésze alkalmasságának (kollektív alkalmasság) hatékony felügyelete, valamint az esetleges összeférhetetlenség kezelését és szükség esetén az időráfordítással és a tapasztalattal kapcsolatos kérdések kezelését célzó nyomonkövetési intézkedések.

3.3.   A kézhezvétel visszaigazolására vonatkozó kétnapos határidő bevezetése: a CRD új 91b. cikkének (3) bekezdése és új 91d. cikkének (3) bekezdése

A kézhezvétel írásban történő visszaigazolására vonatkozó, mindössze kétnapos javasolt határidő a gyakorlatban rendkívül nagy kihívást jelentene valamennyi érintett illetékes hatóság számára, mivel nagyon nagy számban érkeznek be a szakmai alkalmasságra és üzleti megbízhatóságra irányuló kérelmek, és átfogó dokumentációt kell ellenőrizni. Konkrétan abban a számos esetben, amikor a kérelem több kinevezett személyt érint, előfordulhat, hogy ez a határidő nem tartható a felügyeleti hatóságok számára. Összességében ez a rendelkezés veszélyeztetheti a szakmai alkalmassági és üzleti megbízhatósági eljárásokra vonatkozó megjelölt határidő betartását.

Az EKB ezért sürgeti a kétnapos határidő törlését.

3.4.   Megbízás az információk benyújtására szolgáló egységes formanyomtatványokra, táblákra és eljárásokra vonatkozó végrehajtás-technikai standardok kidolgozására: a CRD új 91b. cikkének (10) bekezdése és új 91d. cikkének (8) bekezdése

Az EKB felelős az egységes felügyeleti mechanizmus (SSM) hatékony és következetes működéséért. E tekintetben előrelépés történt az SSM-en belül a formanyomtatványoknak és az informatikai megoldásoknak a szakmai alkalmassági és üzleti megbízhatósági kérelmek feldolgozása céljából történő következetes használata terén. Az EKB ezért hangsúlyozza, hogy a végrehajtás-technikai standardoknak összhangban kell állniuk ezzel a harmonizációs törekvéssel, és adott esetben támaszkodhatnak a már kifejlesztett infrastruktúrára.

A fentiek fényében az EKB azt javasolja, hogy a vonatkozó rendelkezésekbe vagy preambulumbekezdésekbe illesszenek be egy olyan hivatkozást, amely arra ösztönzi az EBH-t, hogy a végrehajtás-technikai standardok kidolgozása során építsen a fennálló bevált gyakorlatokra és eszközökre.

3.5.   Eljárási következmények abban az esetben, ha a felügyelt szervezetek nem tartják be a kötelezettségeket és a határidőket: a CRD új 91b. cikkének (7) bekezdése és új 91d. cikkének (6) bekezdése

A felügyeleti hatóságoknak azokban az esetekben rendelkezésére álló felügyeleti hatáskörök, amikor a szervezetek a megadott határidőn belül nem válaszolnak a további információk kérésére, nem foglalják magukban az illetékes hatóságok azon hatáskörét, hogy a kérelmet hiányosnak nyilvánítsák, ami következésképpen új kérelem benyújtását tenné szükségessé. Az EKB ezért kéri egy további jogalap bevezetését, amely lehetővé tenné az illetékes hatóságok számára, hogy egy kérelmet hiányosnak tekintsenek, aminek következtében azt újra be kellene nyújtani. Ez biztosítaná, hogy a további dokumentumok vagy információk benyújtására vonatkozó határidők megsértése eljárási következménnyel járjon, nem érintve a szervezet arra való lehetőségét, hogy új kérelmet nyújtson be, és ezáltal új eljárást kezdeményezzen.

A fentiek fényében az EKB azt javasolja, hogy a CRD új 91b. cikkének (4) bekezdése és 91d. cikkének (4) bekezdése ilyen további eljárási következménnyel egészüljön ki.

3.6.   Az értékelési időszak meghosszabbításának lehetősége, amennyiben más felektől kérnek információt

A CRD új 91b. cikkének (4) bekezdése és új 91d. cikkének (4) bekezdése lehetővé teszi az értékelési időszak meghosszabbítását abban az esetben, ha az illetékes hatóságok további dokumentumokat vagy információkat kérnek a szervezetektől, azonban abban az esetben nem, ha más felek, például igazságügyi hatóságok és/vagy más felügyeleti hatóságok kérnek dokumentumokat vagy információkat. Ez utóbbi igen gyakran előfordul, és gyakran több időt vesz igénybe.

Az EKB ezért azt javasolja, hogy ezeket a rendelkezéseket úgy módosítsák, hogy azok kiterjedjenek azokra a helyzetekre is, amelyekben más szervezetektől/hatóságoktól kérnek dokumentumokat vagy információkat.

3.7.   A szervezetek arra való lehetősége, hogy az igazgatósági tagok alkalmasságának (belső) értékelését a pozíció e tagok általi betöltését követően folytassák le: a CRD új 91a. cikkének (2) bekezdése

A CRD új 91a. cikke (2) bekezdésének második albekezdése sürgős esetekben lehetővé teszi a vezető testület tagjainak bármilyen alkalmassági értékelés nélkül történő kinevezését. Az EKB aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy ez a lehetőség alkalmatlan jelöltek kinevezéséhez vezethet, többek között az ebben az összefüggésben használt „feltétlenül szükség van” és „azonnali” kifejezések értelmezése mögött meghúzódó kétértelműség miatt.

Az EKB ezért azt javasolja, hogy a szervezetektől követeljék meg, hogy még a legkivételesebb esetekben is végezzenek alkalmassági értékelést, mielőtt a vezető testület tagjai hivatalba lépnek. Mindazonáltal ilyen forgatókönyv esetén indokolt lehet egy könnyített értékelés, az EBH által kidolgozott iránymutatásokban meghatározandó feltételek mellett. Ezek az iránymutatások útmutatással szolgálnának a sürgősnek tekinthető esetekre vonatkozóan is, vagyis hogy mikor van feltétlenül szükség az igazgatósági tagok azonnali leváltására.

4.   A harmadik országbeli fióktelepekre vonatkozó követelmények

A harmadik országbeli fióktelepekre vonatkozó keret harmonizálása fontos ahhoz, hogy átfogó képet lehessen alkotni a harmadik országbeli csoportok EU-n belüli tevékenységeiről, össze lehessen hangolni a gyakorlatokat az EU-n belül, és egyenlő versenyfeltételeket lehessen biztosítani az EU-n belüli harmadik országbeli csoportok és az európai hitelintézetek számára a szabályozási arbitrázs lehetőségeinek elkerülése révén, ugyanakkor nem akadályozva, hogy a harmadik országbeli csoportok fióktelepek létrehozása révén hozzáférjenek az EU pénzügyi piacához. Az EKB alapvető fontosságúnak tartja, hogy az érintett illetékes hatóságok hatékony felügyeleti eszközökkel rendelkezzenek. A harmadik országbeli fióktelepekre vonatkozó keret harmonizálása lehetőséget kínál arra is, hogy az uniós követelményeket összehangoljuk más nagyobb joghatóságok összehasonlítható előírásaival, és fenntartsuk az egységes piac globális nyitottságát.

Erre tekintettel az EKB üdvözli a fióktelepek engedélyezésére és engedélyének visszavonására, valamint a belső irányításra és a kockázatkezelésre vonatkozó harmonizált minimumszabályokat, valamint a fokozott harmonizált adatszolgáltatási követelményeket. Az EKB üdvözli továbbá az illetékes hatóságok arra vonatkozó hatáskörét, hogy rendszerszintű jelentőség esetén a harmadik országbeli fióktelepek számára leányvállalat létrehozását írják elő, amelyre nem adott körülmények között automatikusan, hanem bizonyos küszöbértékek elérése esetén nyitott kimenetelű felügyeleti értékelési mechanizmus alapján kell, hogy sor kerüljön. Emellett az új keret lehetővé fogja tenni az átfogó felügyeletet a felügyeleti hatóságok közötti fokozott együttműködés révén, például azáltal, hogy a felügyeleti kollégiumok tevékenységét kiterjesztik az 1. osztályba tartozó harmadik országbeli fióktelepekre. E tekintetben az EKB értékeli a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit is, hogy biztosítsa a csoporthoz tartozó más szervezetek (például leányvállalatok) felügyeleti hatóságainak megfelelő bevonását a harmadik országbeli csoportok EU-n belüli működési struktúráját érintő döntésekbe.

Az EKB továbbá támogatja annak pontosítását, hogy a harmadik országbeli fióktelepek csak azokat a tevékenységeket folytathatják, amelyekre vonatkozóan engedéllyel rendelkeznek, és kizárólag az ezen engedélyt kiadó tagállam területén, valamint, hogy kifejezetten tilos az ilyen tevékenységeknek az Unió területein határokon átnyúló alapon történő végzése.

Amellett, hogy határozottan támogatja a javaslatot, az EKB módosításokat javasol a következő területeken.

Annak biztosítása érdekében, hogy meg lehessen ragadni a fióktelep tevékenységeinek tényleges méretét, ami segíti annak elkerülését, hogy a harmadik országbeli csoportok bizonyos könyvelési gyakorlatokat alkalmazzanak annak érdekében, hogy a küszöbértékek alatt maradjanak, fontos, hogy ne csak a fióktelepnél könyvelt eszközöket vegyék figyelembe, hanem a fióktelep által keletkeztetett, de más, távoli helyre könyvelt eszközöket is, amennyiben ez a gyakorlat az új jogszabály alapján megvalósíthatónak tekintett. Míg a CRD javasolt módosításai között szerepel az EBH arra való felhatalmazása, hogy szabályozástechnikai standardokat dolgozzon ki a könyvelési szabályokra vonatkozóan, az EKB úgy véli, hogy hatékonyabb lenne magában a CRD-ben is arra vonatkozó közvetlen pontosítást szerepeltetni, hogy a küszöbértékek értékelése céljára (például a fióktelepek 1. osztályhoz tartozóként való besorolása és a rendszerszintű jelentőség értékelése céljára) hogyan kell kiszámítani a fióktelep eszközeit.

Az EKB továbbá azt javasolja, hogy a harmadik országbeli csoport Unióban működő leányvállalatai és harmadik országbeli fióktelepei által tartott, illetve könyvelt eszközökre és kötelezettségekre vonatkozó összesített információkat, amelyeket a harmadik országbeli fióktelepeknek be kell jelenteniük az illetékes hatóságuknak, az adott harmadik országbeli csoport leányvállalatainak felügyeletéért felelős illetékes hatóságoknak is a rendelkezésére kelljen bocsátani. Ez a javaslat lehetővé fogja tenni a harmadik országbeli csoportok európai lábnyomának átfogó áttekintését és elemzését. E célból az EKB azt is javasolja, hogy bővítsék ki a központi vállalkozás által nyújtott szolgáltatásokra vonatkozó ezen adatszolgáltatási kötelezettség hatályát annak érdekében, hogy az kiterjedjen a harmadik országbeli csoport által közvetlenül nyújtott határokon átnyúló befektetési szolgáltatásokra és a harmadik országbeli csoport által fordított ajánlattétel alapján nyújtott befektetési szolgáltatásokra is.

5.   Harmadik országbeli vállalkozások közvetlen banki szolgáltatásnyújtása az EU-ban

5.1.   A harmadik országbeli vállalkozások által nyújtott banki szolgáltatásokhoz fióktelep létesítésére vonatkozó követelmény: a CRD új 21c. cikke

Az EKB üdvözli a CRD új 21c. cikkében foglalt pontosítást, amely szerint – az EU pénzügyi stabilitását érintő kockázatokhoz vezető, nem szabályozott és nem felügyelt tevékenységek elkerülése érdekében – a harmadik országbeli vállalkozásoknak ahhoz, hogy az Unión belüli banki szolgáltatásokat nyújthassanak, vagy fióktelepet kell létesíteniük, vagy leányvállalatot kell létrehozniuk az Unió bármely területén.

Az EKB véleménye szerint azonban a CRD új 21c. cikkében foglalt alapvető banki szolgáltatások köre nem egyértelmű. Az EKB ezért felkéri az uniós jogalkotó szerveket, hogy pontosítsák a CRD új 21c. cikkének szövegét, és különösen, hogy adják meg az e cikkben foglalt alapvető banki szolgáltatások egyértelmű felsorolását, figyelembe véve az egyes szolgáltatásokat, például a pénzforgalmi szolgáltatásokat és az elektronikus pénzt szabályozó egyéb uniós jogszabályokban már meglévő követelményeket, valamint az új cikknek a globális pénzügyi piacok likviditására gyakorolt hatását is.

6.   Felügyeleti hatáskörök

Az EKB üdvözli a CRD felügyeleti hatásköröket érintő javasolt módosításait, mivel ezek tovább harmonizálnak háromfajta hatáskört azáltal, hogy megkövetelik, hogy az illetékes hatóság értékelje i. a pénzügyi ágazatbeli és a nem pénzügyi ágazatbeli szervezetekben történő részesedésszerzéseket; ii. a jelentős vagyonátruházásokat; és iii. az egyesüléseket/szétválásokat. A nemzeti hatáskörök e három tekintetben fennálló jelenlegi eltérései, valamint az a tény, hogy az EKB jelenleg csak akkor gyakorolja ezeket a hatásköröket, ha azok a nemzeti jog alapján rendelkezésre állnak, egyenlőtlen versenyfeltételekhez vezet, és csökkenti az EKB SSM-en belüli felügyeleti intézkedéseinek hatékonyságát. Az alapvető prudenciális hatáskörökre vonatkozó közös szabályok egyszerre elősegítik majd a belső piacon belüli harmonizációt és növelik a felügyelet általános minőségét és hatékonyságát. Az ezen új felügyeleti hatáskörök és a CRD-ben már előírt hatáskörök közötti további összehangolásra van szükség. E célból az EKB a technikai munkadokumentumban szövegezési javaslatokat fogalmaz meg.

Az EKB üdvözli különösen azt a tényt, hogy a Bizottság javaslata elismeri a CRD III. címének 3., 4. és 5. fejezetében előírt hatáskörök összehangolásának szükségességét a hitelintézetben való befolyásoló részesedés megszerzése és az intézmény általi jelentős részesedésszerzés tekintetében. Ennek az összehangolásnak azonban nemcsak az illetékes hatóságok közötti információcseréről kell rendelkeznie, hanem az ugyanazon művelet tekintetben egyidejűleg zajló vonatkozó eljárások folyamatáról és időzítéséről is.

Ezen eljárási összehangolás mellett egyértelműen különbséget kell tenni a „befolyásoló részesedés” fogalma – amelynek a részesedésszerzés célhitelintézetre gyakorolt hatására kell összpontosítania – és a „jelentős részesedésszerzés” fogalma között, amelynek a részesedésszerzés által a részesedést szerezni kívánó személyre gyakorolt hatásra kell összpontosítania.

Ezenkívül a korábban kifejtett álláspontjával (13) összhangban az EKB további felügyeleti hatáskörök beiktatását szorgalmazza i. a hitelintézetek alapszabályának módosítása, ii. a kapcsolt felekkel folytatott ügyletek és iii. a jelentős kiszervezési megállapodások tekintetében. E hatáskörök harmonizálása továbbra is szükséges, és hozzájárulna egy valódi egységes szabálykönyv irányába történő további előrelépéshez és az SSM-en belüli szabályozási széttagoltság csökkentéséhez.

7.   Közigazgatási szankciók

A CRD javasolt módosításai az EKB e kérdéssel kapcsolatos álláspontját tükrözik (14). Üdvözlendő minden olyan erőfeszítés, amely a szankcionálási és végrehajtási hatáskörök uniós szintű további harmonizálására és megerősítésére irányul, mivel ezek elő fogják mozdítani a prudenciális követelmények hatékony érvényesítését az Unióban. Megjegyzendő különösen, hogy az illetékes hatóságok végrehajtási hatáskörei bővülnek azáltal, hogy a prudenciális követelményeknek való megfelelés helyreállítását célzó új végrehajtási intézkedésként bevezetik a kényszerítő bírság kiszabásának lehetőségét, valamint, hogy az ilyen intézkedés nem érinti a jogsértés bekövetkezésének szankcionálására vonatkozó későbbi lehetőséget. Ezért alapvető fontosságú, hogy az ezen új végrehajtási intézkedés, a közigazgatási szankciók és a CRD szerinti egyéb közigazgatási intézkedések közötti különbségtételt a tagállamok nemzeti jogba való átültetése is tükrözze. Ezenkívül az EKB üdvözli azt is, hogy bővül a közigazgatási szankciókkal sújtandó jogsértések listája, és pontosításra kerül a „teljes éves árbevétel” meghatározása.

8.   Felügyeleti összevetés

Az EKB üdvözli a CRD 78. cikkének javasolt módosításait, és különösen azt, hogy ezek a módosítások kiterjesztik a felügyeleti összevetés hatályát a hitelintézetek által a várható hitelkockázati veszteségek IFRS 9 alapján történő kiszámításához használt modellekre. Ez nagyon fontos azon modellek megbízhatóságának biztosítása érdekében, amelyeket többek között olyan hitelintézetek használnak, amelyek nem rendelkeznek jóváhagyott belső modellel a hitelkockázatra vonatkozó tőkekövetelményük meghatározására. A belső modellen alapuló megközelítésből származó információk kiegészítéseként, valamint a bázeli piaci kockázati keretrendszer teljes körű uniós végrehajtása felé tett további lépésként üdvözlendő továbbá a piaci kockázatra vonatkozó alternatív sztenderd módszer bevonása a felügyeleti összevetés hatálya alá.

Az EKB üdvözli továbbá azt a javaslatot, amely szerint az EBH-nak rugalmasságot biztosítanak ahhoz, hogy az összevetést kétévente végezhesse el. Az EKB azt ajánlja, hogy biztosítsanak még nagyobb rugalmasságot az EBH számára ezen összevetés gyakoriságának meghatározásához. Az EKB azt is javasolja, hogy az összevetéseket egyértelműbben határozzák meg.

Végül az EKB azt javasolja, hogy az intézmények ne legyenek kötelesek a számításaik eredményeit évente, vagyis azokban az években is benyújtani az illetékes hatóságokhoz, amikor az EBH nem végzi el az összevetést. Ehelyett az EKB azt javasolja, hogy hangolják össze a benyújtási és értékelési gyakoriságot, csökkentve ezzel az intézmények adatszolgáltatási terhét.

9.   Közzététel

Az EKB üdvözli a 3. pillér szerinti közzététel célját szolgáló, az EBH által kezelt új integrált platform célkitűzését, amelynek célja a bankok terheinek csökkentése és a 3. pillér szerinti információk valamennyi érdekelt fél általi felhasználásának megkönnyítése. A felügyeleti hatóságok számára előnyös lehet egy központosított közzétételi platform, mivel ez megkönnyítené számukra a 3. pillér szerinti információk minőségének biztosítását.

A javaslat eltérő megközelítést alkalmaz a kis méretű és nem összetett intézmények, illetve a nagyobb méretű hitelintézetek mennyiségi közzététele tekintetében. A kis méretű és nem összetett intézmények esetében az EBH a felügyeleti adatszolgáltatást fogja felhasználni a vonatkozó (mennyiségi) közzététel előre meghatározott megfeleltetés alapján történő összeállításához, míg a nagyobb méretű intézmények esetében az EBH a teljes közzétételi fájlokat „elektronikus formában” kapja meg, és a fájlokat a kézhezvételük napján közzé kell majd tennie. Ez az eltérő megközelítés nem tűnik indokoltnak. A mennyiségi közzététel tekintetében minden hitelintézetre ugyanazt a megközelítést lehetne alkalmazni, méretüktől és összetettségüktől függetlenül, azzal a céllal, hogy csökkentsük az összes hitelintézet adatszolgáltatási terhét. Emellett a 3. pillér szerinti információk központosított platformon történő közzétételére vonatkozóan az EBH számára megállapított ütemezés nem teszi lehetővé a felügyeleti adatszolgáltatás és a 3. pillér szerinti közzétételi információk összeegyeztetését, ami további munkateherhez vezethet a felügyeleti hatóságok számára, valamint az egyértelműség hiányához a befektetők és a 3. pillér szerinti információk egyéb felhasználói számára. Ezenkívül a minőségi közzétételek és egyes mennyiségi közzétételek nem nyerhetők ki a felügyeleti adatszolgáltatásból az előre meghatározott megfeleltetés alapján. Ez a kérdés a kis méretű és nem összetett intézményeket és más intézményeket egyaránt érint. Ezért egyértelművé kell tenni az ilyen közzétételeknek az EBH részére történő benyújtására vonatkozó eljárást. Az EKB a tervezett 3. pillér szerinti központi közzétételi platformmal kapcsolatos további megfontolásokat fogalmaz meg a CON/2022/11 véleménnyel összefüggésben.

Abban az esetben, ahol az EKB a CRD javasolt módosításainak módosítására tesz javaslatot, a technikai munkadokumentum tartalmazza a szövegezési javaslatokat és az azokhoz fűzött magyarázatot. A technikai munkadokumentum angol nyelven elérhető az EUR-Lexen.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2022. április 27-én.

az EKB elnöke

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2021) 663 final.

1

(2)  COM(2021) 664 final.

2

(3)  A tőkepadló általános végrehajtását illetően lásd az 575/2013/EU rendeletnek a hitelkockázatra, a hitelértékelési korrekciós kockázatra, a működési kockázatra, a piaci kockázatra és a tőkepadlóra vonatkozó követelmények tekintetében történő módosítására vonatkozó javaslatról szóló, 2022. március 24-i CON/2022/11 európai központi banki véleményt. Az EKB valamennyi véleménye elérhető az EUR-Lexen.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

4

(5)  A Tanács 1024/2013/EU rendelete (2013. október 15.) az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról (HL L 287., 2013.10.29., 63. o.).

5

(6)  Lásd különösen: ECB contribution to the European Commission’s targeted consultation on the review of the crisis management and deposit insurance framework (Az EKB hozzájárulása az Európai Bizottság által a válságkezelési és betétbiztosítási keretrendszer felülvizsgálata tárgyában meghirdetett célzott konzultációhoz), 9. o., elérhető az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu

6

(7)  Lásd: a Bizottság 2021. július 6-i közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A fenntartható gazdaságra való átállás finanszírozási stratégiája, COM(2021) 390 final, 14. o.

7

(8)  The State of climate and environmental risk management in the banking sector – Report on the supervisory review of banks’ approaches to management climate and environmental risk (Az éghajlattal kapcsolatos és a környezeti kockázatok kezelésének helyzete a bankszektorban – Jelentés az éghajlati és környezeti kockázatok kezelésére alkalmazott banki megközelítések felügyeleti felülvizsgálatáról), 2021. november, elérhető az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu

8

The State of climate and environmental risk management in the banking sector – Report on the supervisory review of banks’ approaches to management climate and environmental risk

(9)  Például az új személygépkocsikra és az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó szén-dioxid-kibocsátási előírások meghatározásáról, valamint a 443/2009/EK és az 510/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/631 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 111., 2019.4.25., 13. o.). Az ilyen előírások partnereiken keresztül rövid, közép- és hosszú távon közvetlenül érintik a hitelintézeteket.

9

(10)  Lásd: a Bizottság 2021. július 6-i közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A fenntartható gazdaságra való átállás finanszírozási stratégiája, COM(2021) 390 final, 17. o.

10

(11)  Lásd még a CON/2022/11 véleményt, amely részletesebb észrevételeket fogalmaz meg a tőkepadló végrehajtásával kapcsolatban, különös tekintettel annak alkalmazási szintjére és az átmeneti szabályokra.

11

(12)  A vezető testületek irányítói képességeinek hiányosságai a hitelintézeteknek az EKB 2022–2024-es időszakra vonatkozó, a felügyeleti felülvizsgálati és vizsgálati folyamat alapjául szolgáló felügyeleti prioritásaiban felsorolt legfontosabb sebezhetőségei közé tartoznak; elérhető az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu.

12

(13)  Lásd a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó tőkekövetelmények uniós keretének módosításairól szóló, 2017. november 8-i CON/2017/46 európai központi banki vélemény (HL C 34., 2018.1.31., 5. o.) 1.12.2. bekezdését.

13

(14)  Lásd a CON/2017/46 vélemény 1.15. bekezdését.

14

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 248/97 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 248/97

---

A Tanács következtetései a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség általi folyamatosan változó fenyegetettség külső dimenziójának kezeléséről

(2022/C 248/04)

Bevezetés

| 1. | A biztonság és a védelem területére vonatkozó, az Európai Tanács által március 25-én jóváhagyott stratégiai iránytűvel összhangban a Tanács megállapítja, hogy a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség – minden formájában és eredetétől függetlenül – továbbra is komoly kihívást jelent egy olyan stratégiai környezetben, amelyet már most is több párhuzamos geopolitikai változás és az instabilitás fokozódása jellemez. E tekintetben újólag megerősíti, hogy szilárdan elkötelezett az uniós polgárok e fenyegetésekkel szembeni védelme mellett, mint ahogy amellett is, hogy lehetővé tegye az EU számára, hogy erősebb és cselekvőképesebb biztonságszolgáltatóvá váljon, ismételten megerősítve mindeközben az Unió alapvető értékeit és elveit a nemzetközi joggal, mindenekelőtt az emberi jogok nemzetközi jogával és a nemzetközi humanitárius joggal összhangban. A Tanács tudatában van annak, hogy e célból fokozott többoldalú szerepvállalásra és megerősített együttműködésre van szükség a stratégiai nemzetközi partnerekkel, amennyiben ez az EU érdekeit szolgálja. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ezzel összefüggésben a Tanács emlékeztet arra, hogy a lehető leghatározottabban elítéli az Oroszországi Föderáció Ukrajna elleni, provokáció nélkül indított, indokolatlan és jogellenes katonai agresszióját, amely durván sérti a nemzetközi jogot és az ENSZ Alapokmányában foglalt elveket, valamint aláássa az európai és a globális biztonságot és stabilitást. Komoly aggodalmának ad hangot azon lehetséges hosszú távú következmények miatt, amelyekkel ez az agresszió a terrorfenyegetettségre nézve járhat mind az EU-n belül, mind globális szinten. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A Tanács hangsúlyozza, hogy az Uniónak a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség megelőzését és az azok elleni küzdelmet célzó külső tevékenységéről szóló, 2020. június 15-i tanácsi következtetésekből eredő értékelés és kötelezettségvállalások továbbra is relevánsak. Az említett következtetések – a 2015. február 9-i és a 2017. június 19-i korábbi következtetésekkel együtt, valamint az EU 2005-ös terrorizmus elleni stratégiájával, az európai biztonsági stratégiával és az EU 2016-os globális stratégiájával, továbbá a biztonsági unióra vonatkozó, 2020. július 24-i uniós stratégiával és az EU 2020. december 9-i terrorizmus elleni programjával összhangban – szilárd és következetes politikai keretet jelentenek a globális színtéren folytatott ambiciózus európai szerepvállaláshoz. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A Tanács által a mai napon elfogadott új következtetések célja ezért annak biztosítása, hogy a közös fellépésünket vezérlő politikai iránymutatás továbbra is igazodjon az EU biztonsági kitettségének valóságához. Ennek érdekében a következtetések nemcsak azokra a közelmúltbeli jelentős változásokra összpontosítanak, amelyek magának a fenyegetésnek a természetében következtek be, hanem azokra is, amelyek abban a globális kontextusban mentek végre, amelyben az EU a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség megelőzése és leküzdése érdekében tevékenykedik. |
| --- | --- |

4.

