# Úradný vestník C 248/2022

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 248 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6530. júna 2022 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 248

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6530. júna 2022

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | II   Oznámenia |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2022/C 248/01 | Oznámenie Komisie – OZNÁMENIE KOMISIE – Usmernenia k vertikálnym obmedzeniam | 1 |
| | Rada |
| 2022/C 248/02 | Vyhlásenie Komisie k výlučnej právomoci podľa nariadenia EÚ 2022/1031 Európskeho parlamentu a Rady | 86 |

Obsah

Strana

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2022/C 248/01

Oznámenie Komisie – OZNÁMENIE KOMISIE – Usmernenia k vertikálnym obmedzeniam

1

Rada

2022/C 248/02

Vyhlásenie Komisie k výlučnej právomoci podľa nariadenia EÚ 2022/1031 Európskeho parlamentu a Rady

86

---

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | EURÓPSKA CENTRÁLNA BANKA |
| 2022/C 248/03 | Stanovisko Európskej centrálnej banky z 27. apríla 2022 k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2013/36/EÚ, pokiaľ ide o právomoci v oblasti dohľadu, sankcie, pobočky z tretích krajín a environmentálne a sociálne riziká a riziká v oblasti správy a riadenia (CON/2022/16) | 87 |

III   Prípravné akty

EURÓPSKA CENTRÁLNA BANKA

2022/C 248/03

Stanovisko Európskej centrálnej banky z 27. apríla 2022 k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2013/36/EÚ, pokiaľ ide o právomoci v oblasti dohľadu, sankcie, pobočky z tretích krajín a environmentálne a sociálne riziká a riziká v oblasti správy a riadenia (CON/2022/16)

87

---

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Rada |
| 2022/C 248/04 | Závery Rady o riešení vonkajšieho rozmeru neustále sa vyvíjajúcej hrozby terorizmu a násilného extrémizmu | 97 |
| | Európska komisia |
| 2022/C 248/05 | Výmenný kurz eura — 29. júna 2022 | 104 |
| | INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV |
| 2022/C 248/06 | Oznámenie Komisie podľa článku 16 ods. 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve – Zmeny záväzkov služby vo verejnom záujme v súvislosti s pravidelnými leteckými dopravnými službami (
  1
  ) | 105 |
| 2022/C 248/07 | Oznámenie Komisie podľa článku 16 ods. 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) Č. 1008/2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve – Zmeny záväzkov služby vo verejnom záujme v súvislosti s pravidelnými leteckými dopravnými službami (
  1
  ) | 106 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Rada

2022/C 248/04

Závery Rady o riešení vonkajšieho rozmeru neustále sa vyvíjajúcej hrozby terorizmu a násilného extrémizmu

97

Európska komisia

2022/C 248/05

Výmenný kurz eura — 29. júna 2022

104

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

2022/C 248/06

Oznámenie Komisie podľa článku 16 ods. 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve – Zmeny záväzkov služby vo verejnom záujme v súvislosti s pravidelnými leteckými dopravnými službami (
  1
  )

1

105

2022/C 248/07

Oznámenie Komisie podľa článku 16 ods. 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) Č. 1008/2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve – Zmeny záväzkov služby vo verejnom záujme v súvislosti s pravidelnými leteckými dopravnými službami (
  1
  )

1

106

---

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA SPOLOČNEJ OBCHODNEJ POLITIKY |
| | Európska komisia |
| 2022/C 248/08 | Oznámenie o začatí antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu vysokopevnostnej priadze z polyesterov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, obmedzeného na spoločnosť Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd, a o začatí revízneho prešetrovania antidumpingových opatrení na dovoz vysokopevnostnej priadze z polyesterov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike | 107 |
| 2022/C 248/09 | Oznámenie o začatí revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti antisubvenčných opatrení uplatniteľných na dovoz určitého natieraného bezdrevného papiera s pôvodom v Čínskej ľudovej republike | 119 |
| 2022/C 248/10 | Oznámenie o začatí revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz určitého natieraného bezdrevného papiera s pôvodom v Čínskej ľudovej republike | 130 |
| 2022/C 248/11 | Oznámenie o začatí priebežného revízneho prešetrovania antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz vysokopevnostnej priadze z polyesterov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike | 142 |
| 2022/C 248/12 | Oznámenie o opätovnom otvorení antidumpingového prešetrovania v nadväznosti na rozsudok Všeobecného súdu z 2. apríla 2020 vo veci T-383/17 potvrdený Súdnym dvorom vo veci C-260/20 P, pokiaľ ide o vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/763, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou sa vyberá predbežné clo uložené na dovoz určitého ľahkého termopapiera s pôvodom v Kórejskej republike | 152 |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE |
| | Európska komisia |
| 2022/C 248/13 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.10778 – TA ASSOCIATES / CLEARLAKE / KOFAX) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  ) | 156 |