Folyamatosan változó nemzetközi terrorfenyegetettség

| 5. | A Tanács hangsúlyozza, hogy továbbra is a Dáis, az al-Kaida és a hozzájuk társult csoportok jelentik a legjelentősebb terrorfenyegetést világszerte. Annak ellenére, hogy elvesztette ellenőrzését Irak és Szíria egyes részei felett, valamint hogy vezetését folyamatos és jelentős csapások érték, a Dáis szándékosan visszatért ahhoz a megközelítéshez, hogy titkos felkelési mozgalomként működjön, közben arra törekedve, hogy folytassa mindkét ország destabilizálását, fogva tartott harcosainak kiszabadítását, a helyi támogatók feletti befolyásának megtartását, finanszírozási forrásainak megőrzését, végső soron pedig hogy visszanyerje azon képességét, hogy Irakon és Szírián kívül is újra fenyegetést tudjon jelenteni. Ennek tükrében a Tanács felszólítja az Uniót és annak tagállamait, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet az átfogó megközelítésük megerősítésére, és – a Dáis elleni nemzetközi koalícióval és más kulcsfontosságú partnerekkel együtt – tartsák fenn szilárd elkötelezettségüket a terrorizmus ellen Irakban és Szíriában folytatott küzdelem mellett, közben pedig határozott módon kezeljék azt a fenyegetést, amelyet a két terrorista szervezet globális hálózatainak a terjeszkedése jelent. A Tanács továbbá ismételten hangsúlyozza, hogy a szíriai konfliktusra a 2254. sz. ENSZ BT-határozattal összhangban politikai megoldást kell találni. |
| --- | --- |

5.

| 6. | A Tanács megállapítja, hogy több afrikai régióban a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség általi fenyegetettség különösen aggasztó terjedése tapasztalható, többek között a Száhel-övezetben is, és fennáll annak kockázata, hogy ez továbbgyűrűzik Nyugat-Afrikába és a Guineai-öbölbe. Ennek tükrében újólag megerősíti, hogy támogatja az olyan afrikai vezetésű kezdeményezéseket, amelyek célja, hogy a megelőzést és a polgári lakosság védelmét a terrorizmus elleni erőfeszítéseik középpontjába helyezzék, amint azt már a 2022. február 17–18-án Brüsszelben megrendezett 6. EU–AU csúcstalálkozón is kijelentette. Mind a Dáis, mind az al-Kaida sikeresen használta fel a biztonsági, gazdasági, társadalmi és kormányzati vákuumhelyzeteket arra, hogy elősegítse a hozzájuk társult helyi csoportok területi terjeszkedését. A Tanács mély aggodalommal veszi tudomásul, hogy a demokratikus elvek és a jogállamiság egyre több országban változásokon megy át. Emellett a kiszolgáltatott helyzetű régiókban tapasztalható növekvő militarizálódás és az erőszakos szereplők egyre nagyobb számban való megjelenése is nagy aggodalommal tölti el. Ehhez kapcsolódóan hangot ad abbéli meggyőződésének, hogy az Oroszország által szponzorált Wagner-csoporthoz hasonló olyan, állítólagosan magánkézben lévő katonai vállalatok bevetése, amelyek a terrorizmus elleni küzdelem ürügyén helyi természeti erőforrások kizsákmányolásában vesznek részt, durván sérti az emberi jogokat és súlyosbítja az etnikai feszültségeket, ami pedig hosszú távon a Dáis, az al-Kaida és a hozzájuk társult csoportok és szervezetek érdekeit szolgálja. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A tálibok afganisztáni hatalomátvétele komoly aggályokat vet fel az EU számára a terrorizmus elleni küzdelem terén: egyrészt a potenciális regionális tovagyűrűző hatás, másrészt pedig a Iszlám Állam Horászán Tartomány nevű szervezet (Da’esh Khorasan Province) újbóli felbukkanása miatt. Jelenleg e szervezet jelenti a legközvetlenebb terrorfenyegetést az országban. A Tanács ismételten mély aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban is, hogy a tálibok kapcsolatban állnak mind az al-Kaida magjával, mind pedig annak regionális alszervezetével (Al-Kaida az Indiai-szubkontinensen – Al-Qaeda in the Indian Subcontinent vagy AQIS), véleménye szerint ugyanis ezek a csoportok hosszú távon valószínűleg hasznot húznak majd a jelenlegi helyzetből, hogy azáltal egyrészt forrásokhoz jussanak és biztosíthassák azokat, többek között különböző típusú illegális kereskedelmi tevékenységekben való részvétel révén, másrészt pedig hogy új tagokat toborozhassanak, ami ismételten képessé teheti őket arra, hogy közvetlen fenyegetést tudjanak jelenteni az európai érdekekre nézve. Emlékeztet arra az egyértelmű követelésre, hogy a táliboknak meg kell szakítaniuk a nemzetközi terrorizmushoz fűződő összes közvetlen és közvetett kapcsolatukat, és – a 2021. szeptember 15-én elfogadott következtetéseivel és a 2593. sz. ENSZ BT-határozattal összhangban – továbbra is szorosan figyelemmel fogja kísérni a helyzetet. A Tanács nyugtázza az EU Afganisztánra vonatkozó, terrorizmus elleni cselekvési tervében ajánlott intézkedéseket, és készen áll arra, hogy minden rendelkezésére álló releváns eszközt mozgósítson annak biztosítása érdekében, hogy Afganisztán ne válhasson ismét terrorista szervezetek biztonságos menedékévé. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A Tanács hangsúlyozza, hogy foglalkozni kell azzal a kritikus kihívással, amelyet a Dáis és az al-Kaida azon képessége jelent, hogy példátlanul sok támogatót tudnak megnyerni maguknak világszerte. A két szervezet által a közelmúltban elszenvedett katonai vereségek ellenére továbbra is számos terrorista harcos – többségükben helyi harcosok, de vannak közöttük külföldi terrorista harcosok is – van jelen sok régióban, különösen Irakon és Szírián belül, ami még mindig jelentős biztonsági kockázatot jelent. A Tanács megjegyzi, hogy e csoportok felett csak úgy lehet tartós győzelmet aratni, ha megfelelően kezeljük ezt a kérdést, és hangsúlyozza, hogy az EU-nak és tagállamainak folytatniuk kell egy olyan átfogó megközelítés kidolgozását, amelynek célja, hogy a humanitárius, a társadalmi és a fejlesztési szükségletek kielégítése révén megakadályozza a terrorista harcosok toborzását a kiszolgáltatott népességcsoportok, köztük a fiatalok körében. Hangsúlyozza továbbá, hogy meg kell akadályozni a terrorista harcosok és családtagjaik észrevétlen mozgását, elő kell mozdítani az elszámoltathatóságot, testre szabott deradikalizációs, rehabilitációs és reintegrációs stratégiákat kell meghatározni, a terrorizmus vádjával elítélt személyek esetében szükség esetén megfelelő nyomon követést kell biztosítani a fogva tartás során és azt követően is, valamint fokozott támogatást kell felajánlani azon országok részére, amelyeket a leginkább érint a visszatérő külföldi harcosok jelensége. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A Tanács tudatában van annak, hogy a jobboldali erőszakos szélsőségesség és terrorizmus egyre nagyobb fenyegetést jelent, ami súlyos globális kihívás elé állítja az Uniót és annak tagállamait. A jobboldali erőszakos szélsőséges csoportok és személyek közötti transznacionális kapcsolatok túlmutatnak a puszta internetes kommunikáción, és azoknak már a koordináció, a finanszírozás, a toborzás, valamint a műveleti taktikák megosztása is a részét képezi. A Tanács emellett azt is megjegyzi, hogy egyre több erőszakos cselekmény hozható összefüggésbe a baloldali erőszakos szélsőségességgel és terrorizmussal, ami ugyancsak folyamatos és szoros nyomon követést igényel. Ezért a fenyegetés közös értelmezésének előmozdítására és a politikai indíttatású erőszakos szélsőségesség és terrorizmus elleni küzdelemben való nemzetközi szerepvállalás megerősítésére szólít fel – többek között az ellennarratívák, az információcsere, a kapacitásépítés, valamint a bevált gyakorlatok terjesztése terén –, mégpedig a kritikus gondolkodás, a digitális jártasság és az online közbiztonság fejlesztése révén, valamint a kultúrák közötti párbeszédnek és a toleranciának az oktatáson keresztüli, az összes szinten megvalósuló előmozdítása által. |
| --- | --- |

9.

| 10. | A Tanács aggodalmának ad hangot a tagállami gyökerű terrorizmus és a magányos elkövetők által végrehajtott támadások jelentette egyre nagyobb fenyegetés miatt. Megjegyzi, hogy a globális terrorista szervezetek szándékosan olyan stratégiát alkalmaznak, amely olyan egyének megnyerésére irányul, akik – a legtöbb esetben – korábban nem álltak kapcsolatban a nemzetközi terrorizmussal, és elsősorban kezdetleges elkövetési módokhoz folyamodnak, ami megnehezíti az általuk elkövetett cselekmények megakadályozását. Ez a stratégia csak tovább erősödött a Covid19-világjárvány idején, az ugyanis növelte a kiszolgáltatott helyzetű személyek elszigeteltségét, és megerősítette a – különösen az online térben – gyakran gyorsan végbemenő radikalizálódás jelenségének való kitettségüket. A Tanács ezért hangsúlyozza, hogy folytatni kell az elemzések megosztása, valamint a mind az online, mind az offline radikalizálódás felderítése és megelőzése területén tett erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

10.

| 11. | A Tanácsot aggodalommal tölti el az erőszakos szélsőséges ideológiák terjedése, amelyek táptalajként szolgálhatnak a terrorizmus számára. Hangsúlyozza, hogy meg kell akadályozni az erőszakos szélsőséges propaganda minden olyan formájának a terjesztését és finanszírozását – az erőszakos szélsőséges iszlamista ideológiát is beleértve –, amely összeegyeztethetetlen az uniós értékek és elvek központi részét képező alapvető jogokkal és szabadságokkal. E célból a Tanács mindenekelőtt az olyan külföldi szereplőktől származó nem átlátható finanszírozás jelentette kihívás kezelésére szólít fel, amelyek elősegítik a civil és a vallási szervezetekre gyakorolt nemkívánatos befolyást az EU-n belül és globális szinten. Emellett olyan hatékony módszerek azonosítására is felszólít, amelyekkel kezelni lehet az olyan szervezetek, egyének és entitások által jelentett fenyegetést, amelyeknek, illetve akiknek a tevékenységei közvetlenül arra irányulnak, hogy embereket radikalizáljanak, indoktrináljanak, valamint erőszakos és terrorcselekmények elkövetésére ösztönözzék őket. |
| --- | --- |

11.

Új technológiák felhasználása terrorista célokra

| 12. | A Tanács elismeri, hogy az új technológiák mindenekelőtt óriási lehetőséget jelentenek az EU gazdasága és társadalma számára, egyúttal pedig a terrorizmus elleni küzdelemre, valamint az erőszakos szélsőségesség megelőzésére és az ellene való küzdelemre irányuló uniós erőfeszítéseket is elősegíthetik. Ugyanakkor azt is hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni azokat a jogos biztonsági aggályokat is, amelyek ezen eszközök egy részének – például a 3D nyomtatásnak, a pilóta nélküli légijármű-rendszereknek stb. – terrorista szereplők általi potenciális felhasználásából fakadnak. E célból a Tanács egy olyan átfogó, többszereplős megközelítés fenntartására ösztönzi az Uniót, amelynek keretei között szoros együttműködés folyik a partnerországokkal, multilaterális fórumokkal, a magánszektorral és a tudományos élet képviselőivel, és amelyben a civil társadalom – a nőjogi szervezeteket, valamint a nők, illetve a fiatalok által irányított szervezeteket is beleértve – is érdemben részt vesz. |
| --- | --- |

12.

| 13. | A Tanács hangsúlyozza, hogy rendkívül fontos megőrizni a véleménynyilvánítás szabadságát és más alapvető jogokat, amelyek központi szerepet töltenek be a demokratikus társadalmakban. Tisztában van vele, hogy a jelen időszakban, amikor a nemzetközi terrorista szervezetek a propagandájuk terjesztéséhez, a toborzási tevékenységekhez és az internetes lábnyomuk bővítéséhez nagymértékben támaszkodnak a digitális eszközökre, a terrorizmushoz vezető radikalizálódással szembeni küzdelem jelentős részét az online térben kell folytatni. Jóllehet az online terrorista tartalom terjesztésével szembeni fellépésről szóló rendelet és a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály elfogadása az Uniót e küzdelem éllovasává tette, a technikai fejlődés továbbra is olyan sebezhetőségeket hoz magával, amelyeket a terrorista csoportok mindenkor készen állnak kihasználni az online jelenlétük fenntartása érdekében. Itt említendők például az olyan rossz szándékú kibertevékenységek, amelyek kisebb platformoknak – gyakran a blokklánc-technológián és a decentralizált weben alapuló – visszaélésszerű felhasználásán keresztül valósulnak meg, és amelyek még nehezebbé teszik a jogellenes tartalmak észlelését és adott esetben eltávolítását. Ennek tükrében a Tanács felszólítja a technológiai ágazatot és méretüktől függetlenül különösen az online platformokat, hogy vállaljanak nagyobb felelősséget az online terrorista és erőszakos szélsőséges tartalmak terjedésének – az algoritmusok által felerősített tartalomterjedést is beleértve – a megelőzésében és az ellene folytatott küzdelemben. |
| --- | --- |

13.

| 14. | A Tanács újólag megerősíti: rendkívül fontos, hogy az EU és a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) normáival összhangban felszámoljuk a terrorizmusfinanszírozás forrásait, a tiltott kereskedelemből – például a kulturális javak tiltott kereskedelméből – származó forrásokat is beleértve. A Tanács továbbá aggodalommal veszi tudomásul az elektronikus pénz, a kriptoeszközök és a blokklánc-technológiák, a mobilfizetés, valamint az előre fizetett kártyák útján megvalósuló új és anonim fizetési formák terroristák általi fokozott használatával kapcsolatos kockázatokat. Ezért felszólítja az Uniót és annak tagállamait, hogy segítsék a partnerországokat az EU és a FATF követelményeinek való jobb megfelelésben, valamint abban, hogy – az illegális pénzforgalmi szolgáltatók felkutatása, detektálása, szankcionálása és hatékony felszámolása révén – fokozzák a tranzakciók névtelenségének megszüntetésére irányuló erőfeszítéseiket. Ennek érdekében arra ösztönzi a pénzügyi technológiai ágazatot, hogy aktívabban működjön együtt pénzügyi információs egységekkel, bűnüldöző hatóságokkal és bírósági vizsgálati szolgálatokkal. A Tanács tisztában van a nonprofit szervezetek alapvető szerepével, és hangsúlyozza, hogy azokat központi partnerként be kell vonni az erőszakos szélsőségesség elleni küzdelembe. Emellett ismételten felhívja a figyelmet arra, hogy nem szabad megzavarni a civil társadalmi tevékenységeket, és eltántorítani sem szabad azoktól, valamint hangsúlyozza: biztosítani kell, hogy a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelmet célzó intézkedéseket ne használják fel legitim humanitárius szereplők vagy emberijog-védők üldözésére vagy kriminalizálására. Ezzel egyidejűleg a Tanács felszólítja a tagállamokat, hogy – a terroristák általi, illetve a terroristák javára elkövetett visszaélések megelőzése érdekében – kockázatalapú megközelítés, valamint célzott és arányos intézkedések útján folytassanak teljes körű együttműködést nonprofit szervezetekkel. |
| --- | --- |

14.

Az EU-nak meg kell erősítenie alapvető értékeit és elveit

| 15. | A Tanács sajnálattal állapítja meg, hogy a terrorizmus elleni küzdelmet egyre inkább áthatja a politika. Egyfelől a terrorista szervezetek egyre inkább igyekeznek kiaknázni a gyenge kormányzati struktúrákat – különösen a leginkább instabil országokban –, hogy erőfölénybe kerüljenek, megszerezzék a helyi lakosság támogatását, és hogy a kormányoknál legitimebb és hatékonyabb alternatívaként pozícionálják magukat. Másfelől az is aláássa a nemzetközi közösség azon képességét, hogy egységesen lépjen fel a terrorizmussal szemben, hogy főként önkényuralmi rendszerek nyíltan ürügyként használják a terrorizmus elleni küzdelmet saját politikai céljaik eléréséhez, súlyosbítva ezzel az e kérdéssel foglalkozó többoldalú fórumokon tapasztalható polarizációt. Ennek fényében a Tanács hangsúlyozza, hogy határozottan ellen kell állni minden, a terrorizmus elleni küzdelem átpolitizálására irányuló kísérletnek, többek között a nemzetközi fórumokon is. Az EU és tagállamai az objektív tényeken és a fenyegetés alakulásán alapuló megközelítés megőrzésére és előmozdítására fognak törekedni, szem előtt tartva ugyanakkor azt is, hogy a terrorizmus átfogó megelőzéséhez és leküzdéséhez az emberi jogok tiszteletben tartásán alapuló, szilárd, inkluzív és demokratikus kormányzási modellek előmozdítására van szükség. |
| --- | --- |

15.

| 16. | A globális színtéren egyre erősödő rendszerszintű versengés tudatában a Tanács határozottan megerősíti azon meggyőződését, hogy a terrorizmusra és az erőszakos szélsőségességre adott egyetlen fenntartható választ a demokrácia, az átláthatóság, az elszámoltathatóság, a nemek közötti egyenlőség szempontjainak érvényesítése, továbbá a nemzetközi jog – többek között az emberi jogok és a jogállamiság –, valamint a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartása jelenti. A Tanács mély aggodalommal állapítja meg, hogy a terrorizmus által leginkább érintett több országban a diktatúrák, a katonai és az önkényuralmi rendszerek válnak dominánssá, valamint hogy az ilyen kormányzási modellek bizonyítottan súlyosbítják ezt a fenyegetést. Az EU-nak és tagállamainak ezért biztosítaniuk kell, hogy ezen alapvető elvek előmozdítása és tiszteletben tartása továbbra is a két- és többoldalú kapcsolatokban való szerepvállalásuk sarokkövét képezze, egyszersmind meg kell erősíteniük az ezen értékek és elvek tiszteletben tartása, valamint a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség világszerte történő megelőzéséhez és leküzdéséhez nyújtott segítség – vagy az ilyen segítségnyújtásra való készen állásuk – közötti kapcsolatot. |
| --- | --- |

16.

| 17. | A terroristák által elkövetett cselekmények büntetlensége elleni küzdelem, valamint az áldozatok elismerése és a számukra nyújtott megfelelő segítség, támogatás és jóvátétel biztosítása elengedhetetlen annak biztosításához, hogy hosszú távon sikeresen kezelni lehessen a terrorfenyegetéseket. A Tanács ezért azon uniós kapacitásépítési tevékenységek folytatására szólít fel, amelyek célja a partnerek abbéli képességének megerősítése, hogy az emberi jogok és a jogállamiság kellő tiszteletben tartása mellett megfelelően kivizsgálják és büntetőeljárás alá vonják a terrorizmussal kapcsolatos ügyeket. A Tanács – elismerve azt a kulcsfontosságú szerepet, amelyet az áldozatok és családjaik játszhatnak, egyebek mellett a terrorista propaganda elleni küzdelemben – azt is hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a nemzetközi szolidaritást, és biztosítani kell a velük szembeni méltó és tiszteletteljes bánásmódot. |
| --- | --- |

17.

| 18. | A Tanács újólag megerősíti azon meggyőződését, hogy a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség jelensége nem szükségszerű. Ezek legyőzéséhez következetes és átfogó globális erőfeszítésre van szükség, amely nem támaszkodhat kizárólag katonai fellépésre, hanem magában foglal a polgárok által irányított, a társadalom egészére kiterjedő válaszintézkedéseket is, amelyek célja a fenyegetés olyan kiváltó okainak kezelése, mint például a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek, a jó kormányzás hiánya, valamint a szervezett bűnözői tevékenységek és az éghajlatváltozás hatásai. A kulturális örökség megóvása a tolerancia, a párbeszéd és a kölcsönös megértés előmozdítása révén szintén kulcsszerepet játszhat a béke, a demokrácia és a fenntartható fejlődés előmozdításában, valamint a terrorizmus megelőzésében. A Tanács tudatában van annak, hogy e globális erőfeszítésnek a nemek közötti egyenlőség szempontjait érvényesítő erős dimenziót is magában kell foglalnia annak érdekében, hogy kezelni lehessen a nemi sztereotípiáknak és a nemi alapú erőszaknak a terrorizmusra és az erőszakos szélsőségességre gyakorolt hatását, egyszersmind biztosítva a nők aktív és érdemi részvételének előmozdítását a megelőzést szolgáló, illetve a terrorizmussal szembeni erőfeszítésekben. Ennek az átfogó megközelítésnek ki kell terjednie többek között a humanitárius segítségnyújtásra a legkritikusabb helyzetekben, a válságból kilábalóban lévő országoknak nyújtott stabilizációs támogatásra, a fejlesztési együttműködésre, valamint az erőszakos szélsőségesség megelőzésére és leküzdésére irányuló beruházások növelésére a helyi szereplőkkel kialakított megerősített partnerségek révén. A Tanács – amellett, hogy továbbra is elkötelezett amellett, hogy mindezt megtegye – emlékeztet a helyi felelősségvállalás jelentőségére, valamint arra, hogy az e küzdelmet illető elsődleges felelősség azon országok kormányait terheli, amelyeknek szembe kell nézniük ezekkel a fenyegetésekkel. |
| --- | --- |

18.

| 19. | A Tanács elismeri a nemzetközi és nem kormányzati humanitárius szereplők által annak érdekében végzett kritikus munkát, hogy létfontosságú segítséget nyújtsanak a konfliktusok és instabilitás által sújtott rászoruló lakosságnak, megjegyezve, hogy ez a humanitárius segítségnyújtás végső soron hozzájárul a fenyegetés újbóli felbukkanásának megelőzéséhez a terrorista szervezetek ellenőrzése alól felszabadított területeken. Ezen álláspontja alapján a Tanács újólag megerősíti azon meggyőződését, hogy a terrorizmus elleni küzdelem szakpolitikája, valamint az emberiesség, a pártatlanság, a semlegesség és a függetlenség elvén alapuló humanitárius fellépés kölcsönösen erősíteni tudják egymást. A 2022. március 21–23-án megrendezett európai humanitárius fórumon vállalt kötelezettségeivel összhangban a Tanács ismét megerősíti abbéli szándékát, hogy megóvja a humanitárius teret és olyan konkrét intézkedéseket fogadjon el, amelyek – az uniós terrorizmusellenes struktúrák integritásának aláásása nélkül – megakadályozzák azt, hogy a terrorizmusellenes fellépések kedvezőtlen hatást gyakorolhassanak az elveken alapuló humanitárius tevékenységekre. Ezeknek az intézkedéseknek többek között olyan konkrét megoldásokat kell magukban foglalniuk, amelyek megkönnyítik a nonprofit szervezetek pénzügyi hozzáférését, kezelniük kell a magánbankszektor túlzottan megfelelő magatartásából eredő nehézségeket, valamint további iránymutatást kell nyújtaniuk a humanitárius szervezetek számára a különböző uniós terrorizmusellenes szankciórendszerek alapján fennálló jogaik és kötelezettségeik tekintetében. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Annak tudatában, hogy az EU terrorizmus és erőszakos szélsőségesség elleni nemzetközi szerepvállalását egyre agresszívebb információmanipulációs kampányok ássák alá – többek között dezinformáció, álhírek és összeesküvés-elméletek terjesztése formájában –, a Tanács megállapítja, hogy az e területen folytatott sikeres fellépéseket stratégiai kommunikációnak és a közösségi reziliencia megerősítésének kell alátámasztania. Ezért összehangolt erőfeszítésre van szükség az EU fő stratégiai célkitűzéseinek jobb körvonalazása és magyarázata, pozitív narratívák közvetítése, a harmadik országok nyilvánosságával való együttműködés, valamint a dezinformáció elleni küzdelem érdekében. |
| --- | --- |

20.

Az EU szerepének erősítése a terrorizmus elleni küzdelem globális színterén

| 21. | A biztonság és a védelem területére vonatkozó stratégiai iránytűre építve a Tanács hangsúlyozza, hogy az EU-nak és tagállamainak meg kell erősíteniük a terrorizmussal és az erőszakos szélsőségességgel szembeni nemzetközi szerepvállalásukat, teljes mértékben kihasználva a rendelkezésükre álló eszközöket annak érdekében, hogy hozzájáruljanak a terrorizmusra és az erőszakos szélsőségességre adott megfelelő kollektív válaszhoz, és biztosítsák, hogy az megfeleljen prioritásaiknak és értékeiknek, és az emberi jogok és a nemzetközi jog teljes körű tiszteletben tartásán alapuljon. Bár a fenyegetések jellege e szerepvállalásnak szükségszerűen globális dimenziót kölcsönöz, az EU és tagállamai által követett prioritásokat elsősorban biztonsági kitettségük valós helyzetéhez kell igazítani. Ezért törekedniük kell arra, hogy különös figyelmet szenteljenek közeli szomszédságuknak – így a Száhel-övezetnek, Észak-Afrikának, Levantének és a Földközi-tenger keleti térségének. Tovább kell erősíteni a Nyugat-Balkánnal folytatott együttműködést, többek között a terrorizmus elleni küzdelemről szóló EU–Nyugat-Balkán közös cselekvési terv végrehajtásának továbbvitele révén. Az EU-nak változatlanul azokra a területekre is figyelmet kell fordítania, ahol a nemzetközi terrorista és erőszakos szélsőséges szervezetek jelenléte a jövőben közvetlen fenyegetést jelenthet az európai biztonságra – ezek közé tartozik például Közép-Ázsia és az indiai-csendes-óceáni térség is. |
| --- | --- |

21.

| 22. | A határozott és elveken alapuló két- és többoldalú szerepvállalás az EU globális terrorizmusellenes politikájának központi eleme. Ennek keretében a Tanács hangsúlyozza, hogy a stratégiai kétoldalú partnerekkel intenzív együttműködésre kell törekedni, illetve fenn kell tartani az ilyen jellegű együttműködést, elismerve a terrorizmus elleni küzdelemről és a biztonságról folytatott uniós politikai párbeszédek kulcsfontosságú szerepét. Elismeri, hogy az Egyesült Nemzetek Szervezete vezető szerepet tölt be ezen a területen, és üdvözli az EU arra irányuló erőfeszítéseit, hogy megerősítse stratégiai partnerségét az ENSZ illetékes szerveivel. A stratégiai iránytűben is megerősített, elfogadott irányadó elvekkel összhangban a Tanács hangsúlyozza továbbá, hogy a 2016. évi varsói, illetve a 2018. évi brüsszeli együttes nyilatkozat végrehajtásának összefüggésében el kell mélyíteni a NATO-val való, egymást kölcsönösen erősítő és kölcsönösen előnyös stratégiai partnerséget, többek között a terrorizmussal és az erőszakos szélsőségességgel szembeni reziliencia, valamint a partnerországok kapacitásépítése terén. Támogatja továbbá a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség elleni küzdelemben részt vevő nemzetközi szervezetekkel – többek között az EBESZ-szel, az Európa Tanáccsal, az Interpollal és a több érdekelt felet tömörítő fórumokkal, például az uniós internetfórummal és a christchurchi felhívással – való tartósabb uniós szerepvállalást. |
| --- | --- |

22.

| 23. | A Tanács megállapítja, hogy az EU-nak és tagállamainak meg kell erősíteniük koordinációjukat, és olyan stratégiai megközelítést kell kidolgozniuk, amelynek célja, hogy megerősítsék kollektív képességeiket e szervezetek stratégiai irányvonalainak befolyásolására. Üdvözli, hogy az EU sikeresen pályázott a terrorizmus elleni küzdelem világfórumának (GCTF) társelnöki tisztére, ahol az EU hozzájárulhat a terrorizmus elleni nemzetközi politika és gyakorlatok menetrendjének alakításához, valamint az uniós értékek előmozdításához a terrorizmus elleni küzdelem területén. A Tanács megjegyzi, hogy ennek nagyobb támogatást és stratégiai szerepvállalást kell eredményeznie e szervezet és az általa „inspirált” intézmények (a közösségi szerepvállalást és rezilienciát támogató globális alap, a Hedayah Központ, valamint az Igazságszolgáltatás és Jogállamiság Nemzetközi Intézete) tekintetében. Az EU-nak továbbra is jelentős szerepet kell vállalnia a Dáis elleni nemzetközi koalícióban, annak munkacsoportjaiban és az újonnan létrehozott Afrika fókuszcsoportban, valamint a Száhel-övezettel foglalkozó koalícióban a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség elleni összehangolt és átfogó megközelítés végrehajtása érdekében. E nemzetközi szerepvállalás céljai között szerepelnie kell a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség elleni küzdelemre irányuló különböző nemzetközi, regionális és nemzeti kezdeményezések közötti szinergiák előmozdításának, valamint a párhuzamos erőfeszítések elkerülésének is. |
| --- | --- |

23.

| 24. | A Tanács üdvözli a bizonyos uniós küldöttségekhez telepített terrorizmusellenes/biztonsági szakértők hálózatának értékes hozzájárulását, megjegyezve, hogy ez a hálózat lehetővé tette az EU számára, hogy kiterjessze globális dimenzióját, képes legyen pontosabb értékelést készíteni a helyi helyzetekről, valamint hogy fenntartsa két- és többoldalú szerepvállalását. Bár ez a hálózat a közelmúltban tovább bővült, a Tanács hangsúlyozza annak fontosságát, hogy kapacitásait meg kell erősíteni, méretét pedig tovább kell növelni annak érdekében, hogy reagálni tudjon a geopolitikai fejleményekre és a stratégiai szükségletekre. A Tanács üdvözli az EKSZ ezirányú, közelmúltbeli erőfeszítéseit és megfontolásait, többek között a hálózat által biztosított földrajzi lefedettséggel, a hálózat megbízatásával és a tagállami fellépésekkel való koordinációjával kapcsolatban. |
| --- | --- |

24.

| 25. | A Tanács emlékeztet emellett arra is, hogy a polgári KBVP-missziók az integrált uniós megközelítés keretében és – a polgári KBVP területére vonatkozó paktumban hangsúlyozottaknak megfelelően – a megbízatásuk keretein belül értékes hozzájárulást nyújtottak a fogadó országok biztonsági és igazságügyi ágazatának megerősítéséhez, valamint a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség hatékony és a jogállamisággal összhangban álló megelőzéséhez és leküzdéséhez szükséges kapacitásaik kiépítéséhez. |
| --- | --- |

25.

Az uniós terrorizmusellenes szankciórendszerek stratégiaibb alkalmazása

| 26. | A Tanács emlékeztet arra, hogy a terrorizmus elleni szankciók hatékony eszközt jelentenek az EU terrorizmus elleni küzdelemre irányuló külpolitikájának támogatása és végrehajtása tekintetében. Ezért üdvözli ezen eszközök fokozottabb alkalmazását a határozott és ambiciózus uniós fellépés kollektív támogatása érdekében, adott esetben és lehetőség szerint olyan új jegyzékbe vételek révén, amelyek tükrözik a fenyegetés változásait, és reagálnak az új terrorista szereplők megjelenésére.
  Az uniós korlátozó intézkedéseknek a nemzetközi joggal, különösen a nemzetközi humanitárius joggal, az emberi jogokkal és alapvető szabadságokkal, a jogszerű eljárással és a jogállamisággal való összhangja az uniós szankciópolitika hitelességének és hatékonyságának sarokköve. E tekintetben a Tanács emlékeztet arra, hogy a korlátozó intézkedések célzottak, gondosan mérlegeltek és arányosak az elérni kívánt célokkal. Tudatában van annak, hogy a szankciók szerepe a megelőzés, és kötelezettséget vállal arra, hogy rendszeres felülvizsgálatok keretében teljes mértékben figyelembe veszi a változó körülményeket és a jegyzékbe vett szervezetek és személyek által jelentett veszély valós helyzetét, és ennek megfelelően aktualizálja a jegyzékbe vételeket. E tekintetben a Tanács továbbra is üdvözöl minden ilyen irányú lépést, többek között az ENSZ ombudsmani hivatalának jelentős hozzájárulását, amely a létrehozása óta méltányosabbá és átláthatóbbá tette a Dáissal és az al-Kaidával szembeni ENSZ-szankciórendszert.
  A Tanács hangsúlyozza, hogy közös előnyök származnak abból, ha a szankciós jegyzékbe vételek terén koordinációra kerül sor más nemzetközi szereplőkkel – többek között az ENSZ Biztonsági Tanácsával és harmadik országokkal. Ezenkívül további párbeszédre és fokozott erőfeszítésekre ösztönöz az EU konkrét jogi és eljárási követelményei megfelelő megértésének a biztosítása, valamint a terrorizmus elleni szankciók politikai eszközként való felhasználásának a megakadályozása érdekében. |
| --- | --- |

26.

Az uniós korlátozó intézkedéseknek a nemzetközi joggal, különösen a nemzetközi humanitárius joggal, az emberi jogokkal és alapvető szabadságokkal, a jogszerű eljárással és a jogállamisággal való összhangja az uniós szankciópolitika hitelességének és hatékonyságának sarokköve. E tekintetben a Tanács emlékeztet arra, hogy a korlátozó intézkedések célzottak, gondosan mérlegeltek és arányosak az elérni kívánt célokkal. Tudatában van annak, hogy a szankciók szerepe a megelőzés, és kötelezettséget vállal arra, hogy rendszeres felülvizsgálatok keretében teljes mértékben figyelembe veszi a változó körülményeket és a jegyzékbe vett szervezetek és személyek által jelentett veszély valós helyzetét, és ennek megfelelően aktualizálja a jegyzékbe vételeket. E tekintetben a Tanács továbbra is üdvözöl minden ilyen irányú lépést, többek között az ENSZ ombudsmani hivatalának jelentős hozzájárulását, amely a létrehozása óta méltányosabbá és átláthatóbbá tette a Dáissal és az al-Kaidával szembeni ENSZ-szankciórendszert.

A Tanács hangsúlyozza, hogy közös előnyök származnak abból, ha a szankciós jegyzékbe vételek terén koordinációra kerül sor más nemzetközi szereplőkkel – többek között az ENSZ Biztonsági Tanácsával és harmadik országokkal. Ezenkívül további párbeszédre és fokozott erőfeszítésekre ösztönöz az EU konkrét jogi és eljárási követelményei megfelelő megértésének a biztosítása, valamint a terrorizmus elleni szankciók politikai eszközként való felhasználásának a megakadályozása érdekében.

A következtetések végrehajtása és nyomon követése

| 27. | A Tanács határozottan támogatja a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség elleni küzdelemre irányuló uniós fellépések belső és külső dimenziói közötti szinergiák fokozását. Felszólítja továbbá az összes uniós intézményt és tagállamot, hogy tegyenek közös erőfeszítéseket a fentiekben kifejtett prioritások végrehajtásához és célkitűzések megvalósításához való hozzájárulás érdekében. Ezeket a szakpolitikai iránymutatásokat különösen szem előtt kell tartani a partnerországokkal és nemzetközi szervezetekkel való jövőbeli pénzügyi szerepvállalás meghatározásakor. E célból, valamint a biztonság és a védelem területére vonatkozó stratégiai iránytűben foglalt célkitűzéssel összhangban a Tanács üdvözli annak a 2023 elejéig lezárandó, a partnerek terrorizmus elleni kapacitásépítéséhez hozzájáruló uniós eszközökre és programokra irányuló felülvizsgálatnak az elindítását, melynek célja ezen eszközök és programok hatékonyságának növelése. |
| --- | --- |

27.

| 28. | A Tanács szükségesnek tartja e következtetések rendszeres felülvizsgálatát annak biztosítása érdekében, hogy a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség elleni uniós külső tevékenységeket irányító politikai és stratégiai megfontolások továbbra is igazodjanak a fenyegetés valós helyzetéhez. |
| --- | --- |

28.

---

Európai Bizottság

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 248/104 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 248/104

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2022. június 29.

(2022/C 248/05)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,0517 |
| JPY | Japán yen | 143,53 |
| DKK | Dán korona | 7,4392 |
| GBP | Angol font | 0,86461 |
| SEK | Svéd korona | 10,6848 |
| CHF | Svájci frank | 1,0005 |
| ISK | Izlandi korona | 139,90 |
| NOK | Norvég korona | 10,3065 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 24,739 |
| HUF | Magyar forint | 394,28 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,6869 |
| RON | Román lej | 4,9419 |
| TRY | Török líra | 17,4998 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5256 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3513 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,2532 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6871 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,4607 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 364,02 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 16,9295 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,0382 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5285 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 612,61 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,6272 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 57,773 |
| RUB | Orosz rubel | |
| THB | Thaiföldi baht | 36,925 |
| BRL | Brazil real | 5,5163 |
| MXN | Mexikói peso | 21,1375 |
| INR | Indiai rúpia | 83,0370 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,0517

JPY

Japán yen

143,53

DKK

Dán korona

7,4392

GBP

Angol font

0,86461

SEK

Svéd korona

10,6848

CHF

Svájci frank

1,0005

ISK

Izlandi korona

139,90

NOK

Norvég korona

10,3065

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

24,739

HUF

Magyar forint

394,28

PLN

Lengyel zloty

4,6869

RON

Román lej

4,9419

TRY

Török líra

17,4998

AUD

Ausztrál dollár

1,5256

CAD

Kanadai dollár

1,3513

HKD

Hongkongi dollár

8,2532

NZD

Új-zélandi dollár

1,6871

SGD

Szingapúri dollár

1,4607

KRW

Dél-Koreai won

1 364,02

ZAR

Dél-Afrikai rand

16,9295

CNY

Kínai renminbi

7,0382

HRK

Horvát kuna

7,5285

IDR

Indonéz rúpia

15 612,61

MYR

Maláj ringgit

4,6272

PHP

Fülöp-szigeteki peso

57,773

RUB

Orosz rubel

THB

Thaiföldi baht

36,925

BRL

Brazil real

5,5163

MXN

Mexikói peso

21,1375

INR

Indiai rúpia

83,0370

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 248/105 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 248/105

---

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján

Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére vonatkozó közszolgáltatási kötelezettség módosítása

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 248/06)

| Tagállam | Franciaország |
| --- | --- |
| Érintett útvonal | Aurillac – Párizs (Orly) |
| A közszolgáltatási kötelezettség hatálybalépésének eredeti időpontja | 2011. június 1. |
| A módosítások hatálybalépésének időpontja | 2023. június 1. |
| A cím, amelyen a közszolgáltatási kötelezettség szövege, valamint az azzal összefüggő lényeges információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők | Arrêté du 1er juin 2022 modifiant les obligations de service public imposées sur les services aériens réguliers entre Aurillac et Paris (Orly) [Az Aurillac és Párizs (Orly) közötti menetrend szerinti légi járatokra vonatkozó közszolgáltatási kötelezettségek módosításáról szóló, 2022. június 1-jei rendelet]
  NOR: TREA2215683A
  http://www.legifrance.gouv.fr/initRechTexte.do
  További tájékoztatás:





  Direction Générale de l’Aviation Civile (Polgári Légi Közlekedési Főigazgatóság) |
| DTA/SDS1 |
| 50 rue Henry Farman |
| 75720 Paris Cedex 15 |
| FRANCE |

Tagállam

Franciaország

Érintett útvonal

Aurillac – Párizs (Orly)

A közszolgáltatási kötelezettség hatálybalépésének eredeti időpontja

2011. június 1.

A módosítások hatálybalépésének időpontja

2023. június 1.

A cím, amelyen a közszolgáltatási kötelezettség szövege, valamint az azzal összefüggő lényeges információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők

Arrêté du 1er juin 2022 modifiant les obligations de service public imposées sur les services aériens réguliers entre Aurillac et Paris (Orly) [Az Aurillac és Párizs (Orly) közötti menetrend szerinti légi járatokra vonatkozó közszolgáltatási kötelezettségek módosításáról szóló, 2022. június 1-jei rendelet]

NOR: TREA2215683A

http://www.legifrance.gouv.fr/initRechTexte.do

További tájékoztatás:

Direction Générale de l’Aviation Civile (Polgári Légi Közlekedési Főigazgatóság)

DTA/SDS1

50 rue Henry Farman

75720 Paris Cedex 15

FRANCE

Tel. +33 158094321

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 248/106 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 248/106

---

A Bizottság közleménye a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján

Menetrend szerinti légi járatok üzemeltetésére vonatkozó közszolgáltatási kötelezettség módosítása

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 248/07)

| Tagállam | Franciaország |
| --- | --- |
| Érintett útvonal | Limoges (Bellegarde) – Párizs (Orly) |
| A közszolgáltatási kötelezettség hatálybalépésének eredeti időpontja | 2004. augusztus 4. |
| A módosítások hatálybalépésének időpontja | 2023. március 4. |
| A cím, amelyen a közszolgáltatási kötelezettség szövege, valamint az azzal összefüggő lényeges információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők | Arrêté du 1er juin 2022 modifiant les obligations de service public imposées sur les services aériens entre Limoges et Paris (Orly) [A Limoges és Párizs (Orly) közötti légi járatokra vonatkozó közszolgáltatási kötelezettségek módosításáról szóló, 2022. június 1-jei rendelet]
  NOR: TREA2215686A
  http://www.legifrance.gouv.fr/initRechTexte.do
  További tájékoztatás:





  Direction Générale de l’Aviation Civile (Polgári Légi Közlekedési Főigazgatóság) |
| DTA/SDS1 |
| 50, rue Henry Farman |
| 75720 Paris Cedex 15 |
| FRANCE |

Tagállam

Franciaország

Érintett útvonal

Limoges (Bellegarde) – Párizs (Orly)

A közszolgáltatási kötelezettség hatálybalépésének eredeti időpontja

2004. augusztus 4.

A módosítások hatálybalépésének időpontja

2023. március 4.

A cím, amelyen a közszolgáltatási kötelezettség szövege, valamint az azzal összefüggő lényeges információk és/vagy dokumentumok beszerezhetők

Arrêté du 1er juin 2022 modifiant les obligations de service public imposées sur les services aériens entre Limoges et Paris (Orly) [A Limoges és Párizs (Orly) közötti légi járatokra vonatkozó közszolgáltatási kötelezettségek módosításáról szóló, 2022. június 1-jei rendelet]

NOR: TREA2215686A

http://www.legifrance.gouv.fr/initRechTexte.do

További tájékoztatás:

Direction Générale de l’Aviation Civile (Polgári Légi Közlekedési Főigazgatóság)

DTA/SDS1

50, rue Henry Farman

75720 Paris Cedex 15

FRANCE

Tel. +33 158094321

---

V Hirdetmények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 248/107 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 248/107

---

Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonal behozatalára vonatkozó, a Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd.-re korlátozott dömpingellenes eljárás megindításáról és a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonal behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések felülvizsgálatának megindításáról

(2022/C 248/08)

Az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: alaprendelet) 5. cikke alapján az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) panaszt nyújtottak be, amely szerint a Kínai Népköztársaságból származó és a Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd (a továbbiakban: az érintett exportáló gyártó) vállalat által gyártott nagy szakítószilárdságú poliészter fonal behozatala dömpingelt formában történik, és ezáltal kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak vagy hozzájárul az ilyen károk (2) okozásához.

1.   Panasz

A panaszt 2022. május 16-án a European Man-made Fibres Association (CIRFS, Szintetikus Szálak Európai Szövetsége) (a továbbiakban: a panaszos) nyújtotta be. A panaszt a panaszos az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében a nagy szakítószilárdságú poliészter fonalakkal foglalkozó uniós gazdasági ágazat nevében nyújtotta be.

Az érdekelt felek számára betekintésre összeállított akta tartalmazza a panasz nyilvános változatát, valamint az uniós gyártók általi támogatottság mértékére vonatkozó elemzést. Ezen értesítés 6.6. pontja tájékoztatással szolgál arról, hogy az érdekelt felek hogyan férhetnek hozzá az aktához.

2.   Vizsgált termék

A vizsgált termék a nem a kiskereskedelem számára szokásos módon kiszerelt nagy szakítószilárdságú poliészter fonal (kivéve a varrócérnát, valamint a varrócérna gyártásában felhasznált, festésre és kikészítésre kész, jobb sodratirányú, más néven „Z” sodrattal készített, műanyag perforált csőre lazán felcsévélt többágú [sodrott] vagy cérnázott fonalat), beleértve a 67 decitexnél kisebb finomsági számú monofileket is.

Amennyiben az érdekelt felek a termékkörre vonatkozóan információkat kívánnak szolgáltatni, ezt az ezen értesítés (3) közzétételétől számított 10 napon belül kell megtenniük.

3.   A meglévő intézkedések

A jelenleg hatályban lévő intézkedéseket a legutóbb a 2017. június 29-i (EU) 2017/1159 bizottsági végrehajtási rendelettel (4) módosított, 2017. február 24-i (EU) 2017/325 bizottsági végrehajtási rendelettel (5) kivetett végleges dömpingellenes vám alkotja. Jelenleg folyamatban van ezen intézkedések hatályvesztési felülvizsgálata (6).

4.   A dömpingre vonatkozó állítás

Az állítások szerinti dömpingelt termék a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: érintett ország) származó, jelenleg az ex 5402 20 00 KN-kód (TARIC-kód: 5402 2000 10) alá tartozó vizsgált termék. A megadott KN- és TARIC-kódok csak tájékoztató jellegűek, és nem sértik a tarifális besorolás későbbi módosítását. E vizsgálat hatálya a vizsgált terméknek a 2. pontban szereplő meghatározásához igazodik.

A panaszos állítása szerint az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások következtében nem helyénvaló a Kínai Népköztársaságban érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása.

A jelentős torzulásokra vonatkozó állításának alátámasztásaképpen a panaszos a Bizottság szolgálatai által 2017. december 20-án közreadott, az érintett országban fennálló sajátos piaci körülményeket leíró országjelentésben (7) található információkra támaszkodott. A panaszos különösen azt állította, hogy úgy tűnik, hogy a vizsgált termék gyártását és értékesítését befolyásolják a vegyipari ágazatot érintő általános állami jelenlétből eredő torzulások, a nyersanyagokra vonatkozó szakasz torzulásai (a nagy szakítószilárdságú poliészterszál, azaz a tisztított tereftálsav és a monoetilén-glikol gyártása során), valamint az energia és a munkaerő általános torzulásáról szóló fejezetben ismertetett torzulások.

Ennek következtében az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjára való tekintettel a dömping fennállására vonatkozó állítás egy – torzulásmentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségeken alapuló – számtanilag képzett rendes érték és a vizsgált terméknek az Unióba irányuló exportja során alkalmazott exportár (gyártelepi szinten történő) összehasonlításán alapul.

Ennek alapján a kiszámított dömpingkülönbözet az érintett exportáló gyártó vonatkozásában jelentős.

A rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az alaprendelet 5. cikkének (9) bekezdése értelmében elegendő bizonyíték utal arra, hogy az árakra és a költségekre kiható jelentős torzulások miatt nem helyénvaló az érintett országban érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása, ezért indokolt az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján vizsgálatot indítani.

Az országjelentés megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (8).

5.   A kárra és az ok-okozati összefüggésre vonatkozó állítás

A panaszos bizonyítékokat szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a vizsgált terméknek az érintett exportáló gyártó behozatala összességében abszolút értelemben és piaci részesedését tekintve egyaránt nőtt.

A panaszos által benyújtott bizonyítékok azt mutatják, hogy az érintett exportáló gyártó által importált vizsgált termék mennyisége és árai – egyéb következmények mellett – kedvezőtlenül hatottak az uniós gazdasági ágazat által felszámított árak szintjére és az általa értékesített mennyiségekre, és ezáltal jelentős mértékben rontották az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetét, különös tekintettel annak jövedelmezőségi szintjére.

6.   Eljárás

Minthogy a tagállamok tájékoztatását követően megállapítást nyert, hogy a panaszt az uniós gazdasági ágazat nevében nyújtották be, és hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az eljárás megindításához, a Bizottság az alaprendelet 5. cikke alapján vizsgálatot indít.

A vizsgálat az érintett exportáló gyártóra és a vele kapcsolatban álló vállalatokra korlátozódik. Az érintett exportáló gyártóra nulla dömpingellenes vámtételt szabtak ki a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések bevezetését eredményező vizsgálatot követően (9). Ennélfogva ezt az exportáló gyártót kizárták az eljárás hatálya és annak későbbi esetleges felülvizsgálata alól. Egy másik exportáló gyártóra, a Hangzhou Zhanhong Chemical Fiber Co., Ltd-re is nulla dömpingellenes vámtételt szabtak ki a vizsgálat során, amely a fenti dömpingellenes intézkedések bevezetéséhez vezetett. Úgy tűnik azonban, hogy ez az exportáló gyártó megszűnt. Amennyiben a Bizottsághoz ezzel ellentétes bizonyíték érkezik, a Hangzhou Zhanhong Chemical Fiber Co., Ltd-re a jelen vizsgálat fog kiterjedni.

A vizsgálat azt hivatott megállapítani, hogy az érintett országból és az érintett exportáló gyártótól származó vizsgált termék behozatala dömpingelt formában történik-e, és ha igen, a dömping okoz-e kárt az uniós gazdasági ágazat számára vagy hozzájárul-e ilyen károk okozásához.

Amennyiben a következtetések ezt alátámasztják, a vizsgálat az alaprendelet 21. cikkével összhangban annak megállapítására irányul, hogy az intézkedések bevezetése nem szolgálna-e uniós érdeket.

A Bizottság felhívja továbbá a felek figyelmét a Covid19-járványnak a dömping- és a szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásairól közzétett közleményre, (10) amely erre az eljárásra is alkalmazandó lehet.

6.1.   
  Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

A dömping és a kár vizsgálata a 2021. január 1. és 2021. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjed ki. A kárra vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2018. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjed ki.

6.2.   
  Észrevételek a panasszal és a vizsgálat megindításával kapcsolatban

Amennyiben az érdekelt felek a panaszhoz (ideértve a kárt és az ok-okozati összefüggést érintő kérdéseket is) vagy a vizsgálat megindításának valamely részletéhez (ideértve a panasz támogatottságának mértékét is) észrevételeket kívánnak fűzni, ezt az ezen értesítés közzétételétől számított 37 napon belül kell megtenniük.

A vizsgálat megindításával összefüggő meghallgatás iránti kérelmeket az ezen értesítés közzétételétől számított 15 napon belül kell benyújtani.

6.3.   
  A dömping megállapítására irányuló eljárás

A Bizottság felkéri az érintett exportáló gyártót (11), hogy vegyen részt a vizsgálatban.

6.3.1.   Az exportáló gyártókra vonatkozó vizsgálat

A vizsgálathoz szükségesnek ítélt információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket fog küldeni az érintett exportáló gyártónak és a Kínai Népköztársaság hatóságainak.

Az érintett exportáló gyártónak az ezen értesítés közzétételétől számított 37 napon belül ki kell töltenie egy kérdőívet.

A fentiek szerinti, az exportáló gyártók számára összeállított kérdőív egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján:https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2613

6.3.2.   A jelentős torzulásokkal rendelkező érintett országra vonatkozó további eljárás

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását illetően ezen értesítés rendelkezéseinek megfelelően ismertessék álláspontjukat, szolgáltassanak információkat, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. Ezeknek az információknak és az azokat alátámasztó bizonyítékoknak – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítés közzétételétől számított 37 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A Bizottság felkéri különösen valamennyi érdekelt felet, hogy ismertesse álláspontját a panaszban megadott inputokról és Harmonizált Rendszer (HR) szerinti kódokról, javasoljon egy vagy több megfelelő reprezentatív országot, és adja meg, hogy az adott országokban mely vállalatok gyártják a vizsgált terméket. Ezeknek az információknak és az azokat alátámasztó bizonyítékoknak az ezen értesítés közzétételétől számított 15 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének e) pontja értelmében a Bizottság a vizsgálat megindítása után haladéktalanul, az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához csatolt feljegyzés útján tájékoztatni fogja a vizsgálatban érintett feleket a vonatkozó forrásokról, többek között, adott esetben, azon megfelelő reprezentatív harmadik ország kiválasztásáról, amelyet a rendes érték 2. cikk (6a) bekezdésének e) pontja szerinti megállapítása céljából fel kíván használni, A 2. cikk (6a) bekezdése e) pontjának megfelelően a vizsgálatban érintett felek 10 napot kapnak arra, hogy a feljegyzéssel kapcsolatban észrevételeket tegyenek.

A megfelelő reprezentatív harmadik ország végleges kiválasztása céljából a Bizottság megvizsgálja, hogy az adott harmadik ország(ok) gazdasági fejlettségi szintje hasonló az érintett országéhoz, hogy ezekben a harmadik országokban gyártják és értékesítik-e a vizsgált terméket, valamint hogy a vonatkozó adatok könnyen elérhetők-e. Ha több reprezentatív harmadik ország is van, a Bizottság adott esetben előnyben részesíti azokat az országokat, amelyekben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő. A Bizottság számára rendelkezésre álló információk alapján Törökország lehetséges megfelelő reprezentatív harmadik ország.

Ezzel összefüggésben a Bizottság felkéri az érintett exportáló gyártót, hogy az ezen értesítés közzétételétől számított 15 napon belül küldjön információkat a vizsgált termék gyártása során felhasznált anyagokra (a nyersanyagokat és a feldolgozott anyagokat egyaránt ideértve) és energiára vonatkozóan. Ezeket az információkat a Tron.tdi platformon keresztül kell megadni a következő címen: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/AD690_INFO_ON_INPUTS_FOR_EXPORTING_PRODUCER_FORM A Tron platformhoz való hozzáférés módjáról a 6.6. és a 6.8. pont ad tájékoztatást.

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának alkalmazása keretében a költségek és az árak meghatározásához rendelkezésre bocsátani kívánt tényszerű információkat tartalmazó beadványokat az ezen értesítés közzétételétől számított 65 napon belül kell benyújtani a Bizottságnak. Az erre a célra felhasznált tényszerű információk kizárólag nyilvánosan hozzáférhető forrásokból vehetők.

6.3.3.   A független importőrökre (12)
  vonatkozó vizsgálat (13)

A Bizottság felkéri a vizsgált terméket a Kínai Népköztársaságból az Unióba importáló független importőröket, hogy vegyenek részt a vizsgálatban.

Tekintettel az ezen eljárásban érintett független importőrök esetlegesen nagy számára, a vizsgálatnak a jogszabályi határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság a vizsgálat alá vonandó független importőrök számát egy minta kiválasztásával észszerű mértékűre korlátozhatja (a továbbiakban esetenként: mintavétel). A mintavételre az alaprendelet 17. cikkének megfelelően kerül sor.

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkéri az összes független importőrt, illetve a nevükben eljáró képviselőiket, hogy vállalatukra vagy vállalataikra vonatkozóan az ezen értesítés közzétételétől számított 7 napon belül küldjék meg a Bizottságnak az ezen értesítés mellékletében meghatározott információkat.

A Bizottság a független importőrök mintájának kiválasztásához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében emellett kapcsolatba léphet valamennyi ismert importőrszervezettel.

Ha mintavételre van szükség, akkor az importőrök kiválasztása történhet a vizsgált termék uniós értékesítéseinek azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható.

Miután megkapta a minta kiválasztásához szükséges információkat, a Bizottság tájékoztatja az érintett feleket az importőrök mintája kapcsán hozott döntéséről. A Bizottság emellett a minta kiválasztásáról feljegyzést csatol az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. A minta kiválasztására vonatkozó esetleges észrevételeknek a mintával kapcsolatos értesítéstől számított 3 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőíveket bocsát a mintába felvett független importőrök rendelkezésére. Ezeknek a feleknek eltérő rendelkezés hiányában a minta kapcsán hozott döntésre vonatkozó értesítés dátumától számított 30 napon belül kell kitöltve visszaküldeniük a kérdőívet.

Az importőrök számára összeállított kérdőív egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2613).

6.4.   
  A kár megállapítására irányuló eljárás és az uniós gyártókra vonatkozó vizsgálat

A kár megállapítása egyértelmű bizonyítékok alapján történik, és magában foglalja a dömpingelt behozatal mennyiségének, az uniós piac áraira gyakorolt hatásának, valamint az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának tárgyilagos vizsgálatát. Annak megállapításához, hogy éri-e kár az uniós gazdasági ágazatot, a Bizottság felkéri a vizsgált termék uniós gyártóit az általa folytatott vizsgálatban való részvételre.

Tekintettel az érintett uniós gyártók nagy számára, a vizsgálatnak a jogszabályi határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság úgy döntött, hogy a vizsgálat alá vonandó uniós gyártók számát egy minta kiválasztásával észszerű mértékűre korlátozza (a továbbiakban esetenként: mintavétel). A mintavételre az alaprendelet 17. cikkének megfelelően kerül sor.

A Bizottság ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Az erre vonatkozó információk az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában találhatók. A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy tegyék meg az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeiket. Ezen túlmenően azoknak a további uniós gyártóknak, amelyek úgy vélik, hogy indokolt a mintába való felvételük, illetve a nevükben eljáró képviselőiknek az ezen értesítés közzétételétől számított 7 napon belül kapcsolatba kell lépniük a Bizottsággal. Az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeknek eltérő rendelkezés hiányában az ezen értesítés közzétételétől számított 7 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A Bizottság értesíti valamennyi ismert uniós gyártót és az uniós gyártók szövetségeit arról, hogy mely vállalatok kerültek be végül a mintába.

A mintába felvett uniós gyártóknak eltérő rendelkezés hiányában a mintába való felvételükre vonatkozó értesítés dátumától számított 30 napon belül kitöltve vissza kell küldeniük egy kérdőívet.

Az uniós gyártók számára összeállított kérdőív egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján: ttps://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2613.

6.5.   
  Az uniós érdek vizsgálatára irányuló eljárás

Abban az esetben, ha a Bizottság megállapítja a támogatás és az abból eredő kár fennállását, az alaprendelet 21. cikkének megfelelően el kell dönteni, hogy a dömpingellenes intézkedések elfogadása nem ellentétes-e az uniós érdekkel. A Bizottság felkéri az uniós gyártókat, az importőröket és képviseleti szervezeteiket, a felhasználókat és képviseleti szervezeteiket, a szakszervezeteket, valamint a fogyasztói képviseleti szervezeteket, hogy szolgáltassanak információkat arról, hogy az intézkedések elfogadása nem ellentétes-e az uniós érdekkel. A vizsgálatban való részvételhez a fogyasztói képviseleti szervezeteknek bizonyítaniuk kell, hogy tevékenységük és a vizsgált termék között objektív kapcsolat áll fenn.

Az uniós érdek vizsgálatával kapcsolatos információkat eltérő rendelkezés hiányában az ezen értesítés közzétételétől számított 37 napon belül kell benyújtani. Az információk tetszőleges formában vagy a Bizottság által összeállított kérdőív kitöltésével nyújthatók be. A kérdőívek – köztük a vizsgált termék felhasználói számára összeállított kérdőív – egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2613). Az alaprendelet 21. cikke alapján szolgáltatott információk csak akkor vehetők figyelembe, ha azokat benyújtásukkor tényszerű bizonyítékokkal támasztják alá.

6.6.   
  Érdekelt felek

A vizsgálatban való részvételhez az érdekelt feleknek, köztük az exportáló gyártóknak, az uniós gyártóknak, az importőröknek és képviseleti szervezeteiknek, a felhasználóknak és képviseleti szervezeteiknek, a szakszervezeteknek, valamint a fogyasztói képviseleti szervezeteknek bizonyítaniuk kell, hogy tevékenységük és a vizsgált termék között objektív kapcsolat áll fenn.

Azokat az exportáló gyártókat, uniós gyártókat, importőröket és képviseleti szervezeteket, amelyek a 6.3.1., a 6.3.3., a 6.4. és a 6.5. pont szerinti eljárások keretében információkat szolgáltattak, a Bizottság érdekelt félnek tekinti, amennyiben tevékenységük és a vizsgált termék között objektív kapcsolat áll fenn.

Más felek csak attól az időponttól fogva vehetnek részt a vizsgálatban érdekelt félként, amikor jelentkeznek, és csak akkor, ha tevékenységük és a vizsgált termék között objektív kapcsolat áll fenn. Az, hogy egy személy vagy szervezet érdekelt félnek minősül-e, nem érinti az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását.

Az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához a Tron.tdi platformon keresztül, a következő internetcímen lehet hozzáférni: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. A hozzáféréshez az oldalon található utasításokat kell követni (14).

6.7.   
  A vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatás lehetősége

Az érdekelt felek kérhetik a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatásukat.

A meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá annak összefoglalását, hogy az érdekelt fél a meghallgatás keretében mit kíván megvitatni. A meghallgatás az érdekelt felek által előzetesen írásban megjelölt kérdésekre korlátozódik.

A meghallgatásra a következő időkeretek vonatkoznak:

| — | Az ideiglenes intézkedések bevezetésének határideje előtt tartandó meghallgatást az ezen értesítés közzétételétől számított 15 napon belül kell kérni. A meghallgatás megtartására rendesen az ezen értesítés közzétételétől számított 60 napon belül kerül sor. |
| --- | --- |

—

Az ideiglenes intézkedések bevezetésének határideje előtt tartandó meghallgatást az ezen értesítés közzétételétől számított 15 napon belül kell kérni. A meghallgatás megtartására rendesen az ezen értesítés közzétételétől számított 60 napon belül kerül sor.

| — | Az ideiglenes ténymegállapítások megfogalmazására rendelkezésre álló eljárási szakaszt követően a meghallgatást az ideiglenes ténymegállapításoknak vagy a tájékoztató dokumentumnak az érdekelt felek részére történő megküldésétől számított 5 napon belül kell kérni. A meghallgatás megtartására rendesen az érdekelt felek tájékoztatására vonatkozó értesítés vagy a tájékoztató dokumentum dátumától számított 15 napon belül kerül sor. |
| --- | --- |

—

Az ideiglenes ténymegállapítások megfogalmazására rendelkezésre álló eljárási szakaszt követően a meghallgatást az ideiglenes ténymegállapításoknak vagy a tájékoztató dokumentumnak az érdekelt felek részére történő megküldésétől számított 5 napon belül kell kérni. A meghallgatás megtartására rendesen az érdekelt felek tájékoztatására vonatkozó értesítés vagy a tájékoztató dokumentum dátumától számított 15 napon belül kerül sor.

| — | A végleges ténymegállapítások megfogalmazására rendelkezésre álló eljárási szakaszban a meghallgatást az érdekelt felek végső tájékoztatásának dátumától számított 3 napon belül kell kérni. A meghallgatás megtartására rendesen az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek benyújtására előírt időszak alatt kerül sor. Ha az érdekelt felek újabb végső tájékoztatást kapnak, a meghallgatást az újabb végső tájékoztatás kézhezvételét követően azonnal kell kérni. A meghallgatás megtartására rendesen az érdekelt felek e tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek benyújtására előírt határidő lejárta előtt kerül sor. |
| --- | --- |

—

A végleges ténymegállapítások megfogalmazására rendelkezésre álló eljárási szakaszban a meghallgatást az érdekelt felek végső tájékoztatásának dátumától számított 3 napon belül kell kérni. A meghallgatás megtartására rendesen az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek benyújtására előírt időszak alatt kerül sor. Ha az érdekelt felek újabb végső tájékoztatást kapnak, a meghallgatást az újabb végső tájékoztatás kézhezvételét követően azonnal kell kérni. A meghallgatás megtartására rendesen az érdekelt felek e tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek benyújtására előírt határidő lejárta előtt kerül sor.

A fenti időkeretek nem érintik a Bizottság szolgálatainak azon jogát, hogy kellően indokolt esetekben az időkereteken kívül is helyt adjanak meghallgatás iránti kérelmeknek, sem a Bizottság azon jogát, hogy kellően indokolt esetekben elutasítsa a meghallgatás iránti kérelmeket. Ha a Bizottság szolgálatai elutasítják a meghallgatás iránti kérelmet, az érintett fél tájékoztatást kap az elutasítás indokairól.

A meghallgatás főszabályként nem használható fel az ügy keretében még rendelkezésre nem álló tényszerű információk bemutatására. Mindazonáltal a megfelelő ügyintézés céljából és annak érdekében, hogy a Bizottság szolgálatai továbbléphessenek a vizsgálatban, az érdekelt felek felkérhetők arra, hogy a meghallgatás után új tényszerű információkkal szolgáljanak.

6.8.   
  Az írásbeli beadványok benyújtása, a kitöltött kérdőívek megküldése és levelezés

A Bizottsághoz piacvédelmi vizsgálatok céljára csak szerzői jogi védelem alatt nem álló információk nyújthatók be. Mielőtt az érdekelt felek olyan információkat és/vagy adatokat bocsátanának a Bizottság rendelkezésére, amelyekkel kapcsolatban harmadik felet szerzői jog illet meg, a szerzői jog jogosultjától külön engedélyt kell kérniük, amelyben az kifejezetten lehetővé teszi a Bizottság számára a) az információk és adatok e piacvédelmi eljárás keretében történő felhasználását, valamint b) az információknak és/vagy adatoknak az e vizsgálatban érdekelt felek felé olyan formában történő továbbítását, hogy azok gyakorolhassák védelemhez való jogukat.

Az érdekelt felek által benyújtott valamennyi olyan írásbeli beadványt – beleértve az ezen értesítésben kért információkat, a kitöltött kérdőíveket és a leveleket is –, amelyre vonatkozóan bizalmas kezelést kérelmeznek, „Sensitive” (15) (bizalmas) jelöléssel kell ellátni. A vizsgálat keretében információt benyújtó feleknek a bizalmas kezelésre irányuló kérelmüket meg kell indokolniuk.

A „Sensitive” jelöléssel ellátott információkat benyújtó feleknek ezekről az információkról az alaprendelet 19. cikkének (2) bekezdése értelmében nem bizalmas jellegű összefoglalót is rendelkezésre kell bocsátaniuk, amelyet „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátniuk. Ennek az összefoglalónak megfelelő részletességűnek kell lennie ahhoz, hogy a bizalmasan benyújtott információk lényege kielégítő mértékben megismerhető legyen belőle.

Amennyiben a bizalmas információt benyújtó fél nem indokolja meg kellőképpen a bizalmas kezelésre irányuló kérelmét vagy nem bocsát rendelkezésre nem bizalmas jellegű összefoglalót a kért formában és minőségben, a Bizottság az információt figyelmen kívül hagyhatja, kivéve abban az esetben, ha megfelelő források kielégítően bizonyítják az információ helyességét.

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy minden beadványukat és kérelmüket – ideértve az érdekelt félként való nyilvántartásba vételre vonatkozó kérelmeket is – a Tron.tdi platformon (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI) keresztül, a meghatalmazásokat és a tanúsítványokat szkennelt formában mellékelve nyújtsák be. A TRON.tdi platform vagy e-mail használatával az érdekelt felek elfogadják a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján közzétett, „LEVELEZÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGGAL PIACVÉDELMI ÜGYEKBEN” című dokumentumban foglalt, az elektronikus beadványokra alkalmazandó szabályokat: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Az érdekelt feleknek fel kell tüntetniük nevüket, címüket, telefonszámukat és érvényes e-mail-címüket, továbbá biztosítaniuk kell, hogy a megadott e-mail-cím működő, naponta ellenőrzött hivatalos e-mail-cím legyen. Az elérhetőségek megadása után a Bizottság kizárólag a Tron.tdi platformon keresztül vagy e-mailben kommunikál az érdekelt felekkel, kivéve, ha azok kifejezetten kérik a Bizottságtól a dokumentumok más kommunikációs csatornán történő megküldését, vagy ha a dokumentumot a jellegéből adódóan könyvelt levélpostai küldeményben kell elküldeni. Az érdekelt felek a Bizottsággal folytatott levelezésre vonatkozó további szabályokat és információkat, köztük a Tron.tdi platformon keresztül vagy e-mailben eljuttatott küldeményekre irányadó elveket megtalálják a fent említett, az érdekelt felekkel folytatott kommunikációra vonatkozó útmutatóban.

A Bizottság levelezési címe:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: TRADE-AD690-HTYP-DUMPING@ec.europa.eu

TRADE-AD690-HTYP-INJURY@ec.europa.eu

7.   A vizsgálat időkeretei

A vizsgálat az alaprendelet 6. cikke (9) bekezdésének megfelelően rendesen az ezen értesítés közzétételétől számított 13 hónapon belül – de legkésőbb 14 hónapon belül – lezárul. Az alaprendelet 7. cikkének (1) bekezdése értelmében ideiglenes intézkedéseket rendesen az ezen értesítés közzétételétől számított legfeljebb 7 hónapon belül – de legkésőbb 8 hónapon belül – lehet bevezetni.

Az alaprendelet 19a. cikkének megfelelően a Bizottság 4 héttel az ideiglenes intézkedések bevezetése előtt tájékoztatást nyújt az ideiglenes vámok tervezett kivetéséről. Az érdekelt felek számára 3 munkanap áll rendelkezésre, hogy a számítások pontosságával kapcsolatban írásban észrevételeket tegyenek.

Ha a Bizottság nem vet ki ideiglenes vámokat, hanem folytatja a vizsgálatot, 4 héttel az alaprendelet 7. cikkének (1) bekezdésében megállapított határidő lejárta előtt tájékoztató dokumentumot ad ki, amelyben értesíti az érdekelt feleket az ideiglenes vámok kivetésének mellőzéséről.

Eltérő rendelkezés hiányában az érdekelt feleknek 15 nap áll rendelkezésére ahhoz, hogy az ideiglenes ténymegállapításokhoz vagy a tájékoztató dokumentumhoz írásbeli észrevételeket tegyenek, és 10 nap ahhoz, hogy a végleges ténymegállapításokhoz írásbeli észrevételeket tegyenek. Ha az érdekelt felek újabb végső tájékoztatást kapnak, az érdekelt felek írásbeli észrevételeinek megtételére vonatkozó határidő az újabb végső tájékoztatás keretében kerül meghatározásra.

8.   Az intézkedések felülvizsgálata

Az 1105/2010/EU tanácsi végrehajtási rendelettel végleges dömpingellenes vám került bevezetésre a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 5402 20 00 KN-kód (TARIC-kód: 5402 2000 10) alá besorolt nagy szakítószilárdságú poliészter fonal behozatalára. A Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd-re vonatkozó értékvám vámtétele 0 % volt.

A WTO Fellebbezési Testülete által Mexikóban készült, a marhahúsra és rizsre vonatkozó jelentés (16) fényében az 1105/2010/EU tanácsi végrehajtási rendelettel a Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd-re bevezetett intézkedések további érvényesítése már nem helyénvaló, és az 1105/2010/EU végrehajtási rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. Ezért felülvizsgálatot kell indítani az 1105/2010/EU rendelet tekintetében annak érdekében, hogy lehetővé váljék a Fellebbezési Testület marhahúsra és rizsre vonatkozó jelentése (Mexikó) értelmében szükséges módosítás.

A Bizottság ezért kezdeményezi az (EU) 2015/476 rendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján az (EU) 1105/2010 végrehajtási rendelet felülvizsgálatát.

9.   Információszolgáltatás

Az érdekelt felek csak az ezen értesítés 5. és 6. pontjában meghatározott időkereteken belül szolgáltathatnak információkat. Az említett pontokban szereplő információktól eltérő információk a következő határidők és feltételek betartása mellett nyújthatók be:

| — | Az ideiglenes ténymegállapítások megfogalmazására rendelkezésre álló eljárási szakasszal kapcsolatos információkat eltérő rendelkezés hiányában az ezen értesítés közzétételétől számított 70 napon belül kell benyújtani. |
| --- | --- |

—

Az ideiglenes ténymegállapítások megfogalmazására rendelkezésre álló eljárási szakasszal kapcsolatos információkat eltérő rendelkezés hiányában az ezen értesítés közzétételétől számított 70 napon belül kell benyújtani.

| — | Az ideiglenes ténymegállapítások megfogalmazására rendelkezésre álló eljárási szakaszban az érdekelt felek – eltérő rendelkezés hiányában – az ideiglenes ténymegállapításoknak vagy a tájékoztató dokumentumnak az érdekelt felek részére történő megküldésével kapcsolatos észrevételek megtételére előírt határidőt követően nem nyújthatnak be új tényszerű információkat. A határidőt követően az érdekelt felek kizárólag akkor nyújthatnak be új tényszerű információkat, ha bizonyítani tudják, hogy az új tényszerű információk a más érdekelt felek tényekkel kapcsolatos állításainak cáfolatához szükségesek, és ha az új tényszerű információk ellenőrzése elvégezhető a vizsgálat időben történő lezárására rendelkezésre álló időn belül. |
| --- | --- |

—

Az ideiglenes ténymegállapítások megfogalmazására rendelkezésre álló eljárási szakaszban az érdekelt felek – eltérő rendelkezés hiányában – az ideiglenes ténymegállapításoknak vagy a tájékoztató dokumentumnak az érdekelt felek részére történő megküldésével kapcsolatos észrevételek megtételére előírt határidőt követően nem nyújthatnak be új tényszerű információkat. A határidőt követően az érdekelt felek kizárólag akkor nyújthatnak be új tényszerű információkat, ha bizonyítani tudják, hogy az új tényszerű információk a más érdekelt felek tényekkel kapcsolatos állításainak cáfolatához szükségesek, és ha az új tényszerű információk ellenőrzése elvégezhető a vizsgálat időben történő lezárására rendelkezésre álló időn belül.

| — | A vizsgálatnak a kötelezően előírt határidőkön belül való lezárása érdekében a Bizottság nem fogad el beadványokat az érdekelt felektől az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére, valamint, ha alkalmazandó, az érdekelt felek újabb végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére előírt határidő után. |
| --- | --- |

—

A vizsgálatnak a kötelezően előírt határidőkön belül való lezárása érdekében a Bizottság nem fogad el beadványokat az érdekelt felektől az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére, valamint, ha alkalmazandó, az érdekelt felek újabb végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére előírt határidő után.

10.   Észrevételek fűzése más felek beadványaihoz

A védelemhez való jog garantálása érdekében az érdekelt feleknek rendelkezniük kell azzal a lehetőséggel, hogy észrevételeket fűzzenek a más érdekelt felek által benyújtott információkhoz. Ezekben az észrevételekben az érdekelt felek csak a más érdekelt felek beadványaiban tárgyalt kérdésekkel foglalkozhatnak, új kérdéseket nem vethetnek fel.

Az ilyen jellegű észrevételek megtételére a következő időkeretek vonatkoznak:

| — | A más érdekelt felek által az ideiglenes intézkedések bevezetésének határideje előtt benyújtott információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – legkésőbb az ezen értesítés közzétételét követő 75. napon kell megtenni. |
| --- | --- |

—

A más érdekelt felek által az ideiglenes intézkedések bevezetésének határideje előtt benyújtott információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – legkésőbb az ezen értesítés közzétételét követő 75. napon kell megtenni.

| — | Az érdekelt feleknek az ideiglenes ténymegállapításokról való tájékoztatása, illetve a tájékoztató dokumentum nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – az ideiglenes ténymegállapításokra, illetve a tájékoztató dokumentumra vonatkozó észrevételek megtételére előírt határidőt követő 7 napon belül kell benyújtani. |
| --- | --- |

—

Az érdekelt feleknek az ideiglenes ténymegállapításokról való tájékoztatása, illetve a tájékoztató dokumentum nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – az ideiglenes ténymegállapításokra, illetve a tájékoztató dokumentumra vonatkozó észrevételek megtételére előírt határidőt követő 7 napon belül kell benyújtani.

| — | Az érdekelt felek végső tájékoztatása nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére előírt határidőt követő 3 napon belül kell benyújtani. Ha az érdekelt felek újabb végső tájékoztatást kapnak, az e tájékoztatás nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket az erre a tájékoztatásra vonatkozó észrevételek megtételére előírt határidőt követő 1 napon belül kell benyújtani. |
| --- | --- |

—

Az érdekelt felek végső tájékoztatása nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére előírt határidőt követő 3 napon belül kell benyújtani. Ha az érdekelt felek újabb végső tájékoztatást kapnak, az e tájékoztatás nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket az erre a tájékoztatásra vonatkozó észrevételek megtételére előírt határidőt követő 1 napon belül kell benyújtani.

A fenti időkeretek nem sértik a Bizottság azon jogát, hogy kellően indokolt esetekben kiegészítő információkat kérjen az érdekelt felektől.

11.   Az ezen értesítésben meghatározott határidők meghosszabbítása

Az ezen értesítésben meghatározott határidők meghosszabbítása csak kivételes körülmények fennállása esetén kérhető, és csak igazoltan alapos okkal indokolt esetben biztosítható.

A kérdőívek kitöltésére rendelkezésre álló határidő rendesen legfeljebb 3 nappal hosszabbítható meg, és a meghosszabbítás a szabályok értelmében legfeljebb 7 napra szólhat.

Az eljárás megindításáról szóló ezen értesítésben más információk benyújtására meghatározott határidők a kivételes körülmények fennállásának igazolása nélkül legfeljebb 3 nappal hosszabbíthatók meg.

12.   Az együttműködés hiánya

Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy nem szolgáltatja ezeket az információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően ideiglenes vagy végleges megerősítő vagy nemleges ténymegállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján.

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető információkat szolgáltatott, ezek az információk figyelmen kívül hagyhatók, és a Bizottság a rendelkezésre álló tényekre támaszkodhat.

Ha az érdekelt felek valamelyike nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a ténymegállapítások alapjául az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények szolgálnak, az eredmény kedvezőtlenebb lehet e fél számára, mint ha együttműködött volna.

A számítógépes válaszadás elmaradása nem tekinthető az együttműködés hiányának, amennyiben az érdekelt fél igazolja, hogy a válasz kért formában történő elkészítése indokolatlan többletteherrel vagy indokolatlan többletköltségekkel járna. Az érdekelt félnek ebben az esetben haladéktalanul fel kell vennie a kapcsolatot a Bizottsággal.

13.   Meghallgató tisztviselő

Az érdekelt felek kérhetik a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő közreműködését. A meghallgató tisztviselő az eljárás folyamán megvizsgálja az iratbetekintési kérelmeket, a dokumentumok bizalmas kezelését érintő vitákat, a határidők meghosszabbítására vonatkozó kérelmeket, valamint az érdekelt felek vagy harmadik felek által a védelemhez való joguk gyakorlásával összefüggésben benyújtott kérelmeket.

A meghallgató tisztviselő meghallgatásokat szervezhet, és közvetíthet az érdekelt felek és a Bizottság szolgálatai között annak érdekében, hogy az érdekelt felek maradéktalanul gyakorolhassák a védelemhez való jogukat. A meghallgató tisztviselő általi meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani. A meghallgató tisztviselő megvizsgálja a kérelmek indokait. Ilyen meghallgatásra csak akkor kerülhet sor, ha az adott kérdést nem sikerült a Bizottság szolgálataival kellő időben rendezni.

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy az ezen értesítés 6.7. pontjában meghatározott időkereteket a meghallgató tisztviselő közreműködésével és az általa tartott meghallgatásokkal kapcsolatban is tartsák tiszteletben. A kérelmeket kellő időben, indokolatlan késedelem és az eljárás szabályszerű lefolytatásának veszélyeztetése nélkül kell benyújtani. Ezt szem előtt tartva az érdekelt feleknek a meghallgató tisztviselő közreműködését a közreműködésre okot adó esemény bekövetkezése után a lehető leghamarabb kérniük kell. A meghallgató tisztviselő megvizsgálja a közreműködés iránti kérelem indokait, a benne felvetett kérdések jellegét és e kérdéseknek a védelemhez való jog gyakorlására kifejtett hatását, továbbá figyelembe veszi a megfelelő ügyintézéshez és a vizsgálat időben történő lezárásához fűződő érdeket.

További információk, valamint a meghallgató tisztviselő elérhetősége és internetes oldalai a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján találhatók: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

14.   A személyes adatok kezelése

A Bizottság az e vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (17) megfelelően kezeli.

A Bizottság piacvédelmi tevékenysége során végzett személyesadat-kezelésről a magánszemélyeket tájékoztató adatvédelmi nyilatkozat megtekinthető a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/.

---

(1)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

(2)  Az alaprendelet 3. cikkének (1) bekezdésével összhangban a „kár” általános kifejezés a jelentős hátrányt, a jelentős hátrány okozásával való fenyegetést, valamint a gazdasági ágazat létrehozásának jelentős hátráltatását jelenti.

(3)  Ahol a szöveg ezen értesítés közzétételére utal, ott ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele értendő.

(4)  HL C 167., 2017.6.30., 31. o.

(5)  HL L 49., 2017.2.25., 6. o.

(6)  HL C 87., 2022.2.23., 2. o.

(7)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól, 2017. december 20., SWD(2017) 483 final/2, megtekinthető a következő internetcímen: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

(8)  Indokolt kérelemre a Bizottság az országjelentésben hivatkozott dokumentumokat is rendelkezésre bocsátja.

(9)  A Tanács 1105/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. november 29.) a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint a Koreai Köztársaságból és Tajvanról származó nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről (HL L 315., 2010.12.1., 1. o.).

(10)  Közlemény a Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról (HL C 86., 2020.3.16., 6. o.).

(11)  Exportáló gyártó az érintett országban működő minden olyan vállalat, ideértve a vizsgált termék gyártásában, belföldi értékesítésében vagy exportjában részt vevő, vele kapcsolatban álló vállalatokat is, amely a vizsgált terméket gyártja és közvetlenül vagy harmadik félen keresztül az Unió piacára exportálja.

(12)  Ez a pont kizárólag a független, azaz az exportáló gyártókkal kapcsolatban nem álló importőrökre vonatkozik. Az exportáló gyártókkal kapcsolatban álló importőröknek az exportáló gyártók vonatkozásában ki kell tölteniük a kérdőív I. mellékletét. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. november 24-i (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet 127. cikke szerint két személy akkor tekintendő egymással kapcsolatban állónak, ha: a) egymás üzleti vállalkozásának tisztségviselői vagy igazgatói; b) jogilag elismert üzlettársak; c) alkalmazotti viszonyban állnak egymással; d) egy harmadik fél közvetlenül vagy közvetve tulajdonában tartja, ellenőrzi vagy birtokolja mindkettőjük kibocsátott, szavazati jogot biztosító részvényeinek vagy részesedéseinek 5 %-át vagy annál többet; e) egyikük közvetve vagy közvetlenül ellenőrzi a másikat; f) harmadik személy közvetve vagy közvetlenül mindkettőjüket ellenőrzi; g) együtt közvetlenül vagy közvetve ellenőriznek egy harmadik személyt; vagy h) ugyanannak a családnak a tagjai (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.). A személyek kizárólag akkor minősülnek egy család tagjainak, ha a következő rokoni kapcsolatok valamelyikében állnak egymással: i. férj és feleség, ii. szülő és gyermek, iii. fivér és lánytestvér (akár vér szerinti, akár féltestvér), iv. nagyszülő és unoka, v. nagybácsi vagy nagynéni és unokaöcs vagy unokahúg, vi. após vagy anyós és vő vagy meny, vii. sógor és sógornő. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének 4. pontja szerint „személy”: természetes személy, jogi személy, valamint olyan személyegyesülés, amely jogi személyiséggel nem rendelkezik, de ügyleti képességét az uniós vagy a nemzeti jog elismeri (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

(13)  A független importőrök által szolgáltatott adatok e vizsgálat keretében a dömping meghatározásán kívül más szempontok elemzéséhez is felhasználhatók.

(14)  Technikai probléma esetén kérjük, vegye fel a kapcsolatot a Kereskedelmi Főigazgatóság ügyfélszolgálatával (E-mail: trade-service-desk@ec.europa.eu, Tel. +32 22979797).

(15)  A „Sensitive” jelöléssel ellátott dokumentum az alaprendelet 19. cikke és a GATT 1994 VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás (dömpingellenes megállapodás) 6. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül. A dokumentum az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében is védelem alatt áll.

(16)  Mexikó — A marhahúsra és rizsre bevezetettt végleges dömpingellenes intézkedések, a Fellebbezési Testület jelentése, WT/DS295/AB/R, 2005. november 29.

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

---

MELLÉKLET

| ☐ | „Sensitive” version (bizalmas változat) |
| --- | --- |
| ☐ | „Version for inspection by interested parties” (Az érdekelt felek számára, betekintésre) |
| (Jelölje meg a megfelelő négyzetet!) |

☐

„Sensitive” version (bizalmas változat)

☐

„Version for inspection by interested parties” (Az érdekelt felek számára, betekintésre)

(Jelölje meg a megfelelő négyzetet!)

A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁGBÓL SZÁRMAZÓ NAGY SZAKÍTÓSZILÁRDSÁGÚ POLIÉSZTER FONALAK BEHOZATALÁRA VONATKOZÓ DÖMPINGELLENES ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL

INFORMÁCIÓK A FÜGGETLEN IMPORTŐRÖK MINTÁJÁNAK KIVÁLASZTÁSÁHOZ

Ez az űrlap arra szolgál, hogy segítséget nyújtson a független importőröknek az eljárás megindításáról szóló értesítés 6.3.3. pontjában kért mintavételi információk megadásában.

Mind a „Sensitive” (bizalmas), mind a „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel ellátott változatot az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltak szerint vissza kell küldeni a Bizottságnak.

1.   NÉV ÉS KAPCSOLATTARTÁSI ADATOK

Adja meg vállalatáról a következő adatokat:

| Vállalat neve | |
| --- | --- |
| Cím | |
| Kapcsolattartó | |
| E-mail: | |
| Telefon | |

Vállalat neve

Cím

Kapcsolattartó

E-mail:

Telefon

2.   FORGALOM ÉS ÉRTÉKESÍTÉSI VOLUMEN

Adja meg a vizsgálati időszakra vonatkozóan a vállalat teljes forgalmát euróban (EUR), az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerinti, a vizsgált termék behozatalának értékét euróban (EUR) és volumenét, valamint annak a Kínai Népköztársaságból történő behozatalt követő, az Unió piacán való viszonteladása értékét euróban (EUR) és volumenét.

| | Volumen tonnában | Érték euróban (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Vállalatának teljes forgalma euróban (EUR) | | |
| A Kínai Népköztársaságból származó vizsgált termék behozatala | | |
| A vizsgált termék behozatala (minden származás) | | |
| A vizsgált terméknek az Unió piacán való viszonteladása a Kínai Népköztársaságból való behozatalt követően | | |

Volumen tonnában

Érték euróban (EUR)

Vállalatának teljes forgalma euróban (EUR)

A Kínai Népköztársaságból származó vizsgált termék behozatala

A vizsgált termék behozatala (minden származás)

A vizsgált terméknek az Unió piacán való viszonteladása a Kínai Népköztársaságból való behozatalt követően

3.   VÁLLALATA ÉS AZ AZZAL KAPCSOLATBAN ÁLLÓ (1)
  VÁLLALATOK TEVÉKENYSÉGE

Adja meg a vállalat, valamint a vizsgált termék gyártásában és/vagy (exportra történő és/vagy belföldi) értékesítésében érintett, a vállalattal kapcsolatban álló valamennyi vállalat tevékenységének pontos leírását (sorolja fel őket, és adja meg, hogy milyen viszonyban állnak vállalatával). Ilyen tevékenység lehet többek között a vizsgált termék megvásárlása vagy alvállalkozás keretében történő gyártása, illetve feldolgozása vagy az azzal való kereskedés.

| A vállalat neve és székhelye | Tevékenység | Kapcsolat jellege |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

A vállalat neve és székhelye

Tevékenység

Kapcsolat jellege

4.   EGYÉB INFORMÁCIÓK

Adjon meg minden olyan egyéb információt, amely vállalata szerint segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában.

5.   NYILATKOZAT

A fenti információk megadásával a vállalat hozzájárul a mintába való esetleges felvételéhez. A mintába való felvétel esetén a vállalatnak kérdőívet kell kitöltenie, és hozzá kell járulnia ahhoz, hogy válaszának hitelessége helyszíni vizsgálat keretében ellenőrzésre kerüljön. Ha a vállalat úgy nyilatkozik, hogy nem járul hozzá a mintába való esetleges felvételéhez, akkor a vizsgálat során nem együttműködő vállalatnak minősül. A nem együttműködő importőrök esetében a Bizottság ténymegállapításainak alapjául a rendelkezésre álló tények szolgálnak, így az eredmény kedvezőtlenebb lehet a vállalat számára, mint ha együttműködött volna.

A meghatalmazott tisztségviselő aláírása:

A meghatalmazott tisztségviselő neve és beosztása:

Dátum:

---

(1)  Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. november 24-i (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet 127. cikke szerint két személy akkor tekintendő egymással kapcsolatban állónak, ha: a) egymás üzleti vállalkozásának tisztségviselői vagy igazgatói; b) jogilag elismert üzlettársak; c) alkalmazotti viszonyban állnak egymással; d) egy harmadik fél közvetlenül vagy közvetve tulajdonában tartja, ellenőrzi vagy birtokolja mindkettőjük kibocsátott, szavazati jogot biztosító részvényeinek vagy részesedéseinek 5 %-át vagy annál többet; e) egyikük közvetve vagy közvetlenül ellenőrzi a másikat; f) harmadik személy közvetve vagy közvetlenül mindkettőjüket ellenőrzi; g) együtt közvetlenül vagy közvetve ellenőriznek egy harmadik személyt; vagy h) ugyanannak a családnak a tagjai (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.). A személyek kizárólag akkor minősülnek egy család tagjainak, ha a következő rokoni kapcsolatok valamelyikében állnak egymással: i. férj és feleség, ii. szülő és gyermek, iii. fivér és lánytestvér (akár vér szerinti, akár féltestvér), iv. nagyszülő és unoka, v. nagybácsi vagy nagynéni és unokaöcs vagy unokahúg, vi. após vagy anyós és vő vagy meny, vii. sógor és sógornő. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének 4. pontja szerint „személy”: természetes személy, jogi személy, valamint olyan személyegyesülés, amely jogi személyiséggel nem rendelkezik, de ügyleti képességét az uniós vagy a nemzeti jog elismeri (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 248/119 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 248/119

---

Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes bevont finompapírok behozatalára alkalmazandó szubvencióellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról

(2022/C 248/09)

A Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy érintett ország) származó egyes bevont finompapírok behozatalára vonatkozó hatályos szubvencióellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés közzétételét követően (1) az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) felülvizsgálati kérelem érkezett az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: alaprendelet) 18. cikke alapján.

1.   Felülvizsgálati kérelem

A kérelmet 2022. március 31-én az Arctic Paper Grycksbo AB, a Burgo Group SpA, a Fedrigoni SpA, a Lecta Group és a Sappi Europe SA (a továbbiakban: kérelmezők) nyújtotta be. A kérelmet az alaprendelet 10. cikkének (6) bekezdése értelmében az egyes bevont finompapírokkal foglalkozó uniós gazdasági ágazat nyújtotta be.

A kérelem nyilvános változatát, valamint az uniós gyártók támogatásának mértékére vonatkozó elemzést az érdekelt felek számára betekintésre összeállított akta tartalmazza. Ezen értesítés 5.6. pontja tájékoztatással szolgál arról, hogy az érdekelt felek hogyan férhetnek hozzá az aktához.

2.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék: bevont finompapír, vagyis az egyik vagy mindkét oldalán bevont papír vagy karton (kivéve a nátronpapírt vagy nátronkartont), akár ívekben vagy tekercsekben, amelynek tömege legalább 70 g/m2, de legfeljebb 400 g/m2, fényességi jelzőszáma pedig (az ISO 2470-1 szerint mérve) 84-nél nagyobb (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék).

A felülvizsgálat tárgyát képező termék nem foglalja magában:

| — | a rotációs gyorssajtóhoz használható tekercseket. A rotációs gyorssajtóhoz használható tekercsek olyan tekercsek, melyek esetében az ISO 3783:2006 vizsgálati szabvány szerint végzett, a tépőszilárdság meghatározásához szükséges (gyorsított sebességű módszer szerint, IGT-tesztkészülék (elektromos modell) alkalmazásával végzett) teszt eredménye 30 N/m-nél alacsonyabb értéket mutat a papír keresztirányban („cross-direction”, CD) való mérésekor és 50 N/m-nél alacsonyabb értéket a gyártási irányban („machine direction”, MD) való méréskor. |
| --- | --- |

—

a rotációs gyorssajtóhoz használható tekercseket. A rotációs gyorssajtóhoz használható tekercsek olyan tekercsek, melyek esetében az ISO 3783:2006 vizsgálati szabvány szerint végzett, a tépőszilárdság meghatározásához szükséges (gyorsított sebességű módszer szerint, IGT-tesztkészülék (elektromos modell) alkalmazásával végzett) teszt eredménye 30 N/m-nél alacsonyabb értéket mutat a papír keresztirányban („cross-direction”, CD) való mérésekor és 50 N/m-nél alacsonyabb értéket a gyártási irányban („machine direction”, MD) való méréskor.

| — | a többrétegű papírt és a többrétegű kartont. |
| --- | --- |

—

a többrétegű papírt és a többrétegű kartont.

A felülvizsgálat tárgyát képező termék jelenleg az ex 4810 13 00, ex 4810 14 00, ex 4810 19 00, ex 4810 22 00, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10 és ex 4810 99 80 KN-kódok (TARIC-kódok: 4810130020, 4810140020, 4810190020, 4810220020, 4810293020, 4810298020, 4810991020 és 4810998020) alá tartozik. A megadott KN- és TARIC-kódok csak tájékoztató jellegűek, és az eljárás későbbi szakaszaiban módosulhatnak.

3.   A meglévő intézkedések

A jelenleg hatályban lévő intézkedéseket az (EU) 2017/1187 bizottsági végrehajtási rendelettel (3) kivetett végleges szubvencióellenes vámok alkotják.

4.   A felülvizsgálat indokai

A kérelem azon az indokláson alapul, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a támogatás folytatódásával vagy megismétlődésével és az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődésével járna.

4.1.   
  A támogatás folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó állítás

A kérelmezők elegendő bizonyítékkal szolgáltak arra vonatkozóan, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az érintett országban működő gyártóit a Kínai Népköztársaság kormánya, valamint regionális és helyi önkormányzatai több támogatásban is részesítették, illetve valószínűsíthetően a továbbiakban is fogják részesíteni.

A kérelmezők nem számszerűsítették pontosan a támogatás jelenlegi szintjét valamennyi támogatás esetében. A kérelemben szereplő bizonyítékok alapján azonban úgy tűnik, hogy a támogatás szintje továbbra is jelentős, és meghaladja a csekély mértékű szintet.

Az állítólagos támogatási gyakorlatok többek között a következőkből állnak: i. közvetlen transzferek; ii. kormányzati bevételek elengedése vagy be nem szedése; iii. áruknak vagy szolgáltatásoknak a kormányzat általi, a megfelelő nagyságú díjazásnál alacsonyabb összeg megfizetése ellenében történő nyújtása; és iv. kifizetések teljesítése egy finanszírozási rendszerbe, vagy egy magánszervezet megbízása vagy utasítása a fenti funkciók közül egy vagy több ellátására. A kérelmezők többek között kedvezményes kölcsönökre, támogatásokra, közvetlenadó-mentességekre, valamint a földterületek állam általi, a megfelelő díjazásnál alacsonyabb összeg megfizetése ellenében történő nyújtására hivatkoztak. Az állítólagos támogatási gyakorlatok egy részét az eredeti vizsgálat keretében már kiegyenlítették, míg közülük néhány olyan további vagy új támogatás, amelyet az eredeti vizsgálat keretében nem vizsgáltak.

A kérelmezők állítása szerint a bemutatott intézkedések támogatásoknak minősülnek, mivel az érintett ország kormányától vagy regionális és helyi önkormányzataitól, illetőleg bármilyen közjogi szervtől származó pénzügyi hozzájárulást foglalnak magukban, valamint a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóira gazdasági előnyt ruháznak át. Ezek a támogatások állítólag egyediek, mivel bizonyos vállalkozásokra és/vagy régiókra korlátozódnak és/vagy exportteljesítménytől függnek. Ezért e támogatások az alaprendelet 4. cikke értelmében kiegyenlíthetőnek minősülnek.

Tekintettel az alaprendelet 18. cikkének (2) bekezdésére, a Bizottság feljegyzést készített a bizonyítékok elegendő voltáról, és ebben ismertette a Bizottság rendelkezésére álló és a vizsgálat megindítását megalapozó összes bizonyítékkal kapcsolatos értékelését. A feljegyzés megtalálható az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában.

A Bizottság fenntartja a jogot, hogy a vizsgálat során esetlegesen feltárt további vonatkozó támogatásokat is kivizsgálja.

4.2.   
  A kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó állítás

A kérelmezők állítása szerint az érintett országból érkező behozatal miatti kár megismétlődése valószínűsíthető. Ezzel összefüggésben a kérelmezők elegendő bizonyítékkal szolgáltak arra vonatkozóan, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a felülvizsgálat tárgyát képező termék érintett országból az Unióba érkező behozatala – az érintett ország jelentős kihasználatlan kapacitásai miatt – valószínűleg a jelenleginél magasabb szintet fog elérni. További ok az Európai Unió piacának a méretéből adódó vonzereje.

A kérelmezők állítása szerint a kár megszűnése elsősorban az intézkedések bevezetésének volt köszönhető, és az érintett országból támogatott áron érkező behozatalnak az intézkedések hatályvesztése esetén bekövetkező növekedése valószínűsíthetően az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megismétlődésével járna.

5.   Eljárás

Minthogy az alaprendelet 25. cikkének (1) bekezdésében említett bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a támogatás és a kár valószínűségével kapcsolatban a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az alaprendelet 18. cikkével összhangban felülvizsgálatot indít.

A hatályvesztési felülvizsgálat célja annak megállapítása, hogy az intézkedések hatályvesztése nyomán valószínűsíthetően folytatódik-e vagy megismétlődik-e a felülvizsgálat tárgyát képező, az érintett országból származó termék támogatása, illetve az uniós gazdasági ágazatot ért kár.

A Bizottság az alaprendelet 10. cikkének (7) bekezdésével összhangban konzultációkra kérte fel az érintett ország kormányát.

A Bizottság felhívja továbbá a felek figyelmét a Covid19-járványnak a dömping- és a szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásairól közzétett közleményre (4), amely erre az eljárásra is alkalmazandó lehet.

A Bizottság felhívja a felek figyelmét az ugyanezen termékkel kapcsolatban folyamatban lévő, a jelen eljárástól elkülönülő dömpingellenes vizsgálatra (5). A Bizottság felkéri az exportáló gyártókat, az uniós gazdasági ágazatot, valamint az említett dömpingellenes vizsgálatban részt vevő valamennyi érdekelt felet, hogy a jelen vizsgálat keretében külön jelentkezzenek, és a dömpingellenes vizsgálat keretében esetleg szolgáltatott információktól függetlenül az ezen értesítésben meghatározott szabályokhoz és határidőkhöz igazodva nyújtsák be a szükséges információkat. A Bizottság a jelen vizsgálatban nem veszi automatikusan figyelembe a dömpingellenes vizsgálat keretében szolgáltatott információkat és észrevételeket, és a feleknek főszabályként a jelen vizsgálattal kapcsolatos összes információt a jelen eljárás keretében külön be kell nyújtaniuk.

5.1.   
  Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

A támogatás folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2021. január 1-jétől 2021. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjed ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2018. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra („figyelembe vett időszak”) terjed ki.

5.2.   
  Észrevételek a kérelemmel és a vizsgálat megindításával kapcsolatban

Amennyiben az érdekelt felek a kérelemhez (ideértve a kár megismétlődését és az ok-okozati összefüggést érintő kérdéseket is) vagy a vizsgálat megindításának valamely részletéhez (ideértve a kérelem támogatottságának mértékét is) észrevételeket kívánnak fűzni, ezt az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől (6) számított 37 napon belül kell megtenniük.

A vizsgálat megindításával összefüggő meghallgatás iránti kérelmeket az ezen értesítés közzétételétől számított 15 napon belül kell benyújtani.

5.3.   
  A támogatás folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének megállapítására irányuló eljárás

A hatályvesztési felülvizsgálat keretében a Bizottság megvizsgálja a felülvizsgálati időszak tekintetében az Unióba irányuló kivitelt, és – az Unióba irányuló kiviteltől függetlenül – meghatározza, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az érintett országban gyártó és értékesítő vállalatok helyzete alapján valószínűsíthető-e az intézkedések hatályvesztése esetére az Unióba támogatott áron megvalósított kivitel folytatódása vagy megismétlődése.

Ennek megfelelően a Bizottság felkéri a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az érintett országban működő valamennyi gyártóját (7) – beleértve azokat is, amelyek nem működtek együtt a hatályban lévő intézkedésekhez vezető vizsgálatban – az általa folytatott vizsgálatban való részvételre.

5.3.1.   Az érintett országban működő gyártókra vonatkozó vizsgálat

Tekintettel az e hatályvesztési felülvizsgálatban érintett, az érintett országban működő gyártók esetlegesen nagy számára, a vizsgálatnak a jogszabályi határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság a vizsgálat alá vonandó gyártók számát egy minta kiválasztásával észszerű mértékűre korlátozhatja (a továbbiakban esetenként: mintavétel). A mintavételre az alaprendelet 27. cikkének megfelelően kerül sor.

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkéri az összes gyártót – beleértve azokat is, amelyek nem működtek együtt a jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező intézkedésekhez vezető vizsgálatban –, illetve a nevükben eljáró képviselőiket, hogy az ezen értesítés közzétételét követő 7 napon belül jelentkezzenek, és küldjenek a Bizottságnak információkat vállalatukra vagy vállalataikra vonatkozóan. Ezeket az információkat a TRON.tdi platformon keresztül kell megadni: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R776_SAMPLING_FORM_FOR_EXPORTINGPRODUCER

A Tron platformhoz való hozzáférés módjáról az 5.6. és az 5.9. pont ad tájékoztatást.

A gyártók mintájának kiválasztásához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság emellett felveszi a kapcsolatot az érintett ország hatóságaival, és kapcsolatba léphet az érintett országban működő gyártók valamennyi ismert szervezetével.

Ha mintavételre van szükség, akkor a gyártók kiválasztására a termelés, az értékesítés vagy a kivitel azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján kerül sor, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A Bizottság – adott esetben az érintett ország hatóságain keresztül – az összes ismert gyártót, az érintett ország hatóságait és a gyártók szervezeteit értesíti arról, hogy mely vállalatok kerültek be a mintába.

Miután megkapta a gyártók mintájának kiválasztásához szükséges információkat, a Bizottság tájékoztatja az érdekelt feleket arról, hogy bekerültek-e a mintába vagy sem. A mintába felvett gyártóknak eltérő rendelkezés hiányában a mintába való felvételükre vonatkozó értesítés dátumától számított 30 napon belül kitöltve vissza kell küldeniük egy kérdőívet.

A Bizottság a minta kiválasztásáról feljegyzést csatol az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. A minta kiválasztására vonatkozó esetleges észrevételeknek a mintával kapcsolatos értesítés dátumától számított 3 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

Az érintett országban működő gyártók számára összeállított kérdőív egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (8).

Az alaprendelet 28. cikke lehetséges alkalmazásának sérelme nélkül a mintába való esetleges felvételükbe beleegyező, de a mintába fel nem vett vállalatok együttműködőnek minősülnek.

5.3.2.   A független importőrökre (9)
  vonatkozó vizsgálat (10)

A Bizottság felkéri a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az érintett országból az Unióba importáló független importőröket – beleértve azokat is, amelyek nem működtek együtt a hatályban lévő intézkedésekhez vezető vizsgálatban – a vizsgálatban való részvételre.

Tekintettel az e hatályvesztési felülvizsgálatban érintett független importőrök esetlegesen nagy számára, a vizsgálatnak a jogszabályi határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság a vizsgálat alá vonandó független importőrök számát egy minta kiválasztásával észszerű mértékűre korlátozhatja (a továbbiakban esetenként: mintavétel). A mintavételre az alaprendelet 27. cikkének megfelelően kerül sor.

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkéri az összes független importőrt – beleértve azokat is, amelyek nem működtek együtt a jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező intézkedésekhez vezető vizsgálatban –, illetve a nevükben eljáró képviselőiket, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál. Ezeknek a feleknek az ezen értesítés közzétételétől számított 7 napon belül kell jelentkezniük, és egyúttal vállalatukról vagy vállalataikról az ezen értesítés mellékletében kért információkat a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk.

A Bizottság a független importőrök mintájának kiválasztásához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében emellett kapcsolatba léphet valamennyi ismert importőrszervezettel.

Ha mintavételre van szükség, akkor az importőrök kiválasztása történhet a felülvizsgálat tárgyát képező, az érintett országból érkező termék uniós értékesítéseinek azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A Bizottság az összes ismert független importőrt és importőrszervezetet értesíti arról, hogy mely vállalatok kerültek be a mintába.

Emellett a Bizottság a minta kiválasztásáról feljegyzést csatol az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. A minta kiválasztására vonatkozó esetleges észrevételeknek a mintával kapcsolatos értesítés dátumától számított 3 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőíveket bocsát a mintába felvett független importőrök rendelkezésére. Ezeknek a feleknek eltérő rendelkezés hiányában a minta kiválasztására vonatkozó értesítés dátumától számított 30 napon belül kell kitöltve visszaküldeniük a kérdőívet.

A független importőrök számára összeállított kérdőív egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (11).

5.4.   
  A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének megállapítására irányuló eljárás és az uniós gyártókra vonatkozó vizsgálat

Annak megállapításához, hogy valószínűsíthető-e az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódása vagy megismétlődése, a Bizottság felkéri a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós gyártóit a vizsgálatban való részvételre.

Tekintettel az e hatályvesztési felülvizsgálatban érintett uniós gyártók nagy számára, a vizsgálatnak a jogszabályi határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság úgy döntött, hogy a vizsgálat alá vonandó uniós gyártók számát egy minta kiválasztásával észszerű mértékűre korlátozza (a továbbiakban esetenként: mintavétel). A mintavételre az alaprendelet 27. cikkének megfelelően kerül sor.

A Bizottság ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Az erre vonatkozó információk az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában találhatók.

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy tegyék meg az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeiket. Ezen túlmenően azoknak a további uniós gyártóknak, amelyek úgy vélik, hogy indokolt a mintába való felvételük, illetve a nevükben eljáró képviselőiknek az ezen értesítés közzétételétől számított 7 napon belül kapcsolatba kell lépniük a Bizottsággal. Az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeknek eltérő rendelkezés hiányában az ezen értesítés közzétételétől számított 7 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A Bizottság az összes ismert uniós gyártót és/vagy az uniós gyártók összes ismert szervezetét értesíti arról, hogy mely vállalatok kerültek be a végleges mintába.

A mintába felvett uniós gyártóknak eltérő rendelkezés hiányában a mintába való felvételükre vonatkozó értesítés dátumától számított 30 napon belül kitöltve vissza kell küldeniük a kérdőívet.

Az uniós gyártók számára összeállított kérdőív egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (12).

5.5.   
  Az uniós érdek vizsgálatára irányuló eljárás

Az alaprendelet 31. cikkének megfelelően abban az esetben, ha a támogatás folytatódásának vagy megismétlődésének és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűsége megerősítést nyer, el kell dönteni, hogy a kiegyenlítő intézkedések fenntartása nem ellentétes-e az uniós érdekkel.

A Bizottság felkéri az uniós gyártókat, az importőröket és képviseleti szervezeteiket, a felhasználókat és képviseleti szervezeteiket, a szakszervezeteket, valamint a fogyasztói képviseleti szervezeteket, hogy szolgáltassanak információkat az uniós érdekkel kapcsolatban.

Az uniós érdek vizsgálatával kapcsolatos információkat eltérő rendelkezés hiányában az ezen értesítés közzétételétől számított 37 napon belül kell benyújtani. Az információk tetszőleges formában vagy a Bizottság által összeállított kérdőív kitöltésével nyújthatók be.

A kérdőívek – köztük a felülvizsgálat tárgyát képező termék felhasználói számára összeállított kérdőív – egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (13). Az alaprendelet 31. cikke alapján szolgáltatott információk mindazonáltal csak akkor vehetők figyelembe, ha azokat benyújtásukkor tényszerű, az információk érvényességét tanúsító bizonyítékokkal támasztják alá.

5.6.   
  Érdekelt felek

A vizsgálatban való részvételhez az érdekelt feleknek, köztük az érintett országban működő gyártóknak, az uniós gyártóknak, az importőröknek és képviseleti szervezeteiknek, a felhasználóknak és képviseleti szervezeteiknek, a szakszervezeteknek, valamint a fogyasztói képviseleti szervezeteknek elsőként bizonyítaniuk kell, hogy tevékenységük és a felülvizsgálat tárgyát képező termék között objektív kapcsolat áll fenn.

Azokat az érintett országban működő gyártókat, uniós gyártókat, importőröket és képviseleti szervezeteket, amelyek az 5.3.1., az 5.3.2. és az 5.4. pont szerinti eljárások keretében információkat szolgáltattak, a Bizottság érdekelt félnek tekinti, amennyiben tevékenységük és a felülvizsgálat tárgyát képező termék között objektív kapcsolat áll fenn.

Más felek csak attól az időponttól fogva vehetnek részt a vizsgálatban érdekelt félként, amikor jelentkeznek, és csak akkor, ha tevékenységük és a felülvizsgálat tárgyát képező termék között objektív kapcsolat áll fenn. Az, hogy egy személy vagy szervezet érdekelt félnek minősül-e, nem érinti az alaprendelet 28. cikkének alkalmazását.

Az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához a Tron.tdi platformon keresztül, a következő internetcímen lehet hozzáférni: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. A hozzáféréshez az oldalon található utasításokat kell követni (14).

5.7.   
  Egyéb írásbeli beadványok

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy ezen értesítés rendelkezéseinek megfelelően ismertessék álláspontjukat, szolgáltassanak információkat, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. Ezeknek az információknak és az azokat alátámasztó bizonyítékoknak – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítés közzétételétől számított 37 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

5.8.   
  A vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatás lehetősége

Az érdekelt felek kérhetik a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatásukat. A meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá annak összefoglalását, hogy az érdekelt fél a meghallgatás keretében mit kíván megvitatni. A meghallgatás az érdekelt felek által előzetesen írásban megjelölt kérdésekre korlátozódik.

A meghallgatás főszabályként nem használható fel az ügy keretében még rendelkezésre nem álló tényszerű információk bemutatására. Mindazonáltal a megfelelő ügyintézés céljából és annak érdekében, hogy a Bizottság szolgálatai továbbléphessenek a vizsgálatban, az érdekelt felek felkérhetők arra, hogy a meghallgatás után új tényszerű információkkal szolgáljanak.

5.9.   
  Az írásbeli beadványok benyújtása, a kitöltött kérdőívek megküldése és levelezés

A Bizottsághoz piacvédelmi vizsgálatok céljára csak szerzői jogi védelem alatt nem álló információk nyújthatók be. Mielőtt az érdekelt felek olyan információkat és/vagy adatokat bocsátanának a Bizottság rendelkezésére, amelyekkel kapcsolatban harmadik felet szerzői jog illet meg, a szerzői jog jogosultjától külön engedélyt kell kérniük, amelyben az kifejezetten lehetővé teszi a Bizottság számára a) az információk és adatok e piacvédelmi eljárás keretében történő felhasználását, valamint b) az információknak és/vagy adatoknak az e vizsgálatban érdekelt felek felé olyan formában történő továbbítását, hogy azok gyakorolhassák védelemhez való jogukat.

Az érdekelt felek által benyújtott valamennyi olyan írásbeli beadványt – beleértve az ezen értesítésben kért információkat, a kitöltött kérdőíveket és a leveleket is –, amelyre vonatkozóan bizalmas kezelést kérelmeznek, „Sensitive” (bizalmas) jelöléssel kell ellátni (15). A vizsgálat keretében információt benyújtó feleknek a bizalmas kezelésre irányuló kérelmüket meg kell indokolniuk.

A „Sensitive” jelöléssel ellátott információkat benyújtó feleknek ezekről az információkról az alaprendelet 29. cikkének (2) bekezdése értelmében nem bizalmas jellegű összefoglalót is rendelkezésre kell bocsátaniuk, amelyet „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátniuk. Ennek az összefoglalónak megfelelő részletességűnek kell lennie ahhoz, hogy a bizalmasan benyújtott információk lényege kielégítő mértékben megismerhető legyen belőle. Amennyiben a bizalmas információt benyújtó fél nem indokolja meg kellőképpen a bizalmas kezelésre irányuló kérelmét vagy nem bocsát rendelkezésre nem bizalmas jellegű összefoglalót a kért formában és minőségben, a Bizottság az információt figyelmen kívül hagyhatja, kivéve abban az esetben, ha megfelelő források kielégítően bizonyítják az információ helyességét.

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy minden beadványukat és kérelmüket a TRON.tdi platformon (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI) keresztül, a meghatalmazásokat és a tanúsítványokat szkennelt formában mellékelve nyújtsák be. A TRON.tdi platform vagy e-mail használatával az érdekelt felek elfogadják a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján közzétett, „LEVELEZÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGGAL PIACVÉDELMI ÜGYEKBEN” című dokumentumban foglalt, az elektronikus beadványokra alkalmazandó szabályokat: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/june/tradoc_152573.pdf. Az érdekelt feleknek fel kell tüntetniük nevüket, címüket, telefonszámukat és érvényes e-mail-címüket, továbbá biztosítaniuk kell, hogy a megadott e-mail-cím működő, naponta ellenőrzött hivatalos e-mail-cím legyen. Az elérhetőségek megadása után a Bizottság kizárólag a TRON.tdi platformon keresztül vagy e-mailben kommunikál az érdekelt felekkel, kivéve, ha azok kifejezetten kérik a Bizottságtól a dokumentumok más kommunikációs csatornán történő megküldését, vagy ha a dokumentumot a jellegéből adódóan könyvelt levélpostai küldeményben kell elküldeni. Az érdekelt felek a Bizottsággal folytatott levelezésre vonatkozó további szabályokat és információkat, köztük a TRON.tdi platformon keresztül vagy e-mailben eljuttatott küldeményekre irányadó elveket megtalálják a fent említett, az érdekelt felekkel folytatott kommunikációra vonatkozó útmutatóban.

A Bizottság levelezési címe:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

TRON.tdi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi

E-mail:

a támogatásokkal kapcsolatos kérdésekben: TRADE-R776-CFP-SUBSIDY@ec.europa.eu

a kárral és az uniós érdekkel kapcsolatos kérdésekben: TRADE-R775-R76-CFP-INJURY@ec.europa.eu

6.   A vizsgálat időkeretei

A vizsgálat az alaprendelet 22. cikke (1) bekezdésének megfelelően rendesen az ezen értesítés közzétételétől számított 12 hónapon belül – de 15 hónapon belül mindenképpen – lezárul.

7.   Információszolgáltatás

Az érdekelt felek csak az ezen értesítés 5. pontjában meghatározott időkeretek között szolgáltathatnak információkat.

A vizsgálatnak a kötelezően előírt határidőkön belül való lezárása érdekében a Bizottság nem fogad el beadványokat az érdekelt felektől az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére, valamint, ha alkalmazandó, az érdekelt felek újabb végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére előírt határidő után.

8.   Észrevételek fűzése más felek beadványaihoz

A védelemhez való jog garantálása érdekében az érdekelt feleknek rendelkezniük kell azzal a lehetőséggel, hogy észrevételeket fűzzenek a más érdekelt felek által benyújtott információkhoz. Ezekben az észrevételekben az érdekelt felek csak a más érdekelt felek beadványaiban tárgyalt kérdésekkel foglalkozhatnak, új kérdéseket nem vethetnek fel.

Az érdekelt feleknek a végleges ténymegállapításokról való tájékoztatása nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – a végleges ténymegállapításokra vonatkozó észrevételek megtételére előírt határidőt követő 5 napon belül kell benyújtani. Ha az érdekelt felek újabb végső tájékoztatást kapnak, az ezen újabb végső tájékoztatás nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – az újabb végső tájékoztatásra vonatkozó észrevételek megtételére előírt határidőt követő 1 napon belül kell benyújtani.

A fenti időkeretek nem sértik a Bizottság azon jogát, hogy kellően indokolt esetekben kiegészítő információkat kérjenek az érdekelt felektől.

9.   Az ezen értesítésben meghatározott határidők meghosszabbítása

Az ezen értesítésben meghatározott határidők meghosszabbítása csak kivételes körülmények fennállása esetén kérhető, és csak kellően indokolt esetben biztosítható. A kérdőívek kitöltésére rendelkezésre álló határidő rendesen legfeljebb 3 nappal hosszabbítható meg, és a meghosszabbítás a szabályok értelmében legfeljebb 7 napra szólhat. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben más információk benyújtására meghatározott határidők a kivételes körülmények fennállásának igazolása nélkül legfeljebb 3 nappal hosszabbíthatók meg.

10.   Az együttműködés hiánya

Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy nem szolgáltatja ezeket az információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 28. cikkének megfelelően megerősítő vagy nemleges ténymegállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján.

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető információkat szolgáltatott, ezek az információk figyelmen kívül hagyhatók, és a Bizottság a rendelkezésre álló tényekre támaszkodhat.

Ha az érdekelt felek valamelyike nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a ténymegállapítások alapjául az alaprendelet 28. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények szolgálnak, az eredmény kedvezőtlenebb lehet e fél számára, mint ha együttműködött volna.

A számítógépes válaszadás elmaradása nem tekinthető az együttműködés hiányának, amennyiben az érdekelt fél igazolja, hogy a válasz kért formában történő elkészítése indokolatlan többletteherrel vagy indokolatlan többletköltségekkel járna. Az érdekelt félnek ebben az esetben haladéktalanul fel kell vennie a kapcsolatot a Bizottsággal.

11.   Meghallgató tisztviselő

Az érdekelt felek kérhetik a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő közreműködését. A meghallgató tisztviselő az eljárás folyamán megvizsgálja az iratbetekintési kérelmeket, a dokumentumok bizalmas kezelését érintő vitákat, a határidők meghosszabbítására vonatkozó kérelmeket, valamint az érdekelt felek vagy harmadik felek által a védelemhez való joguk gyakorlásával összefüggésben benyújtott kérelmeket.

A meghallgató tisztviselő meghallgatásokat szervezhet, és közvetíthet az érdekelt fél vagy felek és a Bizottság szolgálatai között annak érdekében, hogy az érdekelt felek maradéktalanul gyakorolhassák a védelemhez való jogukat. A meghallgató tisztviselő általi meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani. A meghallgató tisztviselő megvizsgálja a kérelmek indokait. Ilyen meghallgatásra csak akkor kerülhet sor, ha az adott kérdést nem sikerült a Bizottság szolgálataival kellő időben rendezni.

A kérelmeket kellő időben, indokolatlan késedelem és az eljárás szabályszerű lefolytatásának veszélyeztetése nélkül kell benyújtani. Ezt szem előtt tartva az érdekelt feleknek a meghallgató tisztviselő közreműködését a közreműködésre okot adó esemény bekövetkezése után a lehető leghamarabb kérniük kell. Ha a meghallgatás iránti kérelmet nem a rendelkezésre álló időkereteken belül nyújtják be, a meghallgató tisztviselő megvizsgálja a késve beérkező kérelem indokait, a benne felvetett kérdések jellegét és e kérdéseknek a védelemhez való jog gyakorlására kifejtett hatását, továbbá figyelembe veszi a megfelelő ügyintézéshez és a vizsgálat időben történő lezárásához fűződő érdeket.

További információk, valamint a meghallgató tisztviselő elérhetősége és internetes oldalai a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján találhatók: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/

12.   Lehetőség az alaprendelet 19. cikke szerinti felülvizsgálat kérésére

Mivel e hatályvesztési felülvizsgálat megindítása az alaprendelet 18. cikkének rendelkezéseivel összhangban történik, ténymegállapításai nem a meglévő intézkedések módosítását, hanem – az alaprendelet 22. cikkének (3) bekezdésével összhangban – azok hatályon kívül helyezését vagy fenntartását eredményezik.

Ha az érdekelt felek valamelyike úgy véli, hogy az intézkedések esetleges módosítása érdekében szükséges azok felülvizsgálata, kérheti az alaprendelet 19. cikke szerinti felülvizsgálat megindítását.

Az ilyen – az ezen értesítés tárgyát képező hatályvesztési felülvizsgálattól függetlenül lefolytatandó – felülvizsgálatot kérő felek a fent megadott címen léphetnek kapcsolatba a Bizottsággal.

13.   A személyes adatok kezelése

A Bizottság az e vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (16) megfelelően kezeli.

A Bizottság piacvédelmi tevékenysége során végzett személyesadat-kezelésről a magánszemélyeket tájékoztató adatvédelmi nyilatkozat megtekinthető a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/

---

(1)  HL C 398., 2021.10.1., 18. o.

(2)  HL L 176., 2016.6.30., 55. o.

(3)  A Bizottság (EU) 2017/1187 végrehajtási rendelete (2017. július 3.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes bevont finompapírok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vámnak az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 171., 2017.7.4., 134. o.).

(4)  Közlemény a COVID-19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról (HL C 86., 2020.3.16., 6. o.).

(5)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2616

(6)  Eltérő megjelölés hiányában ahol a szöveg ezen értesítés közzétételére utal, ott ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele értendő.

(7)  Gyártó az érintett országban működő minden olyan vállalat, ideértve a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásában, belföldi értékesítésében vagy exportjában részt vevő, vele kapcsolatban álló vállalatokat is, amely a felülvizsgálat tárgyát képező terméket gyártja.

(8)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2617.

(9)  A mintában kizárólag független, azaz az exportáló gyártókkal kapcsolatban nem álló importőrök szerepelhetnek. Az exportáló gyártókkal kapcsolatban álló importőröknek az exportáló gyártók kérdőívének mellékletét kell kitölteniük. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. november 24-i (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet 127. cikke szerint két személy akkor tekintendő egymással kapcsolatban állónak, ha: a) egymás üzleti vállalkozásának tisztségviselői vagy igazgatói; b) jogilag elismert üzlettársak; c) alkalmazotti viszonyban állnak egymással; d) egy harmadik fél közvetlenül vagy közvetve tulajdonában tartja, ellenőrzi vagy birtokolja mindkettőjük kibocsátott, szavazati jogot biztosító részvényeinek vagy részesedéseinek 5 %-át vagy annál többet; e) egyikük közvetve vagy közvetlenül ellenőrzi a másikat; f) harmadik személy közvetve vagy közvetlenül mindkettőjüket ellenőrzi; g) együtt közvetlenül vagy közvetve ellenőriznek egy harmadik személyt; vagy h) ugyanannak a családnak a tagjai (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.). A személyek kizárólag akkor minősülnek egy család tagjainak, ha a következő rokoni kapcsolatok valamelyikében állnak egymással: i. férj és feleség, ii. szülő és gyermek, iii. fivér és lánytestvér (akár vér szerinti, akár féltestvér), iv. nagyszülő és unoka, v. nagybácsi vagy nagynéni és unokaöcs vagy unokahúg, vi. após vagy anyós és vő vagy meny, vii. sógor és sógornő. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének 4. pontja szerint „személy”: természetes személy, jogi személy, valamint olyan személyegyesülés, amely jogi személyiséggel nem rendelkezik, de ügyleti képességét az uniós vagy a nemzeti jog elismeri (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

(10)  A független importőrök által szolgáltatott adatok e vizsgálat keretében az uniós érdek meghatározásán kívül más szempontok elemzéséhez is felhasználhatók.

(11)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2617.

(12)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2617.

(13)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2617.

(14)  Technikai probléma esetén kérjük, vegye fel a kapcsolatot a Kereskedelmi Főigazgatóság ügyfélszolgálatával (E-mail: trade-service-desk@ec.europa.eu, Tel. +32 22979797).

(15)  A „Sensitive” jelöléssel ellátott dokumentum az alaprendelet 29. cikke és a szubvenciókról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás (szubvencióellenes megállapodás) 12. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül. A dokumentum az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében is védelem alatt áll.

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

---

MELLÉKLET

| ☐ | „Sensitive” version (bizalmas változat) |
| --- | --- |
| ☐ | Version „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) |
| (Jelölje meg a megfelelő négyzetet!) |

☐

„Sensitive” version (bizalmas változat)

☐

Version „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre)

(Jelölje meg a megfelelő négyzetet!)

A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁGBÓL SZÁRMAZÓ EGYES BEVONT FINOMPAPÍROK BEHOZATALÁRA ALKALMAZANDÓ SZUBVENCIÓELLENES INTÉZKEDÉSEK HATÁLYVESZTÉSI FELÜLVIZSGÁLATA

INFORMÁCIÓK A FÜGGETLEN IMPORTŐRÖK MINTÁJÁNAK KIVÁLASZTÁSÁHOZ

Ez az űrlap arra szolgál, hogy segítséget nyújtson a független importőröknek az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában kért mintavételi információk megadásában.

Mind a „Sensitive” (bizalmas), mind a „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel ellátott változatot az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltak szerint vissza kell küldeni a Bizottságnak.

1.   NÉV ÉS KAPCSOLATTARTÁSI ADATOK

Adja meg vállalatáról a következő adatokat:

| Vállalat neve | |
| --- | --- |
| Cím | |
| Kapcsolattartó | |
| E-mail: | |
| Telefon | |

Vállalat neve

Cím

Kapcsolattartó

E-mail:

Telefon

2.   FORGALOM ÉS ÉRTÉKESÍTÉSI VOLUMEN

Adja meg a felülvizsgálati időszakra vonatkozóan a vállalat teljes forgalmát euróban (EUR), az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerinti, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalának értékét euróban (EUR) és volumenét, valamint annak a Kínai Népköztársaságból történő behozatalt követő, az Unió piacán való viszonteladása értékét euróban (EUR) és volumenét.

| | Volumen tonnában | Érték euróban (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Vállalatának teljes forgalma euróban (EUR) | | |
| A Kínai Népköztársaságból származó, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatala | | |
| A felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatala (minden származás) | | |
| A felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az Unió piacán való viszonteladása a Kínai Népköztársaságból való behozatalt követően | | |

Volumen tonnában

Érték euróban (EUR)

Vállalatának teljes forgalma euróban (EUR)

A Kínai Népköztársaságból származó, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatala

A felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatala (minden származás)

A felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az Unió piacán való viszonteladása a Kínai Népköztársaságból való behozatalt követően

3.   VÁLLALATA ÉS AZ AZZAL KAPCSOLATBAN ÁLLÓ (1)
  VÁLLALATOK TEVÉKENYSÉGE

Adja meg a vállalat, valamint a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásában és/vagy (exportra történő és/vagy belföldi) értékesítésében érintett, a vállalattal kapcsolatban álló valamennyi vállalat tevékenységének pontos leírását (sorolja fel őket, és adja meg, hogy milyen viszonyban állnak vállalatával). Ilyen tevékenység lehet többek között a felülvizsgálat tárgyát képező termék megvásárlása vagy alvállalkozás keretében történő gyártása, illetve a felülvizsgálat tárgyát képező termék feldolgozása vagy az azzal való kereskedés.

| A vállalat neve és székhelye | Tevékenység | Kapcsolat jellege |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

A vállalat neve és székhelye

Tevékenység

Kapcsolat jellege

4.   EGYÉB INFORMÁCIÓK

Adjon meg minden olyan egyéb információt, amely vállalata szerint segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában.

5.   NYILATKOZAT

A fenti információk megadásával a vállalat hozzájárul a mintába való esetleges felvételéhez. A mintába való felvétel esetén a vállalatnak kérdőívet kell kitöltenie, és hozzá kell járulnia ahhoz, hogy válaszának hitelessége helyszíni vizsgálat keretében ellenőrzésre kerüljön. Ha a vállalat úgy nyilatkozik, hogy nem járul hozzá a mintába való esetleges felvételéhez, akkor a vizsgálat során nem együttműködő vállalatnak minősül. A nem együttműködő importőrök esetében a Bizottság ténymegállapításainak alapjául a rendelkezésre álló tények szolgálnak, így az eredmény kedvezőtlenebb lehet a vállalat számára, mint ha együttműködött volna.

A meghatalmazott tisztségviselő aláírása:

A meghatalmazott tisztségviselő neve és beosztása:

Dátum:

---

(1)  Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. november 24-i (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet 127. cikkével összhangban két személy akkor tekintendő egymással kapcsolatban állónak, ha: a) egymás üzleti vállalkozásának tisztségviselői vagy igazgatói; b) jogilag elismert üzlettársak; c) alkalmazotti viszonyban állnak egymással; d) egy harmadik fél közvetlenül vagy közvetve tulajdonában tartja, ellenőrzi vagy birtokolja mindkettőjük kibocsátott, szavazati jogot biztosító részvényeinek vagy részesedéseinek 5 %-át vagy annál többet; e) egyikük közvetve vagy közvetlenül ellenőrzi a másikat; f) harmadik személy közvetve vagy közvetlenül mindkettőjüket ellenőrzi; g) együtt közvetlenül vagy közvetve ellenőriznek egy harmadik személyt; vagy h) ugyanannak a családnak a tagjai (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.). A személyek kizárólag akkor minősülnek egy család tagjainak, ha a következő rokoni kapcsolatok valamelyikében állnak egymással: i. férj és feleség, ii. szülő és gyermek, iii. fivér és lánytestvér (akár vér szerinti, akár féltestvér), iv. nagyszülő és unoka, v. nagybácsi vagy nagynéni és unokaöcs vagy unokahúg, vi. após vagy anyós és vő vagy meny, vii. sógor és sógornő. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének 4. pontja szerint „személy”: természetes személy, jogi személy, valamint olyan személyegyesülés, amely jogi személyiséggel nem rendelkezik, de ügyleti képességét az uniós vagy a nemzeti jog elismeri (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 248/130 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 248/130

---

Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes bevont finompapírok behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról

(2022/C 248/10)

A Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy érintett ország) származó egyes bevont finompapírok behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés közzétételét követően (1) az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) felülvizsgálati kérelem érkezett az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: alaprendelet) 11. cikkének (2) bekezdése alapján.

1.   Felülvizsgálati kérelem

A kérelmet 2022. március 31-én az Arctic Paper Grycksbo AB, a Burgo Group SpA, a Fedrigoni SpA, a Lecta Group és a Sappi Europe SA (a továbbiakban: kérelmezők) nyújtotta be. A kérelmet az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az egyes bevont finompapírokkal foglalkozó uniós gazdasági ágazat nyújtotta be.

A kérelem nyilvános változatát, valamint az uniós gyártók általi támogatottság mértékére vonatkozó elemzést az érdekelt felek számára betekintésre összeállított akta tartalmazza. Ezen értesítés 5.6. pontja tájékoztatással szolgál arról, hogy az érdekelt felek hogyan férhetnek hozzá az aktához.

2.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék: bevont finompapír, vagyis az egyik vagy mindkét oldalán bevont papír vagy karton (kivéve a nátronpapírt vagy nátronkartont), akár ívekben vagy tekercsekben, amelynek tömege legalább 70 g/m2 , de legfeljebb 400 g/m2, fényességi jelzőszáma pedig (az ISO 2470-1 szerint mérve) 84-nél nagyobb (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék).

A felülvizsgálat tárgyát képező termék nem foglalja magában:

| — | a rotációs gyorssajtóhoz használható tekercseket. A rotációs gyorssajtóhoz használható tekercsek olyan tekercsek, melyek esetében az ISO 3783:2006 vizsgálati szabvány szerint végzett, a tépőszilárdság meghatározásához szükséges (gyorsított sebességű módszer szerint, IGT-tesztkészülék (elektromos modell) alkalmazásával végzett) teszt eredménye 30 N/m-nél alacsonyabb értéket mutat a papír keresztirányban („cross-direction”, CD) való mérésekor és 50 N/m-nél alacsonyabb értéket a gyártási irányban („machine direction”, MD) való méréskor. |
| --- | --- |

—

a rotációs gyorssajtóhoz használható tekercseket. A rotációs gyorssajtóhoz használható tekercsek olyan tekercsek, melyek esetében az ISO 3783:2006 vizsgálati szabvány szerint végzett, a tépőszilárdság meghatározásához szükséges (gyorsított sebességű módszer szerint, IGT-tesztkészülék (elektromos modell) alkalmazásával végzett) teszt eredménye 30 N/m-nél alacsonyabb értéket mutat a papír keresztirányban („cross-direction”, CD) való mérésekor és 50 N/m-nél alacsonyabb értéket a gyártási irányban („machine direction”, MD) való méréskor.

| — | a többrétegű papírt és a többrétegű kartont. |
| --- | --- |

—

a többrétegű papírt és a többrétegű kartont.

A felülvizsgálat tárgyát képező termék jelenleg az ex 4810 13 00, ex 4810 14 00, ex 4810 19 00, ex 4810 22 00, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10 és ex 4810 99 80 KN-kód (TARIC-kódok: 4810130020, 4810140020, 4810190020, 4810220020, 4810293020, 4810298020, 4810991020 és 4810998020) alá tartozik. A megadott KN- és TARIC-kódok csak tájékoztató jellegűek, és az eljárás későbbi szakaszaiban módosulhatnak.

3.   A meglévő intézkedések

A jelenleg hatályban lévő intézkedéseket az (EU) 2017/1188 bizottsági végrehajtási rendelettel (3) kivetett végleges dömpingellenes vámok alkotják.

4.   A felülvizsgálat indokai

A kérelem azon az indokláson alapul, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping és az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődésével járna.

4.1.   
  A Kínából érkező dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó állítás

A kérelmezők arra hivatkoztak, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások következtében nem helyénvaló a kínai belföldi árak és költségek alkalmazása.

A jelentős torzulásokra vonatkozó állításának alátámasztásaképpen a kérelmezők a Bizottság szolgálatai által 2017. december 20-án közreadott, a Kínában fennálló sajátos piaci körülményeket leíró országjelentésben (4) található információkra támaszkodtak. A kérelmezők különösen az általában az állami jelenlét miatti, konkrétabban pedig a vegyiparban tapasztalható torzulásokra, valamint az energiáról szóló fejezetre hivatkoztak. Ezenkívül a kérelmezők nyilvánosan hozzáférhető információkra, különösen „a Kínai Népköztársaság nemzetgazdasági és társadalmi fejlődésének tizennegyedik ötéves tervére és a 2035-re szóló hosszú távú célok körvonalaira” támaszkodtak. Végül a kérelmezők a Bizottság közelmúltbeli dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatok során tett ténymegállapításaira (5) is hivatkoztak.

Ennek következtében az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjára való tekintettel a Kínából érkező dömping megismétlődésére vonatkozó állítás egy – megfelelő reprezentatív országbeli torzulásmentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségeken alapuló – számtanilag képzett rendes érték és a felülvizsgálat tárgyát képező termék Oroszországba, Ukrajnába, Indiába, Thaiföldre, Kanadába, Japánba, Indonéziába, Malajziába és az Egyesült Királyságba irányuló exportja során alkalmazott exportár (gyártelepi szinten történő) összehasonlításán alapul, mivel Kínából jelenleg nem érkezik jelentős volumenű behozatal az Unióba.

A fenti – dömpinget igazoló – összehasonlítás alapján a kérelmezők azt állítják, hogy fennáll a valószínűsége a Kínából érkező dömping megismétlődésének.

A rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az alaprendelet 5. cikkének (9) bekezdése értelmében elegendő bizonyíték utal arra, hogy az árakra és a költségekre kiható jelentős torzulások miatt nem helyénvaló az érintett országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, ezért indokolt az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján vizsgálatot indítani.

Az országjelentés megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (6).

4.2.   
  A kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó állítás

A kérelmezők állítása szerint az érintett országból érkező behozatal miatti kár megismétlődése valószínűsíthető. Ezzel összefüggésben a kérelmezők elegendő bizonyítékkal szolgáltak arra vonatkozóan, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a felülvizsgálat tárgyát képező termék érintett országból az Unióba érkező behozatala – az érintett ország jelentős kihasználatlan kapacitásai miatt – valószínűleg a jelenleginél magasabb szintet fog elérni. További ok az Európai Unió piacának a méretéből adódó vonzereje.

A kérelmezők állítása szerint a kár megszűnése elsősorban az intézkedések bevezetésének volt köszönhető, és az érintett országból támogatott áron érkező behozatalnak az intézkedések hatályvesztése esetén bekövetkező növekedése valószínűsíthetően az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megismétlődésével járna.

5.   Eljárás

Minthogy az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a dömping és a kár valószínűségével kapcsolatban a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban felülvizsgálatot indít.

A hatályvesztési felülvizsgálat célja annak megállapítása, hogy az intézkedések hatályvesztése nyomán valószínűsíthetően folytatódik-e vagy megismétlődik-e a felülvizsgálat tárgyát képező, az érintett országból származó termék dömpingje, illetve az uniós gazdasági ágazatot ért kár.

A Bizottság felhívja továbbá a felek figyelmét a Covid19-járványnak a dömping- és a szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásairól közzétett közleményre (7), amely erre az eljárásra is alkalmazandó lehet.

A Bizottság felhívja a felek figyelmét az ugyanezen termékkel kapcsolatban folyamatban lévő, a jelen eljárástól elkülönülő szubvencióellenes vizsgálatra (8). A Bizottság felkéri az exportáló gyártókat, az uniós gazdasági ágazatot, valamint az említett szubvencióellenes vizsgálatban részt vevő valamennyi érdekelt felet, hogy a jelen vizsgálat keretében külön jelentkezzenek, és a szubvencióellenes vizsgálat keretében esetleg szolgáltatott információktól függetlenül az ezen értesítésben meghatározott szabályokhoz és határidőkhöz igazodva nyújtsák be a szükséges információkat. A Bizottság a jelen vizsgálatban nem veszi automatikusan figyelembe a szubvencióellenes vizsgálat keretében szolgáltatott információkat és észrevételeket, és a feleknek főszabályként a jelen vizsgálattal kapcsolatos összes információt a jelen eljárás keretében külön be kell nyújtaniuk.

5.1.   
  Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2021. január 1-jétől 2021. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjed ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2018. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra („figyelembe vett időszak”) terjed ki.

5.2.   
  Észrevételek a kérelemmel és a vizsgálat megindításával kapcsolatban

Amennyiben az érdekelt felek a kérelemhez (ideértve a kár megismétlődését és az ok-okozati összefüggést érintő kérdéseket is) vagy a vizsgálat megindításának valamely részletéhez (ideértve a kérelem támogatottságának mértékét is) észrevételeket kívánnak fűzni, ezt az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől (9) számított 37 napon belül kell megtenniük.

A vizsgálat megindításával összefüggő meghallgatás iránti kérelmeket az ezen értesítés közzétételétől számított 15 napon belül kell benyújtani.

5.3.   
  A dömping folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének megállapítására irányuló eljárás

A hatályvesztési felülvizsgálat keretében a Bizottság megvizsgálja a felülvizsgálati időszak tekintetében az Unióba irányuló kivitelt, és – az Unióba irányuló kiviteltől függetlenül – meghatározza, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az érintett országban gyártó és értékesítő vállalatok helyzete alapján valószínűsíthető-e az intézkedések hatályvesztése esetére az Unióba dömpingáron megvalósított kivitel folytatódása vagy megismétlődése.

Ennek megfelelően a Bizottság felkéri a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az érintett országban működő valamennyi gyártóját (10) – beleértve azokat is, amelyek nem működtek együtt a hatályban lévő intézkedésekhez vezető vizsgálatban – az általa folytatott vizsgálatban való részvételre.

5.3.1.   Az érintett országban működő gyártókra vonatkozó vizsgálat

Tekintettel az e hatályvesztési felülvizsgálatban érintett, az érintett országban működő gyártók esetlegesen nagy számára, a vizsgálatnak a jogszabályi határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság a vizsgálat alá vonandó gyártók számát egy minta kiválasztásával észszerű mértékűre korlátozhatja (a továbbiakban esetenként: mintavétel). A mintavételre az alaprendelet 17. cikkének megfelelően kerül sor.

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkéri az összes gyártót – beleértve azokat is, amelyek nem működtek együtt a jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező intézkedésekhez vezető vizsgálatban –, illetve a nevükben eljáró képviselőiket, hogy az ezen értesítés közzétételét követő 7 napon belül küldjenek a Bizottságnak információkat vállalatukra vagy vállalataikra vonatkozóan. Ezeket az információkat a TRON.tdi platformon keresztül kell megadni a következő címen: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R775_SAMPLING_FORM_FOR_EXPORTING_PRODUCER A TRON platformhoz való hozzáférés módjáról az 5.6. és az 5.9. pont ad tájékoztatást.

A gyártók mintájának kiválasztásához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság emellett felveszi a kapcsolatot az érintett ország hatóságaival, és kapcsolatba léphet az érintett országban működő gyártók valamennyi ismert szervezetével.

Ha mintavételre van szükség, akkor a gyártók kiválasztására a termelés, az értékesítés vagy a kivitel azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján kerül sor, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A Bizottság – adott esetben az érintett ország hatóságain keresztül – az érintett országban működő összes ismert gyártót, az érintett ország hatóságait, valamint a gyártói szervezeteket értesíti arról, hogy mely vállalatok kerültek be a mintába.

Miután megkapta a gyártók mintájának kiválasztásához szükséges információkat, a Bizottság tájékoztatja az érdekelt feleket arról, hogy bekerültek-e a mintába vagy sem. A mintába felvett gyártóknak eltérő rendelkezés hiányában a mintába való felvételükre vonatkozó értesítés dátumától számított 30 napon belül kitöltve vissza kell küldeniük egy kérdőívet.

A Bizottság a minta kiválasztásáról feljegyzést csatol az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. A minta kiválasztására vonatkozó esetleges észrevételeknek a mintával kapcsolatos értesítés dátumától számított 3 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

Az érintett országban működő gyártók számára összeállított kérdőív egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (11).

Az alaprendelet 18. cikke lehetséges alkalmazásának sérelme nélkül a mintába való esetleges felvételükbe beleegyező, de a mintába fel nem vett vállalatok együttműködőnek minősülnek.

5.3.2.   A jelentős torzulásokkal rendelkező Kínára vonatkozó további eljárás

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását illetően ezen értesítés rendelkezéseinek megfelelően ismertessék álláspontjukat, szolgáltassanak információkat, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. Ezeknek az információknak és az azokat alátámasztó bizonyítékoknak – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítés közzétételétől számított 37 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A Bizottság felkéri különösen valamennyi érdekelt felet, hogy ismertesse álláspontját a kérelemben megadott inputokról és Harmonizált Rendszer (HR) szerinti kódokról, javasoljon egy vagy több megfelelő reprezentatív országot, és adja meg, hogy az adott országokban mely vállalatok gyártják a felülvizsgálat tárgyát képező terméket. Ezeknek az információknak és az azokat alátámasztó bizonyítékoknak az ezen értesítés közzétételétől számított 15 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének e) pontjával összhangban a Bizottság röviddel az eljárás megindítása után feljegyzést csatol az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához, amelyben tájékoztatást ad a vizsgálatban érintett feleknek arról, hogy milyen forrásokat kíván felhasználni a Kínához tartozó rendes értéknek az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján történő meghatározásához. Ez valamennyi forrásra kiterjed majd, ideértve adott esetben a megfelelő reprezentatív harmadik ország kiválasztását is. A feljegyzésnek az aktához való csatolását követően 10 nap áll a vizsgálatban érintett felek rendelkezésére arra, hogy észrevételeket tegyenek.

A Bizottság számára rendelkezésre álló információk alapján Kína tekintetében ebben az esetben Indonézia lehetséges reprezentatív harmadik ország. A megfelelő reprezentatív harmadik ország végleges kiválasztása céljából a Bizottság megvizsgálja, hogy vannak-e olyan országok, amelyek gazdasági fejlettségi szintje hasonló Kínáéhoz, amelyekben gyártják és értékesítik a felülvizsgálat tárgyát képező terméket, és amelyekben a vonatkozó adatok könnyen elérhetők. Ha több ilyen ország is van, a Bizottság adott esetben előnyben részesíti azokat az országokat, amelyekben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő.

A figyelembe veendő forrásokkal összefüggésben a Bizottság felkéri a Kínában működő valamennyi gyártót, hogy az ezen értesítés közzétételétől számított 15 napon belül küldje meg számára a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártása során felhasznált anyagokra (nyers- és feldolgozott anyagokra) és energiára vonatkozó információkat. Ezeket az információkat a TRON.tdi platformon keresztül kell megadni a következő címen: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R775_INFO_ON_INPUTS_FOR_EXPORTING_PRODUCER_FORM. A TRON platformhoz való hozzáférés módjáról az 5.6. és az 5.9. pont ad tájékoztatást.

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának alkalmazása keretében a költségek és az árak meghatározásához rendelkezésre bocsátani kívánt tényszerű információkat tartalmazó beadványokat az ezen értesítés közzétételétől számított 65 napon belül kell benyújtani a Bizottságnak. Az erre a célra felhasznált tényszerű információk kizárólag nyilvánosan hozzáférhető forrásokból vehetők.

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálathoz szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság emellett kérdőívet bocsát Kína kormányának rendelkezésére is.

5.3.3.   A független importőrökre vonatkozó vizsgálat (12) (13)

A Bizottság felkéri a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az érintett országból az Unióba importáló független importőröket – beleértve azokat is, amelyek nem működtek együtt a hatályban lévő intézkedésekhez vezető vizsgálatban – a vizsgálatban való részvételre.

Tekintettel az e hatályvesztési felülvizsgálatban érintett független importőrök esetlegesen nagy számára, a vizsgálatnak a jogszabályi határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság a vizsgálat alá vonandó független importőrök számát egy minta kiválasztásával észszerű mértékűre korlátozhatja (a továbbiakban esetenként: mintavétel). A mintavételre az alaprendelet 17. cikkének megfelelően kerül sor.

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkéri az összes független importőrt – beleértve azokat is, amelyek nem működtek együtt a jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező intézkedésekhez vezető vizsgálatban –, illetve a nevükben eljáró képviselőiket, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál. Ezeknek a feleknek az ezen értesítés közzétételétől számított 7 napon belül kell jelentkezniük, és egyúttal vállalatukról vagy vállalataikról az ezen értesítés mellékletében kért információkat a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk.

A Bizottság a független importőrök mintájának kiválasztásához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében emellett kapcsolatba léphet valamennyi ismert importőrszervezettel.

Ha mintavételre van szükség, akkor az importőrök kiválasztása történhet a felülvizsgálat tárgyát képező, az érintett országból érkező termék uniós értékesítéseinek azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A Bizottság az összes ismert független importőrt és importőrszervezetet értesíti arról, hogy mely vállalatok kerültek be a mintába.

Emellett a Bizottság a minta kiválasztásáról feljegyzést csatol az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. A minta kiválasztására vonatkozó esetleges észrevételeknek a mintával kapcsolatos értesítés dátumától számított 3 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőíveket bocsát a mintába felvett független importőrök rendelkezésére. Ezeknek a feleknek eltérő rendelkezés hiányában a minta kiválasztására vonatkozó értesítés dátumától számított 30 napon belül kell kitöltve visszaküldeniük a kérdőívet.

A független importőrök számára összeállított kérdőív egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (14).

5.4.   
  A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének megállapítására irányuló eljárás és az uniós gyártókra vonatkozó vizsgálat

Annak megállapításához, hogy valószínűsíthető-e az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódása vagy megismétlődése, a Bizottság felkéri a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós gyártóit a vizsgálatban való részvételre.

Tekintettel az e hatályvesztési felülvizsgálatban érintett uniós gyártók nagy számára, a vizsgálatnak a jogszabályi határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság úgy döntött, hogy a vizsgálat alá vonandó uniós gyártók számát egy minta kiválasztásával észszerű mértékűre korlátozza (a továbbiakban esetenként: mintavétel). A mintavételre az alaprendelet 17. cikkének megfelelően kerül sor.

A Bizottság ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Az erre vonatkozó információk az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában találhatók.

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy tegyék meg az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeiket. Ezen túlmenően azoknak a további uniós gyártóknak – beleértve azokat is, amelyek nem működtek együtt a hatályban lévő intézkedéshez vezető vizsgálatban –, amelyek úgy vélik, hogy indokolt a mintába való felvételük, illetve a nevükben eljáró képviselőiknek az ezen értesítés közzétételétől számított 7 napon belül kapcsolatba kell lépniük a Bizottsággal. Az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeknek eltérő rendelkezés hiányában az ezen értesítés közzétételétől számított 7 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A Bizottság az összes ismert uniós gyártót és/vagy az uniós gyártók összes ismert szervezetét értesíti arról, hogy mely vállalatok kerültek be a végleges mintába.

A mintába felvett uniós gyártóknak eltérő rendelkezés hiányában a mintába való felvételükre vonatkozó értesítés dátumától számított 30 napon belül vissza kell küldeniük egy kitöltött kérdőívet.

Az uniós gyártók számára összeállított kérdőív egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (15).

5.5.   
  Az uniós érdek vizsgálatára irányuló eljárás

Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően abban az esetben, ha a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűsége megerősítést nyer, el kell dönteni, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása nem ellentétes-e az Unió érdekével.

A Bizottság felkéri az uniós gyártókat, az importőröket és képviseleti szervezeteiket, a felhasználókat és képviseleti szervezeteiket, a szakszervezeteket, valamint a fogyasztói képviseleti szervezeteket, hogy szolgáltassanak információkat az uniós érdekkel kapcsolatban.

Az uniós érdek vizsgálatával kapcsolatos információkat eltérő rendelkezés hiányában az ezen értesítés közzétételétől számított 37 napon belül kell benyújtani. Az információk tetszőleges formában vagy a Bizottság által összeállított kérdőív kitöltésével nyújthatók be.

A kérdőívek – köztük a felülvizsgálat tárgyát képező termék felhasználói számára összeállított kérdőív – egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (16). Az alaprendelet 21. cikke alapján szolgáltatott információk mindazonáltal csak akkor vehetők figyelembe, ha azokat benyújtásukkor tényszerű, az információk érvényességét tanúsító bizonyítékokkal támasztják alá.

5.6.   
  Érdekelt felek

A vizsgálatban való részvételhez az érdekelt feleknek, köztük az érintett országban működő gyártóknak, az uniós gyártóknak, az importőröknek és képviseleti szervezeteiknek, a felhasználóknak és képviseleti szervezeteiknek, a szakszervezeteknek, valamint a fogyasztói képviseleti szervezeteknek elsőként bizonyítaniuk kell, hogy tevékenységük és a felülvizsgálat tárgyát képező termék között objektív kapcsolat áll fenn.

Azokat az érintett országban működő gyártókat, uniós gyártókat, importőröket és képviseleti szervezeteket, amelyek az 5.3.1., az 5.3.3. és az 5.4. pont szerinti eljárások keretében információkat szolgáltattak, a Bizottság érdekelt félnek tekinti, amennyiben tevékenységük és a felülvizsgálat tárgyát képező termék között objektív kapcsolat áll fenn.

Más felek csak attól az időponttól fogva vehetnek részt a vizsgálatban érdekelt félként, amikor jelentkeznek, és csak akkor, ha tevékenységük és a felülvizsgálat tárgyát képező termék között objektív kapcsolat áll fenn. Az, hogy egy személy vagy szervezet érdekelt félnek minősül-e, nem érinti az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását.

Az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához a Tron.tdi platformon keresztül, a következő internetcímen lehet hozzáférni: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. A hozzáféréshez az oldalon található utasításokat kell követni (17).

5.7.   
  Egyéb írásbeli beadványok

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy ezen értesítés rendelkezéseinek megfelelően ismertessék álláspontjukat, szolgáltassanak információkat, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. Ezeknek az információknak és az azokat alátámasztó bizonyítékoknak – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítés közzétételétől számított 37 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

5.8.   
  A vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatás lehetősége

Az érdekelt felek kérhetik a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatásukat. A meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá annak összefoglalását, hogy az érdekelt fél a meghallgatás keretében mit kíván megvitatni. A meghallgatás az érdekelt felek által előzetesen írásban megjelölt kérdésekre korlátozódik.

A meghallgatás főszabályként nem használható fel az ügy keretében még rendelkezésre nem álló tényszerű információk bemutatására. Mindazonáltal a megfelelő ügyintézés céljából és annak érdekében, hogy a Bizottság szolgálatai továbbléphessenek a vizsgálatban, az érdekelt felek felkérhetők arra, hogy a meghallgatás után új tényszerű információkkal szolgáljanak.

5.9.   
  Az írásbeli beadványok benyújtása, a kitöltött kérdőívek megküldése és levelezés

A Bizottsághoz piacvédelmi vizsgálatok céljára csak szerzői jogi védelem alatt nem álló információk nyújthatók be. Mielőtt az érdekelt felek olyan információkat és/vagy adatokat bocsátanának a Bizottság rendelkezésére, amelyekkel kapcsolatban harmadik felet szerzői jog illet meg, a szerzői jog jogosultjától külön engedélyt kell kérniük, amelyben az kifejezetten lehetővé teszi a Bizottság számára a) az információk és adatok e piacvédelmi eljárás keretében történő felhasználását, valamint b) az információknak és/vagy adatoknak az e vizsgálatban érdekelt felek felé olyan formában történő továbbítását, hogy azok gyakorolhassák védelemhez való jogukat.

Az érdekelt felek által benyújtott valamennyi olyan írásbeli beadványt – beleértve az ezen értesítésben kért információkat, a kitöltött kérdőíveket és a leveleket is –, amelyre vonatkozóan bizalmas kezelést kérelmeznek, „Sensitive” (bizalmas) jelöléssel kell ellátni (18). A vizsgálat keretében információt benyújtó feleknek a bizalmas kezelésre irányuló kérelmüket meg kell indokolniuk.

A „Sensitive” jelöléssel ellátott információkat benyújtó feleknek ezekről az információkról az alaprendelet 19. cikkének (2) bekezdése értelmében nem bizalmas jellegű összefoglalót is rendelkezésre kell bocsátaniuk, amelyet „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátniuk. Ennek az összefoglalónak megfelelő részletességűnek kell lennie ahhoz, hogy a bizalmasan benyújtott információk lényege kielégítő mértékben megismerhető legyen belőle. Amennyiben a bizalmas információt benyújtó fél nem indokolja meg kellőképpen a bizalmas kezelésre irányuló kérelmét vagy nem bocsát rendelkezésre nem bizalmas jellegű összefoglalót a kért formában és minőségben, a Bizottság az információt figyelmen kívül hagyhatja, kivéve abban az esetben, ha megfelelő források kielégítően bizonyítják az információ helyességét.

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy minden beadványukat és kérelmüket – ideértve az érdekelt félként való nyilvántartásba vételre vonatkozó kérelmeket is – a TRON.tdi platformon (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI) keresztül, a meghatalmazásokat és a tanúsítványokat szkennelt formában mellékelve nyújtsák be. A TRON.tdi platform vagy e-mail használatával az érdekelt felek elfogadják a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján közzétett, „LEVELEZÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGGAL PIACVÉDELMI ÜGYEKBEN” című dokumentumban foglalt, az elektronikus beadványokra alkalmazandó szabályokat: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/june/tradoc_152573.pdf. Az érdekelt feleknek fel kell tüntetniük nevüket, címüket, telefonszámukat és érvényes e-mail-címüket, továbbá biztosítaniuk kell, hogy a megadott e-mail-cím működő, naponta ellenőrzött hivatalos e-mail-cím legyen. Az elérhetőségek megadása után a Bizottság kizárólag a TRON.tdi platformon keresztül vagy e-mailben kommunikál az érdekelt felekkel, kivéve, ha azok kifejezetten kérik a Bizottságtól a dokumentumok más kommunikációs csatornán történő megküldését, vagy ha a dokumentumot a jellegéből adódóan könyvelt levélpostai küldeményben kell elküldeni. Az érdekelt felek a Bizottsággal folytatott levelezésre vonatkozó további szabályokat és információkat, köztük a TRON.tdi platformon keresztül vagy e-mailben eljuttatott küldeményekre irányadó elveket megtalálják a fent említett, az érdekelt felekkel folytatott kommunikációra vonatkozó útmutatóban.

A Bizottság levelezési címe:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

TRON.tdi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi

E-mail:

a dömpinggel kapcsolatos kérdésekben: TRADE-R775-CFP-DUMPING@ec.europa.eu

a kárral és az uniós érdekkel kapcsolatos kérdésekben:TRADE-R775-R776-CFP-INJURY@ec.europa.eu

6.   A vizsgálat időkeretei

A vizsgálat az alaprendelet 11. cikke (5) bekezdésének megfelelően rendesen az ezen értesítés közzétételétől számított 12 hónapon belül – de 15 hónapon belül mindenképpen – lezárul.

7.   Információszolgáltatás

Az érdekelt felek csak az ezen értesítés 5. pontjában meghatározott időkeretek között szolgáltathatnak információkat.

A vizsgálatnak a kötelezően előírt határidőkön belül való lezárása érdekében a Bizottság nem fogad el beadványokat az érdekelt felektől az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére, valamint, ha alkalmazandó, az érdekelt felek újabb végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére előírt határidő után.

8.   Észrevételek fűzése más felek beadványaihoz

A védelemhez való jog garantálása érdekében az érdekelt feleknek rendelkezniük kell azzal a lehetőséggel, hogy észrevételeket fűzzenek a más érdekelt felek által benyújtott információkhoz. Ezekben az észrevételekben az érdekelt felek csak a más érdekelt felek beadványaiban tárgyalt kérdésekkel foglalkozhatnak, új kérdéseket nem vethetnek fel.

Az érdekelt feleknek a végleges ténymegállapításokról való tájékoztatása nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – a végleges ténymegállapításokra vonatkozó észrevételek megtételére előírt határidőt követő 5 napon belül kell benyújtani. Ha az érdekelt felek újabb végső tájékoztatást kapnak, az ezen újabb tájékoztatás nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen újabb végső tájékoztatásra vonatkozó észrevételek megtételére előírt határidőt követő 1 napon belül kell benyújtani.

A fenti időkeretek nem sértik a Bizottság azon jogát, hogy kellően indokolt esetekben kiegészítő információkat kérjen az érdekelt felektől.

9.   Az ezen értesítésben meghatározott határidők meghosszabbítása

Az ezen értesítésben meghatározott határidők meghosszabbítása csak kivételes körülmények fennállása esetén kérhető, és csak kellően indokolt esetben biztosítható. A kérdőívek kitöltésére rendelkezésre álló határidő rendesen legfeljebb 3 nappal hosszabbítható meg, és a meghosszabbítás a szabályok értelmében legfeljebb 7 napra szólhat. Az eljárás megindításáról szóló ezen értesítésben más információk benyújtására meghatározott határidők a kivételes körülmények fennállásának igazolása nélkül legfeljebb 3 nappal hosszabbíthatók meg.

10.   Az együttműködés hiánya

Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy nem szolgáltatja ezeket az információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően megerősítő vagy nemleges ténymegállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján.

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető adatokat szolgáltatott, ezek az információk figyelmen kívül hagyhatók, és a Bizottság a rendelkezésre álló tényekre támaszkodhat.

Ha az érdekelt felek valamelyike nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a ténymegállapítások alapjául az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények szolgálnak, az eredmény kedvezőtlenebb lehet e fél számára, mint ha együttműködött volna.

A számítógépes válaszadás elmaradása nem tekinthető az együttműködés hiányának, amennyiben az érdekelt fél igazolja, hogy a válasz kért formában történő elkészítése indokolatlan többletteherrel vagy indokolatlan többletköltségekkel járna. Az érdekelt félnek ebben az esetben haladéktalanul fel kell vennie a kapcsolatot a Bizottsággal.

11.   Meghallgató tisztviselő

Az érdekelt felek kérhetik a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő közreműködését. A meghallgató tisztviselő az eljárás folyamán megvizsgálja az iratbetekintési kérelmeket, a dokumentumok bizalmas kezelését érintő vitákat, a határidők meghosszabbítására vonatkozó kérelmeket, valamint az érdekelt felek vagy harmadik felek által a védelemhez való joguk gyakorlásával összefüggésben benyújtott kérelmeket.

A meghallgató tisztviselő meghallgatásokat szervezhet, és közvetíthet az érdekelt fél vagy felek és a Bizottság szolgálatai között annak érdekében, hogy az érdekelt felek maradéktalanul gyakorolhassák a védelemhez való jogukat. A meghallgató tisztviselő általi meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani. A meghallgató tisztviselő megvizsgálja a kérelmek indokait. Ilyen meghallgatásra csak akkor kerülhet sor, ha az adott kérdést nem sikerült a Bizottság szolgálataival kellő időben rendezni.

A kérelmeket kellő időben, indokolatlan késedelem és az eljárás szabályszerű lefolytatásának veszélyeztetése nélkül kell benyújtani. Ezt szem előtt tartva az érdekelt feleknek a meghallgató tisztviselő közreműködését a közreműködésre okot adó esemény bekövetkezése után a lehető leghamarabb kérniük kell. Ha a meghallgatás iránti kérelmet nem a rendelkezésre álló időkereteken belül nyújtják be, a meghallgató tisztviselő megvizsgálja a késve beérkező kérelem indokait, a benne felvetett kérdések jellegét és e kérdéseknek a védelemhez való jog gyakorlására kifejtett hatását, továbbá figyelembe veszi a megfelelő ügyintézéshez és a vizsgálat időben történő lezárásához fűződő érdeket.

További információk, valamint a meghallgató tisztviselő elérhetősége és internetes oldalai a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján találhatók: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

12.   Lehetőség az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti felülvizsgálat kérésére

Mivel e hatályvesztési felülvizsgálat megindítása az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban történik, ténymegállapításai nem a meglévő intézkedések módosítását, hanem – az alaprendelet 11. cikkének (6) bekezdésével összhangban – azok hatályon kívül helyezését vagy fenntartását eredményezik.

Ha az érdekelt felek valamelyike úgy véli, hogy az intézkedések esetleges módosítása érdekében szükséges azok felülvizsgálata, kérheti az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti felülvizsgálat megindítását.

Az ilyen – az ezen értesítés tárgyát képező hatályvesztési felülvizsgálattól függetlenül lefolytatandó – felülvizsgálatot kérő felek a fent megadott címen léphetnek kapcsolatba a Bizottsággal.

13.   A személyes adatok kezelése

A Bizottság az e vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (19) megfelelően kezeli.

A Bizottság piacvédelmi tevékenysége során végzett személyesadat-kezelésről a magánszemélyeket tájékoztató adatvédelmi nyilatkozat megtekinthető a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing- markets/trade-defence/.

---

(1)  HL C 398., 2021.10.1., 16. o.

(2)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

(3)  A Bizottság (EU) 2017/1188 végrehajtási rendelete (2017. július 3.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes bevont finompapírok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 171., 2017.7.4., 168. o.).

(4)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól, 2017. december 20., SWD(2017) 483 final/2, megtekinthető a következő internetcímen: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

(5)  A Bizottság (EU) 2020/492 végrehajtási rendelete (2020. április 1.) a Kínai Népköztársaságból és az Egyiptomból származó egyes szőtt és/vagy tűzött üvegrost szövetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámok kivetéséről (HL L 108., 2020.4.6., 1. o.), valamint a Bizottság (EU) 2021/328 végrehajtási rendelete (2021. február 24.) a Kínai Népköztársaságból származó folytonosüvegrostszál termékek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vámnak az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 65., 2021.2.25., 1. o.).

(6)  Indokolt kérelemre a Bizottság az országjelentésben hivatkozott dokumentumokat is rendelkezésre bocsátja.

(7)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=CELEX%3A52020XC0316%2802%29

(8)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2617.

(9)  Eltérő megjelölés hiányában ahol a szöveg ezen értesítés közzétételére utal, ott ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele értendő.

(10)  Gyártó az érintett országban működő minden olyan vállalat, ideértve a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásában, belföldi értékesítésében vagy exportjában részt vevő, vele kapcsolatban álló vállalatokat is, amely a felülvizsgálat tárgyát képező terméket gyártja.

(11)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2616.

(12)  A mintában kizárólag független, azaz az érintett országban működő gyártókkal kapcsolatban nem álló importőrök szerepelhetnek. A gyártókkal kapcsolatban álló importőröknek a gyártók kérdőívének I. mellékletét kell kitölteniük. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. november 24-i (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet 127. cikke szerint két személy akkor tekintendő egymással kapcsolatban állónak, ha: a) egymás üzleti vállalkozásának tisztségviselői vagy igazgatói; b) jogilag elismert üzlettársak; c) alkalmazotti viszonyban állnak egymással; d) egy harmadik fél közvetlenül vagy közvetve tulajdonában tartja, ellenőrzi vagy birtokolja mindkettőjük kibocsátott, szavazati jogot biztosító részvényeinek vagy részesedéseinek 5 %-át vagy annál többet; e) egyikük közvetve vagy közvetlenül ellenőrzi a másikat; f) harmadik személy közvetve vagy közvetlenül mindkettőjüket ellenőrzi; g) együtt közvetlenül vagy közvetve ellenőriznek egy harmadik személyt; vagy h) ugyanannak a családnak a tagjai (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.). A személyek kizárólag akkor minősülnek egy család tagjainak, ha a következő rokoni kapcsolatok valamelyikében állnak egymással: i. férj és feleség, ii. szülő és gyermek, iii. fivér és lánytestvér (akár vér szerinti, akár féltestvér), iv. nagyszülő és unoka, v. nagybácsi vagy nagynéni és unokaöcs vagy unokahúg, vi. após vagy anyós és vő vagy meny, vii. sógor és sógornő. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének 4. pontja szerint „személy”: természetes személy, jogi személy, valamint olyan személyegyesülés, amely jogi személyiséggel nem rendelkezik, de ügyleti képességét az uniós vagy a nemzeti jog elismeri (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

(13)  A független importőrök által szolgáltatott adatok e vizsgálat keretében a dömping meghatározásán kívül más szempontok elemzéséhez is felhasználhatók.

(14)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2616.

(15)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2616.

(16)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2616.

(17)  Technikai probléma esetén kérjük, vegye fel a kapcsolatot a Kereskedelmi Főigazgatóság ügyfélszolgálatával (E-mail: trade-service-desk@ec.europa.eu, Tel. +32 22979797).

(18)  A „Sensitive” jelöléssel ellátott dokumentum az alaprendelet 19. cikke és a GATT 1994 VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás (dömpingellenes megállapodás) 6. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül. A dokumentum az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében is védelem alatt áll.

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

---

MELLÉKLET

| ☐ | „Sensitive” version (bizalmas változat) |
| --- | --- |
| ☐ | Version „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) |
| (Jelölje meg a megfelelő négyzetet!) |

☐

„Sensitive” version (bizalmas változat)

☐

Version „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre)

(Jelölje meg a megfelelő négyzetet!)

A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁGBÓL SZÁRMAZÓ EGYES BEVONT FINOMPAPÍROK BEHOZATALÁRA ALKALMAZANDÓ DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK HATÁLYVESZTÉSI FELÜLVIZSGÁLATA

INFORMÁCIÓK A FÜGGETLEN IMPORTŐRÖK MINTÁJÁNAK KIVÁLASZTÁSÁHOZ

Ez az űrlap arra szolgál, hogy segítséget nyújtson a független importőröknek az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.3. pontjában kért mintavételi információk megadásában.

Mind a „Sensitive” (bizalmas), mind a „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel ellátott változatot az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltak szerint vissza kell küldeni a Bizottságnak.

1.   NÉV ÉS KAPCSOLATTARTÁSI ADATOK

Adja meg vállalatáról a következő adatokat:

| Vállalat neve | |
| --- | --- |
| Cím | |
| Kapcsolattartó | |
| E-mail: | |
| Telefon | |

Vállalat neve

Cím

Kapcsolattartó

E-mail:

Telefon

2.   FORGALOM ÉS ÉRTÉKESÍTÉSI VOLUMEN

Adja meg a felülvizsgálati időszakra vonatkozóan a vállalat teljes forgalmát euróban (EUR), az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerinti, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalának értékét euróban (EUR) és volumenét, valamint annak a Kínai Népköztársaságból történő behozatalt követő, az Unió piacán való viszonteladása értékét euróban (EUR) és volumenét.

| | Volumen tonnában | Érték euróban (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Vállalatának teljes forgalma euróban (EUR) | | |
| A Kínai Népköztársaságból származó, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatala | | |
| A felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba való behozatala (minden származás) | | |
| A felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az Unió piacán való viszonteladása a Kínai Népköztársaságból való behozatalt követően | | |

Volumen tonnában

Érték euróban (EUR)

Vállalatának teljes forgalma euróban (EUR)

A Kínai Népköztársaságból származó, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatala

A felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba való behozatala (minden származás)

A felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az Unió piacán való viszonteladása a Kínai Népköztársaságból való behozatalt követően

3.   VÁLLALATA ÉS AZ AZZAL KAPCSOLATBAN ÁLLÓ VÁLLALATOK (1)
  TEVÉKENYSÉGE

Adja meg a vállalat, valamint a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásában és/vagy (exportra történő és/vagy belföldi) értékesítésében érintett, a vállalattal kapcsolatban álló valamennyi vállalat tevékenységének pontos leírását (sorolja fel őket, és adja meg, hogy milyen viszonyban állnak vállalatával). Ilyen tevékenység lehet többek között a felülvizsgálat tárgyát képező termék megvásárlása vagy alvállalkozás keretében történő gyártása, illetve a felülvizsgálat tárgyát képező termék feldolgozása vagy az azzal való kereskedés.

| A vállalat neve és székhelye | Tevékenység | Kapcsolat jellege |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

A vállalat neve és székhelye

Tevékenység

Kapcsolat jellege

4.   EGYÉB INFORMÁCIÓK

Adjon meg minden olyan egyéb információt, amely vállalata szerint segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában.

5.   NYILATKOZAT

A fenti információk megadásával a vállalat hozzájárul a mintába való esetleges felvételéhez. A mintába való felvétel esetén a vállalatnak kérdőívet kell kitöltenie, és hozzá kell járulnia ahhoz, hogy válaszának hitelessége helyszíni vizsgálat keretében ellenőrzésre kerüljön. Ha a vállalat úgy nyilatkozik, hogy nem járul hozzá a mintába való esetleges felvételéhez, akkor a vizsgálat során nem együttműködő vállalatnak minősül. A nem együttműködő importőrök esetében a Bizottság ténymegállapításainak alapjául a rendelkezésre álló tények szolgálnak, így az eredmény kedvezőtlenebb lehet a vállalat számára, mint ha együttműködött volna.

A meghatalmazott tisztségviselő aláírása:

A meghatalmazott tisztségviselő neve és beosztása:

Dátum:

---

(1)  Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. november 24-i (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet 127. cikke szerint két személy akkor tekintendő egymással kapcsolatban állónak, ha: a) egymás üzleti vállalkozásának tisztségviselői vagy igazgatói; b) jogilag elismert üzlettársak; c) alkalmazotti viszonyban állnak egymással; d) egy harmadik fél közvetlenül vagy közvetve tulajdonában tartja, ellenőrzi vagy birtokolja mindkettőjük kibocsátott, szavazati jogot biztosító részvényeinek vagy részesedéseinek 5 %-át vagy annál többet; e) egyikük közvetve vagy közvetlenül ellenőrzi a másikat; f) harmadik személy közvetve vagy közvetlenül mindkettőjüket ellenőrzi; g) együtt közvetlenül vagy közvetve ellenőriznek egy harmadik személyt; vagy h) ugyanannak a családnak a tagjai (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.). A személyek kizárólag akkor minősülnek egy család tagjainak, ha a következő rokoni kapcsolatok valamelyikében állnak egymással: i. férj és feleség, ii. szülő és gyermek, iii. fivér és lánytestvér (akár vér szerinti, akár féltestvér), iv. nagyszülő és unoka, v. nagybácsi vagy nagynéni és unokaöcs vagy unokahúg, vi. após vagy anyós és vő vagy meny, vii. sógor és sógornő. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének 4. pontja szerint „személy”: természetes személy, jogi személy, valamint olyan személyegyesülés, amely jogi személyiséggel nem rendelkezik, de ügyleti képességét az uniós vagy a nemzeti jog elismeri (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 248/142 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 248/142

---

Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések időközi felülvizsgálatának megindításáról

(2022/C 248/11)

Az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: alaprendelet) 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem érkezett.

1.   Felülvizsgálati kérelem

A kérelmet 2022. április 1-jén az Európai Műszálipari Szövetség (CIRFS, a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be a nagy szakítószilárdságú poliészter fonallal foglalkozó, az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazat nevében.

A felülvizsgálat a dömping vizsgálatára korlátozódik.

A kérelem nyilvános változatát, valamint az uniós gyártók általi támogatottság mértékére vonatkozó elemzést az érdekelt felek számára betekintésre összeállított akta tartalmazza. Ezen értesítés 5.4. pontja tájékoztatással szolgál arról, hogy az érdekelt felek hogyan férhetnek hozzá az aktához.

2.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

Az e felülvizsgálat tárgyát képező termék a jelenleg az ex 5402 20 00 KN-kód (5402200010 TARIC-kód) alá tartozó, kiskereskedelmi forgalomba nem kerülő, nagy szakítószilárdságú poliészter fonal (kivéve a varrócérnát, valamint a varrócérna gyártásában felhasznált, festésre és kikészítésre kész, jobb sodratirányú, más néven „Z” sodrattal készített, műanyag perforált csőre lazán felcsévélt többágú [sodrott] vagy cérnázott fonalat), beleértve a 67 decitexnél kisebb finomsági számú monofileket is (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék). A megadott KN- és TARIC-kódok csak tájékoztató jellegűek, a tarifális besorolás későbbi módosításai lehetőségének sérelme nélkül.

3.   A meglévő intézkedések

A jelenleg hatályban lévő intézkedéseket a legutóbb az (EU) 2017/1159 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) módosított (EU) 2017/325 bizottsági végrehajtási rendelettel (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) (3) kivetett végleges dömpingellenes vám alkotja.

2022. február 23-án a Bizottság közzétette a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vám hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról szóló értesítést (4). A hatályvesztési felülvizsgálat lezárásáig az intézkedések hatályban maradnak.

4.   A felülvizsgálat indokai

A kérelem a kérelmező által szolgáltatott azon elegendő bizonyítékon alapul, hogy a meglévő intézkedésekhez vezető körülmények a dömping tekintetében megváltoztak, és ezek a változások tartósnak bizonyulnak.

Ezek a változások a kínai gyártók szerkezetére, a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínában (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) történő gyártásának kapacitásnövekedésére, valamint az ebből eredő jelentős kapacitásfeleslegre és a kínai exportárak csökkenésére vonatkoznak.

A kínai kormány által a kémiai rostok előállításával foglalkozó belföldi ágazatra vonatkozóan az ötéves tervekben meghatározott célokkal összhangban az eredeti vizsgálat óta Kínában jelentős fejlemények történtek, amelyek átalakították a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai gazdasági ágazatát. Az eredeti vizsgálat óta az intézkedések hatálya alá tartozó kínai gyártók új technológiákba, kutatás-fejlesztésbe és termékfejlesztésbe történő beruházásokat hajtottak végre. Ugyancsak beruházásokat hajtottak végre a finomított tereftálsav előállítása terén, amely a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásának fő nyersanyaga. Ezért a kínai gyártók függetlenné váltak a finomított tereftálsav behozatalától, és integrált gyártókká alakultak át. E jelentős beruházások következtében a felülvizsgálat tárgyát képező termék intézkedések hatálya alá tartozó kínai gyártói az eredeti vizsgálat óta több mint háromszorosára növelték termelési kapacitásukat.

A kínai belföldi és a globális felhasználás nem nőtt olyan mértékben, mint a kínai kapacitás, ami a kínai exportár csökkenését okozta.

A kérelmező mindezek alapján azt állítja, hogy a jövőre nézve a meglévő intézkedések nem tűnnek elegendőnek a dömping ellensúlyozásához.

A kérelmező állítása szerint az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások következtében nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték meghatározása és a dömpingkülönbözetek újbóli kiszámítása céljából.

A jelentős torzulásokra vonatkozó állításának alátámasztásaképpen a kérelmező a Bizottság szolgálatai által 2017. december 20-án közreadott, az érintett országban fennálló sajátos piaci körülményeket leíró országjelentésben (5) található információkra támaszkodott.

A rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az alaprendelet 5. cikkének (9) bekezdése értelmében elegendő bizonyíték utal arra, hogy az árakra és a költségekre kiható jelentős torzulások miatt nem helyénvaló a kínai belföldi árak és költségek alkalmazása, ezért indokolt az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján vizsgálatot indítani.

Az országjelentés megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (6).

5.   Eljárás

Minthogy a tagállamok tájékoztatását követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a dömping vizsgálatára korlátozódó részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján felülvizsgálatot indít. A felülvizsgálat célja az exportáló gyártókra vonatkozó dömping mértékének megállapítása.

A Bizottság felhívja továbbá a felek figyelmét a Covid19-járványnak a dömping- és a szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásairól közzétett közleményre (7), amely erre az eljárásra is alkalmazandó lehet.

5.1.   
  Felülvizsgálati időszak

A vizsgálat a 2021. január 1-jétől 2021. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjed ki.

5.2.   
  Észrevételek a kérelemmel és a vizsgálat megindításával kapcsolatban

Amennyiben az érdekelt felek a kérelemhez vagy a vizsgálat megindításának valamely részletéhez (ideértve a kérelem támogatottságának mértékét is) észrevételeket kívánnak fűzni, ezt az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől (8) számított 37 napon belül kell megtenniük.

A vizsgálat megindításával összefüggő meghallgatás iránti kérelmeket az ezen értesítés közzétételétől számított 15 napon belül kell benyújtani.

5.3.   
  A dömping megállapítására irányuló eljárás

A Bizottság felkéri a felülvizsgálat tárgyát képező termék érintett országban működő exportáló gyártóit, hogy vegyenek részt az általa folytatott vizsgálatban – beleértve azon gyártókat is, amelyek nem működtek együtt a hatályban lévő intézkedésekhez vezető vizsgálatban.

5.3.1.   Kapcsolat az érintett ország exportáló gyártóival

Tekintettel az ezen időközi felülvizsgálatban érintett, az érintett országban működő exportáló gyártók esetlegesen nagy számára, valamint a vizsgálatnak a jogszabályban elrendelt határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság a vizsgálat alá vonni kívánt exportáló gyártók számát egy minta kiválasztásával észszerű mértékűre korlátozhatja (erre a folyamatra a továbbiakban mintavételként is történik hivatkozás). A mintavételre az alaprendelet 17. cikkének megfelelően kerül sor.

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkéri az összes exportáló gyártót – beleértve azokat is, amelyek nem működtek együtt a jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező intézkedésekhez vezető vizsgálatban –, illetve a nevükben eljáró képviselőiket, hogy az ezen értesítés közzétételét követő 7 napon belül jelentkezzenek, és küldjenek a Bizottságnak információkat vállalatukra vagy vállalataikra vonatkozóan. Ezeket az információkat a TRON.tdi platformon keresztül kell megadni a következő címen: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R771_SAMPLING_FORM_FOR_EXPORTING_PRODUCER A Tron platformhoz való hozzáférés módjáról az 5.4. és az 5.7. pont ad tájékoztatást.

Az exportáló gyártók mintájának kiválasztásához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság emellett felveszi a kapcsolatot az érintett ország hatóságaival, és kapcsolatba léphet az érintett országban működő gyártók valamennyi ismert szervezetével.

Ha mintavételre van szükség, akkor az exportáló gyártók kiválasztására a termelés, az értékesítés vagy a kivitel azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján kerül sor, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A Bizottság – adott esetben az érintett ország hatóságain keresztül – az érintett országban működő összes ismert exportáló gyártót, az érintett ország hatóságait, valamint az exportáló gyártók szervezeteit értesíti arról, hogy mely vállalatok kerültek be a mintába.

Miután megkapta az exportáló gyártók mintájának kiválasztásához szükséges információkat, a Bizottság tájékoztatja az érintett feleket arról, hogy bekerültek-e a mintába vagy sem. A mintába felvett exportáló gyártóknak eltérő rendelkezés hiányában a mintába való felvételükre vonatkozó értesítés dátumától számított 30 napon belül kitöltve vissza kell küldeniük a kérdőívet.

A Bizottság a minta kiválasztásáról feljegyzést csatol az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. A minta kiválasztására vonatkozó esetleges észrevételeknek a mintával kapcsolatos értesítés dátumától számított 3 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

Az érintett országban működő exportáló gyártók számára összeállított kérdőív egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján: https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2612

Az alaprendelet 18. cikke lehetséges alkalmazásának sérelme nélkül a mintába való esetleges felvételükbe beleegyező, de a mintába fel nem vett vállalatok együttműködőnek minősülnek.

5.3.2.   A jelentős torzulásokkal rendelkező érintett országra vonatkozó további eljárás

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását illetően ezen értesítés rendelkezéseinek megfelelően ismertessék álláspontjukat, szolgáltassanak információkat, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. Ezeknek az információknak és az azokat alátámasztó bizonyítékoknak – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítés közzétételétől számított 37 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A Bizottság felkéri különösen valamennyi érdekelt felet, hogy ismertesse álláspontját a kérelemben megadott inputokról és Harmonizált Rendszer (HR) szerinti kódokról, javasoljon egy vagy több megfelelő reprezentatív országot, és adja meg, hogy az adott országokban mely vállalatok a felülvizsgálat tárgyát képező termék exportáló gyártói. Ezeknek az információknak és az azokat alátámasztó bizonyítékoknak az ezen értesítés közzétételétől számított 15 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének e) pontjával összhangban a Bizottság röviddel az eljárás megindítása után feljegyzést csatol az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához, amelyben tájékoztatást ad a vizsgálatban érintett feleknek arról, hogy milyen forrásokat kíván felhasználni az érintett országhoz tartozó rendes értéknek az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján történő meghatározásához. Ez valamennyi forrásra kiterjed majd, ideértve adott esetben a megfelelő reprezentatív harmadik ország kiválasztását is. A feljegyzésnek az aktához való csatolását követően 10 nap áll a vizsgálatban érintett felek rendelkezésére arra, hogy észrevételeket tegyenek.

A Bizottság számára rendelkezésre álló információk alapján az érintett ország tekintetében ebben az esetben Törökország lehetséges reprezentatív harmadik ország. A megfelelő reprezentatív harmadik ország végleges kiválasztása céljából a Bizottság megvizsgálja, hogy vannak-e olyan országok, amelyek gazdasági fejlettségi szintje hasonló az érintett országéhoz, amelyekben gyártják és értékesítik a felülvizsgálat tárgyát képező terméket, és amelyekben a vonatkozó adatok könnyen elérhetők. Ha több ilyen ország is van, a Bizottság adott esetben előnyben részesíti azokat az országokat, amelyekben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő.

A figyelembe veendő forrásokkal összefüggésben a Bizottság felkéri az érintett országban működő valamennyi exportáló gyártót, hogy az ezen értesítés közzétételétől számított 15 napon belül küldje meg számára a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártása során felhasznált anyagokra (nyers- és feldolgozott anyagokra) és energiára vonatkozó információkat. Ezeket az információkat a TRON.tdi platformon keresztül kell megadni a következő címen: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R771_INFO_ON_INPUTS_FOR_EXPORTING_PRODUCER_FORM . A Tron platformhoz való hozzáférés módjáról az 5.4. és az 5.7. pont ad tájékoztatást.

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának alkalmazása keretében a költségek és az árak meghatározásához rendelkezésre bocsátani kívánt tényszerű információkat tartalmazó beadványokat az ezen értesítés közzétételétől számított 65 napon belül kell benyújtani a Bizottságnak. Az erre a célra felhasznált tényszerű információk kizárólag nyilvánosan hozzáférhető forrásokból vehetők.

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálathoz szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság emellett kérdőívet bocsát az érintett ország kormányának rendelkezésére is.

5.3.3.   A független importőrökre vonatkozó vizsgálat (9) (10)

A Bizottság felkéri a felülvizsgálat tárgyát képező terméket Kínából az Unióba importáló független importőröket – beleértve azokat is, amelyek nem működtek együtt a hatályban lévő intézkedésekhez vezető vizsgálatban – a vizsgálatban való részvételre.

Tekintettel az ezen időközi felülvizsgálatban érintett független importőrök esetlegesen nagy számára, valamint a vizsgálatnak a jogszabályban elrendelt határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság a vizsgálat alá vonni kívánt független importőrök számát egy minta kiválasztásával ésszerű mértékűre korlátozhatja (erre a folyamatra a továbbiakban mintavételként is történik hivatkozás). A mintavételre az alaprendelet 17. cikkének megfelelően kerül sor.

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkéri az összes független importőrt – beleértve azokat is, amelyek nem működtek együtt a jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező intézkedésekhez vezető vizsgálatban –, illetve a nevükben eljáró képviselőiket, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál. Ezeknek a feleknek az ezen értesítés közzétételétől számított 7 napon belül kell jelentkezniük, és egyúttal vállalatukról vagy vállalataikról az ezen értesítés mellékletében kért információkat a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk.

A Bizottság a független importőrök mintájának kiválasztásához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében emellett kapcsolatba léphet valamennyi ismert importőrszervezettel.

Ha mintavételre van szükség, akkor az importőrök kiválasztása történhet a felülvizsgálat tárgyát képező, Kínából érkező termék uniós értékesítéseinek azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A Bizottság az összes ismert független importőrt és importőrszervezetet értesíti arról, hogy mely vállalatok kerültek be a mintába.

Emellett a Bizottság a minta kiválasztásáról feljegyzést csatol az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. A minta kiválasztására vonatkozó esetleges észrevételeknek a mintával kapcsolatos értesítés dátumától számított 3 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőíveket bocsát a mintába felvett független importőrök rendelkezésére. Ezeknek a feleknek eltérő rendelkezés hiányában a minta kiválasztására vonatkozó értesítés dátumától számított 30 napon belül kell kitöltve visszaküldeniük a kérdőívet.

A független importőrök számára összeállított kérdőív egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján: https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2612

5.4.   
  Érdekelt felek

A vizsgálatban való részvételhez az érdekelt feleknek, köztük az érintett országban/országokban működő gyártóknak, az uniós gyártóknak, az importőröknek és képviseleti szervezeteiknek, a felhasználóknak és képviseleti szervezeteiknek, a szakszervezeteknek, valamint a fogyasztói képviseleti szervezeteknek elsőként bizonyítaniuk kell, hogy tevékenységük és a felülvizsgálat tárgyát képező termék között objektív kapcsolat áll fenn.

Azokat az érintett országban működő gyártókat, uniós gyártókat, importőröket és képviseleti szervezeteket, amelyek információkat szolgáltattak, a Bizottság érdekelt félnek tekinti, amennyiben tevékenységük és a felülvizsgálat tárgyát képező termék között objektív kapcsolat áll fenn.

Más felek csak attól az időponttól fogva vehetnek részt a vizsgálatban érdekelt félként, amikor jelentkeznek, és csak akkor, ha tevékenységük és a felülvizsgálat tárgyát képező termék között objektív kapcsolat áll fenn. Az, hogy egy személy vagy szervezet érdekelt félnek minősül-e, nem érinti az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását.

Az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához a Tron.tdi platformon keresztül, a következő internetcímen lehet hozzáférni: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. A hozzáféréshez az oldalon található utasításokat kell követni (11).

5.5.   
  Egyéb írásbeli beadványok

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy ezen értesítés rendelkezéseinek megfelelően ismertessék álláspontjukat, szolgáltassanak információkat, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. Ezeknek az információknak és az azokat alátámasztó bizonyítékoknak – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítés közzétételétől számított 37 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

5.6.   
  A vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatás lehetősége

Valamennyi érdekelt fél kérheti a Bizottság vizsgálattal megbízott szolgálatai előtti meghallgatását. A meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá annak összefoglalását, hogy az érdekelt fél a meghallgatás keretében mit kíván megvitatni. A meghallgatás az érdekelt felek által előzetesen írásban megjelölt kérdésekre korlátozódik.

A meghallgatás főszabályként nem használható fel az ügy keretében még rendelkezésre nem álló tényszerű információk bemutatására. Mindazonáltal a megfelelő ügyintézés céljából és annak érdekében, hogy a Bizottság szolgálatai továbbléphessenek a vizsgálatban, az érdekelt felek felkérhetők arra, hogy a meghallgatás után új tényszerű információkkal szolgáljanak.

5.7.   
  Az írásbeli beadványok benyújtására, a kitöltött kérdőívek elküldésére és a levelezésre vonatkozó instrukciók

A Bizottsághoz piacvédelmi vizsgálatok céljára csak szerzői jogi védelem alatt nem álló információkat lehet benyújtani. Mielőtt az érdekelt felek olyan információkat és/vagy adatokat bocsátanának a Bizottság rendelkezésére, amelyekkel kapcsolatban harmadik felet szerzői jog illet meg, a szerzői jog jogosultjától külön engedélyt kell kérniük, amelyben az kifejezetten lehetővé teszi a Bizottság számára a) az információk és adatok e piacvédelmi eljárás keretében történő felhasználását, valamint b) az információknak és/vagy adatoknak az e vizsgálatban érdekelt felek felé olyan formában történő továbbítását, hogy azok gyakorolhassák védelemhez való jogukat.

Az érdekelt felek által benyújtott valamennyi olyan írásbeli beadványt – beleértve az ezen értesítésben kért információkat, a kitöltött kérdőíveket és a leveleket is –, amelyre vonatkozóan bizalmas kezelést kérelmeznek, „Sensitive” (bizalmas) jelöléssel kell ellátni (12). A vizsgálat keretében információt benyújtó feleknek a bizalmas kezelésre irányuló kérelmüket meg kell indokolniuk.

A „Sensitive” jelöléssel ellátott információkat benyújtó feleknek ezekről az információkról az alaprendelet 19. cikkének (2) bekezdése értelmében nem bizalmas jellegű összefoglalót is rendelkezésre kell bocsátaniuk, amelyet „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátniuk. Ennek az összefoglalónak megfelelő részletességűnek kell lennie ahhoz, hogy a bizalmasan benyújtott információk lényege kielégítő mértékben megismerhető legyen. Amennyiben a bizalmas információt benyújtó fél nem indokolja meg kellőképpen a bizalmas kezelésre irányuló kérelmét vagy nem bocsát rendelkezésre nem bizalmas jellegű összefoglalót a kért formában és minőségben, a Bizottság az információt figyelmen kívül hagyhatja, kivéve abban az esetben, ha megfelelő források kielégítően bizonyítják az információ helyességét.

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy minden beadványukat és kérelmüket – beleértve az érdekelt félként való nyilvántartásba vétel iránti kérelmeket is – a Tron.tdi platformon (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI) keresztül, a meghatalmazásokat és a tanúsítványokat szkennelt formában mellékelve nyújtsák be. A Tron.tdi platform vagy e-mail használatával az érdekelt felek elfogadják a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján közzétett, „LEVELEZÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGGAL PIACVÉDELMI ÜGYEKBEN” című dokumentumban foglalt, az elektronikus beadványokra alkalmazandó szabályokat: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/june/tradoc_152573.pdf. Az érdekelt feleknek fel kell tüntetniük nevüket, címüket, telefonszámukat és érvényes e-mail-címüket, továbbá biztosítaniuk kell, hogy a megadott e-mail-cím működő, naponta ellenőrzött hivatalos e-mail-cím legyen. Az elérhetőségek megadása után a Bizottság kizárólag a Tron.tdi platformon keresztül vagy e-mailben kommunikál az érdekelt felekkel, kivéve, ha azok kifejezetten kérik a Bizottságtól a dokumentumok más kommunikációs csatornán történő megküldését, vagy ha a dokumentumot a jellegéből adódóan könyvelt levélpostai küldeményben kell elküldeni. Az érdekelt felek a Bizottsággal folytatott levelezésre vonatkozó további szabályokat és információkat, köztük a Tron.tdi platformon keresztül vagy e-mailben eljuttatott küldeményekre irányadó elveket megtalálják a fent említett, az érdekelt felekkel folytatott kommunikációra vonatkozó útmutatóban.

A Bizottság levelezési címe:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

TRON. tdi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi

E-mail: TRADE-R771-HTYP@ec.europa.eu

6.   A vizsgálat időkeretei

A vizsgálat az alaprendelet 11. cikke (5) bekezdésének megfelelően főszabály szerint az ezen értesítés közzétételétől számított 12 hónapon belül – de 15 hónapon belül mindenképpen – lezárul.

7.   Információk benyújtása

Az érdekelt felek csak az ezen értesítés 5. pontjában meghatározott időkeretek között szolgáltathatnak információkat.

A vizsgálatnak a kötelezően előírt határidőkön belül való lezárása érdekében a Bizottság nem fogad el beadványokat az érdekelt felektől az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére, valamint, ha alkalmazandó, az érdekelt felek újabb végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére előírt határidő után.

8.   Észrevételek fűzése más felek beadványaihoz

A védelemhez való jog garantálása érdekében az érdekelt feleknek rendelkezniük kell azzal a lehetőséggel, hogy észrevételeket fűzzenek a más érdekelt felek által benyújtott információkhoz. Ezekben az észrevételekben az érdekelt felek csak a más érdekelt felek beadványaiban tárgyalt kérdésekkel foglalkozhatnak, új kérdéseket nem vethetnek fel.

Az érdekelt feleknek a végleges ténymegállapításokról való tájékoztatása nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – a végleges ténymegállapításokra vonatkozó észrevételek megtételére előírt határidőt követő 5 napon belül kell benyújtani. Ha az érdekelt felek újabb végső tájékoztatást kapnak, az ezen újabb tájékoztatás nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen újabb végső tájékoztatásra vonatkozó észrevételek megtételére előírt határidőt követő 1 napon belül kell benyújtani.

A fenti időkeretek nem sértik a Bizottság azon jogát, hogy kellően indokolt esetekben kiegészítő információkat kérjen az érdekelt felektől.

9.   Az ezen értesítésben meghatározott határidők meghosszabbítása

Az ezen értesítésben meghatározott határidők meghosszabbítása csak kivételes körülmények fennállása esetén kérhető, és csak kellően indokolt esetben biztosítható. A kérdőívek kitöltésére rendelkezésre álló határidő rendesen legfeljebb 3 nappal hosszabbítható meg, és a meghosszabbítás a szabályok értelmében legfeljebb 7 napra szólhat. Az eljárás megindításáról szóló ezen értesítésben más információk benyújtására meghatározott határidők a kivételes körülmények fennállásának igazolása nélkül legfeljebb 3 nappal hosszabbíthatók meg.

10.   Az együttműködés hiánya

Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy nem szolgáltatja ezeket az információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően megerősítő vagy nemleges ténymegállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján.

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető információkat szolgáltatott, ezek az információk figyelmen kívül hagyhatók, és a Bizottság a rendelkezésre álló tényekre támaszkodhat.

Ha valamelyik érdekelt fél nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a ténymegállapítások alapjául az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények szolgálnak, az eredmény kedvezőtlenebb lehet e fél számára, mint ha együttműködött volna.

A számítógépes válaszadás elmaradása nem tekinthető az együttműködés hiányának, amennyiben az érdekelt fél igazolja, hogy a válasz kért formában történő elkészítése indokolatlan többletteherrel vagy indokolatlan többletköltségekkel járna. Az érdekelt félnek ebben az esetben haladéktalanul fel kell vennie a kapcsolatot a Bizottsággal.

11.   Meghallgató tisztviselő

Az érdekelt felek kérhetik a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő közreműködését. A meghallgató tisztviselő az eljárás folyamán megvizsgálja az iratbetekintési kérelmeket, a dokumentumok bizalmas kezelését érintő vitákat, a határidők meghosszabbítására vonatkozó kérelmeket, valamint az érdekelt felek vagy harmadik felek által a védelemhez való joguk gyakorlásával összefüggésben benyújtott kérelmeket.

A meghallgató tisztviselő meghallgatásokat szervezhet, és közvetíthet az érdekelt fél vagy felek és a Bizottság szolgálatai között annak érdekében, hogy az érdekelt felek maradéktalanul gyakorolhassák a védelemhez való jogukat. A meghallgató tisztviselő általi meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani. A meghallgató tisztviselő megvizsgálja a kérelmek indokait. Ilyen meghallgatásra csak akkor kerülhet sor, ha az adott kérdést nem sikerült a Bizottság szolgálataival kellő időben rendezni.

A kérelmeket kellő időben, indokolatlan késedelem és az eljárás szabályszerű lefolytatásának veszélyeztetése nélkül kell benyújtani. Ezt szem előtt tartva az érdekelt feleknek a meghallgató tisztviselő közreműködését a közreműködésre okot adó esemény bekövetkezése után a lehető leghamarabb kérniük kell. Ha a meghallgatás iránti kérelmet nem a rendelkezésre álló időkereteken belül nyújtják be, a meghallgató tisztviselő megvizsgálja a késve beérkező kérelem indokait, a benne felvetett kérdések jellegét és e kérdéseknek a védelemhez való jog gyakorlására kifejtett hatását, továbbá figyelembe veszi a megfelelő ügyintézéshez és a vizsgálat időben történő lezárásához fűződő érdeket.

További információk, valamint a meghallgató tisztviselő elérhetősége és internetes oldalai a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján találhatók: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

12.   A személyes adatok kezelése

A Bizottság az e vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (13) megfelelően kezeli.

A Bizottság piacvédelmi tevékenysége során végzett személyesadat-kezelésről a magánszemélyeket tájékoztató adatvédelmi nyilatkozat megtekinthető a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/

---

(1)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

(2)  A Bizottság (EU) 2017/1159 végrehajtási rendelete (2017. június 29.) az 1105/2010/EU tanácsi végrehajtási rendeletnek és az (EU) 2017/325 bizottsági végrehajtási rendeletnek a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészter fonalak behozatalára jelenleg alkalmazandó dömpingellenes intézkedések termékkörének meghatározása tekintetében történő módosításáról, valamint a vámok visszafizetése vagy elengedése lehetőségének egyes eseteiről (HL L 167., 2017.6.30., 31. o.)

(3)  A Bizottság (EU) 2017/325 végrehajtási rendelete (2017. február 24.) a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészterfonalak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 49., 2017.2.25., 6. o.).

(4)  HL C 87., 2022.2.23., 2. o.

(5)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól, 2017. december 20., SWD(2017) 483 final/2, megtekinthető a következő internetcímen: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

(6)  Indokolt kérelemre a Bizottság az országjelentésben hivatkozott dokumentumokat is rendelkezésre bocsátja.

(7)  Közlemény a COVID-19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról (HL C 86., 2020.3.16., 6. o.).

(8)  Eltérő megjelölés hiányában ahol a szöveg ezen értesítés közzétételére utal, ott ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele értendő.

(9)  A mintában kizárólag független, azaz az érintett országban működő gyártókkal kapcsolatban nem álló importőrök szerepelhetnek. A gyártókkal kapcsolatban álló importőröknek a gyártók kérdőívének I. mellékletét kell kitölteniük. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. november 24-i (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet 127. cikke szerint két személy akkor tekintendő egymással kapcsolatban állónak, ha: a) egymás üzleti vállalkozásának tisztségviselői vagy igazgatói; b) jogilag elismert üzlettársak; c) alkalmazotti viszonyban állnak egymással; d) egy harmadik fél közvetlenül vagy közvetve tulajdonában tartja, ellenőrzi vagy birtokolja mindkettőjük kibocsátott, szavazati jogot biztosító részvényeinek vagy részesedéseinek 5 %-át vagy annál többet; e) egyikük közvetve vagy közvetlenül ellenőrzi a másikat; f) harmadik személy közvetve vagy közvetlenül mindkettőjüket ellenőrzi; g) együtt közvetlenül vagy közvetve ellenőriznek egy harmadik személyt; vagy h) ugyanannak a családnak a tagjai (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.). A személyek kizárólag akkor minősülnek egy család tagjainak, ha a következő rokoni kapcsolatok valamelyikében állnak egymással: i. férj és feleség, ii. szülő és gyermek, iii. fivér és lánytestvér (akár vér szerinti, akár féltestvér), iv. nagyszülő és unoka, v. nagybácsi vagy nagynéni és unokaöcs vagy unokahúg, vi. após vagy anyós és vő vagy meny, vii. sógor és sógornő. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének 4. pontja szerint „személy”: természetes személy, jogi személy, valamint olyan személyegyesülés, amely jogi személyiséggel nem rendelkezik, de ügyleti képességét az uniós vagy a nemzeti jog elismeri (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

(10)  A független importőrök által szolgáltatott adatok e vizsgálat keretében a dömping meghatározásán kívül más szempontok elemzéséhez is felhasználhatók.

(11)  Technikai probléma esetén kérjük, vegye fel a kapcsolatot a Kereskedelmi Főigazgatóság ügyfélszolgálatával (E-mail: trade-service-desk@ec.europa.eu, Tel. +32 22979797).

(12)  A „Sensitive” jelöléssel ellátott dokumentum az alaprendelet 19. cikke és a GATT 1994 VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás (dömpingellenes megállapodás) 6. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül. A dokumentum az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében is védelem alatt áll.

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

---

MELLÉKLET

| ☐ | Sensitive version (bizalmas változat) |
| --- | --- |
| ☐ | Version for inspection by interested parties (az érdekelt felek számára, betekintésre) |
| (Jelölje meg a megfelelő négyzetet!) |

☐

Sensitive version (bizalmas változat)

☐

Version for inspection by interested parties (az érdekelt felek számára, betekintésre)

(Jelölje meg a megfelelő négyzetet!)

A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁGBÓL SZÁRMAZÓ NAGY SZAKÍTÓSZILÁRDSÁGÚ POLIÉSZTER FONALAK BEHOZATALÁRA VONATKOZÓ DÖMPINGELLENES ELJÁRÁS

INFORMÁCIÓK A FÜGGETLEN IMPORTŐRÖK MINTÁJÁNAK KIVÁLASZTÁSÁHOZ

Ez az űrlap arra szolgál, hogy segítséget nyújtson a független importőröknek az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.3. pontjában kért mintavételi információk megadásában.

Mind a Sensitive (bizalmas), mind a For inspection by interested parties (az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel ellátott változatot az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltak szerint vissza kell küldeni a Bizottságnak.

1.   NÉV ÉS KAPCSOLATTARTÁSI ADATOK

Adja meg vállalatáról a következő adatokat:

| A vállalat neve | |
| --- | --- |
| Cím | |
| Kapcsolattartó személy | |
| E-mail: | |
| Telefon | |

A vállalat neve

Cím

Kapcsolattartó személy

E-mail:

Telefon

2.   FORGALOM ÉS ÉRTÉKESÍTÉSI VOLUMEN

Adja meg a felülvizsgálati időszakra vonatkozóan a vállalat teljes forgalmát euróban (EUR), az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerinti, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalának értékét euróban (EUR) és volumenét, valamint annak a Kínai Népköztársaságból történő behozatalt követő, az Unió piacán való viszonteladása értékét euróban (EUR) és volumenét.

| | Volumen tonnában | Érték euróban (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Vállalatának teljes forgalma euróban (EUR) | | |
| A Kínai Népköztársaságból származó, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatala | | |
| A felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba való behozatala (minden származás) | | |
| A felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az Unió piacán való viszonteladása a Kínai Népköztársaságból való behozatalt követően | | |

Volumen tonnában

Érték euróban (EUR)

Vállalatának teljes forgalma euróban (EUR)

A Kínai Népköztársaságból származó, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatala

A felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba való behozatala (minden származás)

A felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az Unió piacán való viszonteladása a Kínai Népköztársaságból való behozatalt követően

3.   VÁLLALATA ÉS AZ AZZAL KAPCSOLATBAN ÁLLÓ VÁLLALATOK TEVÉKENYSÉGE (1)

Adja meg a vállalat, valamint a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásában és/vagy (exportra történő és/vagy belföldi) értékesítésében érintett, a vállalattal kapcsolatban álló valamennyi vállalat tevékenységének pontos leírását (sorolja fel őket, és adja meg, hogy milyen viszonyban állnak vállalatával). Ilyen tevékenység lehet többek között a felülvizsgálat tárgyát képező termék megvásárlása, alvállalkozás keretében történő gyártása, feldolgozása vagy az azzal való kereskedés.

| A vállalat neve és székhelye | Tevékenységek | Kapcsolat |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

A vállalat neve és székhelye

Tevékenységek

Kapcsolat

4.   EGYÉB INFORMÁCIÓ

| | Adjon meg minden olyan egyéb információt, amely a vállalat szerint segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában. |
| --- | --- |

Adjon meg minden olyan egyéb információt, amely a vállalat szerint segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában.

5.   TANÚSÍTVÁNYOK

A fenti információk megadásával a vállalat hozzájárul a mintába való esetleges felvételéhez. A mintába való felvétel esetén a vállalatnak kérdőívet kell kitöltenie, és hozzá kell járulnia ahhoz, hogy válaszának hitelessége helyszíni vizsgálat keretében ellenőrzésre kerüljön. Ha a vállalat úgy nyilatkozik, hogy nem járul hozzá a mintába való esetleges felvételéhez, akkor a vizsgálat során nem együttműködő vállalatnak minősül. A nem együttműködő importőrök esetében a Bizottság ténymegállapításainak alapjául a rendelkezésre álló tények szolgálnak, így az eredmény kedvezőtlenebb lehet a vállalat számára, mint ha együttműködött volna.

A meghatalmazott tisztségviselő aláírása:

A meghatalmazott tisztségviselő neve és beosztása:

Dátum:

---

(1)  Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. november 24-i (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet 127. cikke szerint két személy akkor tekintendő egymással kapcsolatban állónak, ha: a) egymás üzleti vállalkozásának tisztségviselői vagy igazgatói; b) jogilag elismert üzlettársak; c) alkalmazotti viszonyban állnak egymással; d) egy harmadik fél közvetlenül vagy közvetve tulajdonában tartja, ellenőrzi vagy birtokolja mindkettőjük kibocsátott, szavazati jogot biztosító részvényeinek vagy részesedéseinek 5 %-át vagy annál többet; e) egyikük közvetve vagy közvetlenül ellenőrzi a másikat; f) harmadik személy közvetve vagy közvetlenül mindkettőjüket ellenőrzi; g) együtt közvetlenül vagy közvetve ellenőriznek egy harmadik személyt; vagy h) ugyanannak a családnak a tagjai (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.). A személyek kizárólag akkor minősülnek egy család tagjainak, ha a következő rokoni kapcsolatok valamelyikében állnak egymással: i. férj és feleség, ii. szülő és gyermek, iii. fivér és lánytestvér (akár vér szerinti, akár féltestvér), iv. nagyszülő és unoka, v. nagybácsi vagy nagynéni és unokaöcs vagy unokahúg, vi. após vagy anyós és vő vagy meny, vii. sógor és sógornő. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének 4. pontja szerint „személy”: természetes személy, jogi személy, valamint olyan személyegyesülés, amely jogi személyiséggel nem rendelkezik, de ügyleti képességét az uniós vagy a nemzeti jog elismeri (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 248/152 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 248/152

---

Értesítés a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló (EU) 2017/763 bizottsági végrehajtási rendelettel kapcsolatos dömpingellenes vizsgálatnak a Törvényszék T-383/17. sz. ügyben 2020. április 2-án hozott és a Bíróság C-260/20 P. sz. ügyben megerősített ítéletét követő újbóli megindításáról

(2022/C 248/12)

1.   Ítéletek

A T-383/17. sz., Hansol Paper kontra Bizottság ügyben 2020. április 2-án hozott ítéletében (1) (a továbbiakban: az ítélet) az Európai Unió Törvényszéke (a továbbiakban: a Törvényszék) megsemmisítette a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló (EU) 2017/763 bizottsági végrehajtási rendeletnek (2) (a továbbiakban: a szóban forgó rendelet) a Hansol-csoportot (Hansol Paper Co. Ltd. és Hansol Artone Paper Co. Ltd.) (a továbbiakban: Hansol) érintő részét.

A Hansol több ponton vitatta a szóban forgó rendelet jogszerűségét. A jogalapok tekintetében a Hansol egyrészt vitatta bizonyos rendes értékeknek az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerinti képzését. Másrészt a Hansol azzal érvelt, hogy a Bizottság nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el a független vevőknek történő értékesítések súlyozása során, a vele kapcsolatban álló átalakítóknak történő értékesítésekkel összehasonlítva. A Hansol azt állította, hogy ez az állítólagos számítási hiba torzította a dömpingkülönbözet és többek között az alákínálási különbözet kiszámítását.

A Törvényszék megállapította, hogy a Bizottság megsértette az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) (a továbbiakban: az alaprendelet) 2. cikkének (1) bekezdését, amikor úgy döntött, hogy a rendes értéket az említett rendelet 2. cikke (3) bekezdése alapján a Hansol Artone Paper Co. Ltd. által értékesített terméktípusra vonatkozóan kell képezni, noha ugyanezen terméktípus esetében a Hansol Paper Co. Ltd. reprezentatív belföldi értékesítést végzett. A Törvényszék azt is megállapította, hogy az állítólagos súlyozási hiba megállapítást nyert, és a Bizottságnak figyelembe kellett volna vennie azokat a mennyiségeket, melyeket a Hansol-csoporttal kapcsolatban álló uniós átalakítók egyike, a Schades Nordic értékesített független vevőknek. A Bizottság tehát megsértette az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdését, mivel a Bizottság számításai nem tükrözték a Hansol által gyakorolt dömping teljes mértékét. Továbbá a Törvényszék úgy ítélte meg, hogy ez a súlyozási hiba az alákínálási különbözet kiszámítását is befolyásolta, mivel a Bizottság e számításhoz ugyanazt a súlyozást alkalmazta. Végezetül pedig a Törvényszék megállapította, hogy a Bizottság hibát követett el, amikor az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdését analógia útján alkalmazta, és a kár meghatározásával összefüggésben az érintett termék exportárának megállapítása céljából levonta az SGA-költségeket és egy haszonkulcsot a terméknek az uniós kapcsolt értékesítési egység által történő viszonteladása után.

2020. június 11-én a Bizottság fellebbezés útján (C-260/20. P. sz. ügy) azt kérte a Bíróságtól, hogy helyezze hatályon kívül a Törvényszék ítéletét. 2022. május 12-én a Bíróság második tanácsa elutasította a fellebbezést, és helybenhagyta a Törvényszék megállapításait (4). A Bíróság azonban megjegyezte, hogy a Törvényszék megállapításával ellentétben a Bizottság nem követett el hibát, amikor a jelen ügyben az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdését analógia útján alkalmazta. Következésképpen az (EU) 2017/763 bizottsági végrehajtási rendelet Hansolra vonatkozó része megsemmisítésre került.

2.   Következmények

Az EUMSZ 266. cikke előírja, hogy az intézmények kötelesek megtenni a Bíróságok ítéletében foglaltak teljesítéséhez szükséges intézkedéseket. Az intézmények igazgatási eljárásokkal (ideértve a dömpingellenes vizsgálatokat is) összefüggésben elfogadott aktusainak megsemmisítése esetén a Törvényszék ítéletében foglaltak teljesítése abban állhat, hogy az intézmények a megsemmisített aktus helyett új, a Bíróság által feltárt szabálytalanságot megszüntető aktust fogadnak el (5).

A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint a megsemmisített aktust helyettesítő aktus elfogadására irányuló eljárás attól a ponttól folytatható, ahol a szabálytalanság bekövetkezett (6). Ez azt is jelenti, hogy igazgatási eljárást lezáró aktus megsemmisítése esetén a megsemmisítés nem terjed ki szükségképpen az előkészítő eljárási cselekményekre, például a dömpingellenes eljárás megindítására. Végleges dömpingellenes intézkedéseket bevezető rendelet megsemmisítése esetén ez azt jelenti, hogy – hacsak a szabálytalanság nem az eljárás megindításakor következett be – a megsemmisítés után a dömpingellenes eljárás még folyamatban van, tekintve, hogy a dömpingellenes eljárást lezáró aktus eltűnt az Unió jogrendjéből (7).

A jelen ügyben a Törvényszék az 1. pont harmadik bekezdésében említett első három okból kifolyólag megsemmisítette a szóban forgó rendeletet.

A szóban forgó rendelet fennmaradó megállapításai és következtetései, amelyeket nem támadtak meg, vagy amelyeket megtámadtak, de amelyeket a Törvényszék nem vizsgált meg, továbbra is érvényesek, és azokat az eredeti vizsgálat ezen újbóli megindítása nem érinti.

3.   Az újbóli megindításra irányuló eljárás

A fentiekre tekintettel a Bizottság úgy határozott, hogy a Hansol tekintetében újból megindítja a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó, a szóban forgó rendelet elfogadásához vezető dömpingellenes vizsgálatot. Az eredeti vizsgálat újbóli megindításával a vizsgálat azon a ponton folytatódik, ahol a szabálytalanság bekövetkezett.

Az eredeti vizsgálat újbóli megindításának célja a Törvényszék által azonosított és a Bíróság által megerősített hibák kiküszöbölése, valamint annak megállapítása, hogy a szabályoknak a Törvényszék Bíróság által megerősített következtetéseivel összhangban való alkalmazása indokolhatja-e az intézkedéseknek az eredeti vagy felülvizsgált szinten történő újbóli bevezetését attól az időponttól, amikor a szóban forgó rendelet eredetileg hatályba lépett.

A Bizottság tájékoztatja az érdekelt feleket arról, hogy az újbóli vizsgálat eredményeképpen kötelezettségek keletkezhetnek a jövőre nézve.

4.   Írásbeli beadványok

A Bizottság felkéri az összes érdekelt felet és különösen a Hansolt, hogy a vizsgálat újbóli megindításával kapcsolatban ismertessék álláspontjukat, szolgáltassanak információkat, és állításaikat támasszák alá bizonyítékokkal. Ezeknek az információknak és az azokat alátámasztó bizonyítékoknak – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 20 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

5.   A vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatás lehetősége

Az érdekelt felek kérhetik a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatásukat. A meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani. A vizsgálat újbóli megindítására vonatkozó kérdésekben kért meghallgatások esetében a kérelmet ennek az értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 napon belül kell benyújtani. Azt követően a Bizottság a felekkel folytatott levélváltás során tűz ki külön határidőt a meghallgatás iránti kérelmek benyújtására.

6.   Az írásbeli beadványok benyújtása és levelezés

A Bizottsághoz piacvédelmi vizsgálatok céljára csak szerzői jogi védelem alatt nem álló információkat lehet benyújtani. Mielőtt az érdekelt felek olyan információkat és/vagy adatokat bocsátanának a Bizottság rendelkezésére, amelyekkel kapcsolatban harmadik felet szerzői jog illet meg, a szerzői jog jogosultjától külön engedélyt kell kérniük, amelyben az kifejezetten lehetővé teszi a Bizottság számára a) az információk és adatok e piacvédelmi eljárás keretében történő felhasználását, valamint b) az információknak és/vagy adatoknak az e vizsgálatban érdekelt felek felé olyan formában történő továbbítását, hogy azok gyakorolhassák védelemhez való jogukat.

Az érdekelt felek által benyújtott valamennyi olyan írásbeli beadványt – beleértve az ezen értesítésben kért információkat, a kitöltött kérdőíveket és a leveleket is –, amelyre vonatkozóan bizalmas kezelést kérelmeznek, „Sensitive” (8) (bizalmas) jelöléssel kell ellátni. A vizsgálat keretében információt benyújtó feleknek a bizalmas kezelésre irányuló kérelmüket meg kell indokolniuk. A „Sensitive” jelöléssel ellátott információkat benyújtó feleknek ezekről az információkról az alaprendelet 19. cikkének (2) bekezdése értelmében nem bizalmas jellegű összefoglalót is rendelkezésre kell bocsátaniuk, amelyet „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátniuk. Ennek az összefoglalónak megfelelő részletességűnek kell lennie ahhoz, hogy a bizalmasan benyújtott információk lényege kielégítő mértékben megismerhető legyen belőle. Amennyiben a bizalmas információt benyújtó fél nem indokolja meg kellőképpen a bizalmas kezelésre irányuló kérelmét vagy nem bocsát rendelkezésre nem bizalmas jellegű összefoglalót a kért formában és minőségben, a Bizottság az információt figyelmen kívül hagyhatja, kivéve abban az esetben, ha megfelelő források kielégítően bizonyítják az információ helyességét.

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy minden beadványukat és kérelmüket – ideértve az érdekelt félként való nyilvántartásba vételre vonatkozó kérelmeket is – a TRON.tdi platformon (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI) keresztül, a meghatalmazásokat és a tanúsítványokat szkennelt formában mellékelve nyújtsák be. A TRON.tdi platform vagy e-mail használatával az érdekelt felek elfogadják a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján közzétett, „LEVELEZÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGGAL PIACVÉDELMI ÜGYEKBEN” című dokumentumban foglalt, az elektronikus beadványokra alkalmazandó szabályokat: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Az érdekelt feleknek fel kell tüntetniük nevüket, címüket, telefonszámukat és érvényes e-mail-címüket, továbbá biztosítaniuk kell, hogy a megadott e-mail-cím működő, naponta ellenőrzött hivatalos e-mail-cím legyen. Az elérhetőségek megadása után a Bizottság kizárólag a TRON.tdi platformon keresztül vagy e-mailben kommunikál az érdekelt felekkel, kivéve, ha azok kifejezetten kérik a Bizottságtól a dokumentumok más kommunikációs csatornán történő megküldését, vagy ha a dokumentumot a jellegéből adódóan könyvelt levélpostai küldeményben kell elküldeni. Az érdekelt felek a Bizottsággal folytatott levelezésre vonatkozó további szabályokat és információkat, köztük a TRON.tdi platformon keresztül vagy e-mailben eljuttatott küldeményekre irányadó elveket megtalálják a fent említett, az érdekelt felekkel folytatott kommunikációra vonatkozó útmutatóban.

| A Bizottság levelezési címe: |
| --- |
| European Commission |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

A Bizottság levelezési címe:

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: TRADE-AD629a-LWTP-REOPENING@ec.europa.eu

7.   Az együttműködés hiánya

Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy nem szolgáltatja ezeket az információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően ideiglenes vagy végleges megerősítő vagy nemleges ténymegállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján.

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető információkat szolgáltatott, ezek az információk figyelmen kívül hagyhatók, és a Bizottság a rendelkezésre álló tényekre támaszkodhat.

Ha az érdekelt felek valamelyike nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a ténymegállapítások alapjául az alaprendelet 18. cikke szerint a rendelkezésre álló tények szolgálnak, az eredmény kedvezőtlenebb lehet e fél számára, mint ha együttműködött volna.

A számítógépes válaszadás elmaradása nem tekinthető az együttműködés hiányának, amennyiben az érdekelt fél igazolja, hogy a válasz kért formában történő elkészítése indokolatlan többletteherrel vagy indokolatlan többletköltségekkel járna. Az érdekelt félnek ebben az esetben haladéktalanul fel kell vennie a kapcsolatot a Bizottsággal.

8.   Meghallgató tisztviselő

Az érdekelt felek kérhetik a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő közreműködését. A meghallgató tisztviselő az eljárás folyamán megvizsgálja az iratbetekintési kérelmeket, a dokumentumok bizalmas kezelését érintő vitákat, a határidők meghosszabbítására vonatkozó kérelmeket, valamint az érdekelt felek vagy harmadik felek által a védelemhez való joguk gyakorlásával összefüggésben benyújtott kérelmeket.

A meghallgató tisztviselő meghallgatásokat szervezhet, és közvetíthet az érdekelt felek és a Bizottság szolgálatai között annak érdekében, hogy az érdekelt felek maradéktalanul gyakorolhassák a védelemhez való jogukat. A meghallgató tisztviselő általi meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani. A meghallgató tisztviselő megvizsgálja a kérelmek indokait. Ilyen meghallgatásra csak akkor kerülhet sor, ha az adott kérdést nem sikerült a Bizottság szolgálataival kellő időben rendezni.

A kérelmeket kellő időben, indokolatlan késedelem és az eljárás szabályszerű lefolytatásának veszélyeztetése nélkül kell benyújtani. Ezt szem előtt tartva az érdekelt feleknek a meghallgató tisztviselő közreműködését a közreműködésre okot adó esemény bekövetkezése után a lehető leghamarabb kérniük kell. A meghallgató tisztviselő megvizsgálja a közreműködés iránti kérelem indokait, a benne felvetett kérdések jellegét és e kérdéseknek a védelemhez való jog gyakorlására kifejtett hatását, továbbá figyelembe veszi a megfelelő ügyintézéshez és a vizsgálat időben történő lezárásához fűződő érdeket.

További információk, valamint a meghallgató tisztviselő elérhetősége a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján találhatók: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/

9.   A személyes adatok kezelése

A Bizottság az e vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (9) megfelelően kezeli.

Az adatvédelmi nyilatkozat, mely tájékoztatja a magánszemélyeket személyes adataik kezeléséről a Bizottság piacvédelmi tevékenysége során, megtekinthető a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence

10.   Tájékoztatás a vámhatóságok számára

2022. július 1-jétől az újbóli vizsgálat eredményéig a jelenleg az ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 és ex 4823 90 85 KN-kódok (TARIC-kódok: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520) alá tartozó, a Koreai Köztársaságból származó és a Hansol-csoport (a Hansol Paper Co. Ltd. és Hansol Artone Paper Co. Ltd.) által gyártott, legfeljebb 65 g/m2 tömegű, legalább 20 cm szélességű, (a papírral együtt) legalább 50 kg tömegű és (a papírral együtt) legalább 40 cm átmérőjű tekercsben („óriástekercs”) kiszerelt, egyik vagy mindkét oldalukon alapréteggel bevont vagy nem bevont és egyik vagy mindkét oldalukon hőérzékeny anyaggal bevont, fedőréteggel ellátott vagy nem ellátott könnyű hőpapírok behozatalára kivetett végső dömpingellenes vámmal kapcsolatos kötelezettségek felfüggesztésre kerülnek.

Mivel az eljárás e szakaszában az újbóli vizsgálat eredményeképpen keletkező kötelezettségek összege bizonytalan, a Bizottság felkéri a nemzeti vámhatóságokat, hogy a Törvényszék által a Hansol-csoport (Hansol Paper Co. Ltd. és Hansol Artone Paper Co. Ltd.) tekintetében megsemmisített dömpingellenes vámok visszafizetésére irányuló esetleges kérelmek elbírálásával várják meg a vizsgálat eredményét.

Következésképpen a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló (EU) 2017/763 bizottsági végrehajtási rendelet alapján – a Hansol-csoport (Hansol Paper Co. Ltd. és Hansol Artone Paper Co. Ltd.) által gyártott könnyű hőpapírok tekintetében – fizetett dömpingellenes vámot e vizsgálat eredményéig nem indokolt visszafizetni vagy elengedni.

11.   Az érdekelt felek tájékoztatása

A Bizottság a szóban forgó rendelet elfogadásához vezető vizsgálat során érdekelt félként nyilvántartásba vett feleket tájékoztatni fogja azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján kellő időben végre kívánja hajtani a fent említett ítéletet, és lehetőséget fog biztosítani számukra, hogy a végső döntés meghozatala előtt benyújtsák álláspontjukat.

---

(1)  ECLI:EU:T:2020:139.

(2)  HL L 114., 2017.5.3., 3. o.

(3)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

(4)  EU:C:2022:370.

(5)  Asteris AE és társai és Görög Köztársaság kontra Bizottság, 97, 193, 99 és 215/86 egyesített ügyek, EBHT 1988., 2181. o., 27. és 28. pont; valamint Jindal Saw kontra Európai Bizottság, T-440/20, EU:T:2022:318.

(6)  Spanyolország kontra Bizottság, C-415/96, EBHT 1998., I-6993. o., 31. pont; Industrie des Poudres Sphériques kontra Tanács, C-458/98 P, EBHT 2000., I-8147. o., 80–85. pont; Alitalia kontra Bizottság, T-301/01, EBHT 2008., II-1753. o., 99. és 142. pont; Région Nord-Pas de Calais kontra Bizottság, T-267/08 és T-279/08 egyesített ügyek, EBHT 2011., II-0000. o., 83. pont.

(7)  Spanyolország kontra Bizottság, C-415/96, EBHT 1998., I-6993. o., 31. pont; Industrie des Poudres Sphériques kontra Tanács, C-458/98 P, EBHT 2000., I-8147. o., 80–85. pont.

(8)  A „Sensitive” jelöléssel ellátott dokumentum az alaprendelet 19. cikke és a GATT 1994 VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás (dömpingellenes megállapodás) 6. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül. A dokumentum az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében is védelem alatt áll.

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 248/156 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 248/156

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.10778 – TA ASSOCIATES / CLEARLAKE / KOFAX)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 248/13)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | TA Associates Management L.P. (a továbbiakban: TA Associates, Amerikai Egyesült Államok), |
| --- | --- |

—

TA Associates Management L.P. (a továbbiakban: TA Associates, Amerikai Egyesült Államok),

| — | Clearlake Capital Group, L.P. (a továbbiakban: Clearlake, Amerikai Egyesült Államok), |
| --- | --- |

—

Clearlake Capital Group, L.P. (a továbbiakban: Clearlake, Amerikai Egyesült Államok),

| — | a végső soron a Thoma Bravo, L.P. (Amerikai Egyesült Államok) irányítása alá tartozó Kofax Parent Limited (a továbbiakban: Kofax vagy célvállalkozás, Amerikai Egyesült Államok). |
| --- | --- |

—

a végső soron a Thoma Bravo, L.P. (Amerikai Egyesült Államok) irányítása alá tartozó Kofax Parent Limited (a továbbiakban: Kofax vagy célvállalkozás, Amerikai Egyesült Államok).

A TA Associates és a Clearlake az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikke (4) bekezdése értelmében közös irányítást fognak szerezni a Kofax felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | a TA Associates esetében: magántőke-befektetési vállalkozás, amely az üzleti szolgáltatások, fogyasztói szolgáltatások és termékek, pénzügyi szolgáltatások, valamint az egészségügy és a technológiák terén aktív, |
| --- | --- |

—

a TA Associates esetében: magántőke-befektetési vállalkozás, amely az üzleti szolgáltatások, fogyasztói szolgáltatások és termékek, pénzügyi szolgáltatások, valamint az egészségügy és a technológiák terén aktív,

| — | a Clearlake esetében: magánbefektetési vállalkozás, amely a szoftver- és technológiaalapú szolgáltatások, az energetika, az ipar, az élelmiszerek és fogyasztási cikkek területén tevékeny, |
| --- | --- |

—

a Clearlake esetében: magánbefektetési vállalkozás, amely a szoftver- és technológiaalapú szolgáltatások, az energetika, az ipar, az élelmiszerek és fogyasztási cikkek területén tevékeny,

| — | a Kofax esetében: az üzleti munkafolyamatokat az adatok és dokumentumok kezelésének egyszerűsítése és digitalizálása révén javító intelligens automatizálási szoftverek szállítója. |
| --- | --- |

—

a Kofax esetében: az üzleti munkafolyamatokat az adatok és dokumentumok kezelésének egyszerűsítése és digitalizálása révén javító intelligens automatizálási szoftverek szállítója.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.10778 – TA ASSOCIATES / CLEARLAKE / KOFAX

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

Helyesbítések

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 248/158 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 248/158

---

Helyesbítés az iránymutatás a fogyasztók számára kínált termékek árának feltüntetésével kapcsolatos fogyasztóvédelemről szóló 98/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 6a. cikkének értelmezéséről és alkalmazásáról szóló bizottsági közleményhez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 526., 2021. december 29.
  )

(2022/C 248/14)

A 133. oldalon az 1.1. pont utolsó bekezdésében:

a következő szövegrész:

„A PID 6a. cikke valamennyi értékesítési láncon (pl. hagyományos üzlethelyiségekben, online) megjelenő árcsökkentésekre vonatkozik.”

helyesen:

„A PID 6a. cikke az értékesítési csatornák bármelyikén (pl. hagyományos üzlethelyiségekben, online) bejelentett árcsökkentésekre vonatkozik.”

---