V   Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA SPOLOČNEJ OBCHODNEJ POLITIKY

Európska komisia

2022/C 248/08

Oznámenie o začatí antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu vysokopevnostnej priadze z polyesterov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, obmedzeného na spoločnosť Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd, a o začatí revízneho prešetrovania antidumpingových opatrení na dovoz vysokopevnostnej priadze z polyesterov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

107

2022/C 248/09

Oznámenie o začatí revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti antisubvenčných opatrení uplatniteľných na dovoz určitého natieraného bezdrevného papiera s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

119

2022/C 248/10

Oznámenie o začatí revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz určitého natieraného bezdrevného papiera s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

130

2022/C 248/11

Oznámenie o začatí priebežného revízneho prešetrovania antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz vysokopevnostnej priadze z polyesterov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

142

2022/C 248/12

Oznámenie o opätovnom otvorení antidumpingového prešetrovania v nadväznosti na rozsudok Všeobecného súdu z 2. apríla 2020 vo veci T-383/17 potvrdený Súdnym dvorom vo veci C-260/20 P, pokiaľ ide o vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/763, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou sa vyberá predbežné clo uložené na dovoz určitého ľahkého termopapiera s pôvodom v Kórejskej republike

152

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

2022/C 248/13

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.10778 – TA ASSOCIATES / CLEARLAKE / KOFAX) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  )

1

156

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 30.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 248/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 248/1

---

OZNÁMENIE KOMISIE

OZNÁMENIE KOMISIE

Usmernenia k vertikálnym obmedzeniam

(2022/C 248/01)

OBSAH

| 1. | Úvod | 3 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Účel a štruktúra týchto usmernení | 3 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Uplatniteľnosť článku 101 zmluvy na vertikálne dohody | 4 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 2. | Účinky vertikálnych dohôd | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Pozitívne účinky | 6 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Negatívne účinky | 9 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | Vertikálne dohody, ktoré vo všeobecnosti nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy | 10 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Neexistencia vplyvu na obchod, dohody menšieho významu a malé a stredné podniky | 10 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Dohody o zastúpení | 11 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Dohody o zastúpení, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy | 11 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Uplatnenie článku 101 ods. 1 zmluvy na dohody o zastúpení | 15 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Zastúpenie a ekonomika online platforiem | 16 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

| 3.3. | Subdodávateľské dohody | 17 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 4. | Rozsah pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2022/720 | 17 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Pravidlo bezpečného prístavu stanovené nariadením (EÚ) 2022/720 | 17 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Vymedzenie vertikálnych dohôd | 18 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Jednostranné konanie nepatrí do rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2022/720 | 18 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Podniky pôsobia na odlišných úrovniach výrobného alebo distribučného reťazca | 19 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Dohoda sa týka kúpy, predaja alebo ďalšieho predaja tovaru alebo služieb | 19 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

| 4.3. | Vertikálne dohody v ekonomike online platforiem | 20 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Limity pri uplatňovaní nariadenia (EÚ) 2022/720 | 21 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Združenia maloobchodníkov | 21 |
| --- | --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Vertikálne dohody obsahujúce ustanovenia o právach duševného vlastníctva | 22 |
| --- | --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Vertikálne dohody medzi konkurentmi | 25 |
| --- | --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Vertikálne dohody s poskytovateľmi online sprostredkovateľských služieb, ktoré majú hybridnú funkciu | 28 |
| --- | --- | --- |

4.4.4.

| 4.5. | Vzťah k iným nariadeniam o skupinových výnimkách | 30 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Konkrétne typy distribučných systémov | 30 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | Výhradné distribučné systémy | 31 |
| --- | --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Selektívne distribučné systémy | 35 |
| --- | --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | Franchising | 40 |
| --- | --- | --- |

4.6.3.

| 5. | Vymedzenie trhu a výpočet trhového podielu | 42 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Oznámenie o definícii trhu | 42 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Výpočet trhových podielov podľa nariadenia (EÚ) 2022/720 | 42 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Výpočet trhových podielov podľa nariadenia (EÚ) 2022/720 | 43 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 6. | Uplatňovanie nariadenia (EÚ) 2022/720 | 43 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Veľmi závažné obmedzenia hospodárskej súťaže podľa nariadenia (EÚ) 2022/720 | 43 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Stanovenie ceny pre ďalší predaj | 45 |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Veľmi závažné obmedzenia hospodárskej súťaže podľa článku 4 písm. b), c), d) a e) nariadenia (EÚ) 2022/720 | 49 |
| --- | --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Obmedzenia predaja náhradných dielov | 57 |
| --- | --- | --- |

6.1.3.

| 6.2. | Obmedzenia vylúčené z pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2022/720 | 57 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Povinnosti nekonkurovať si presahujúce päť rokov | 58 |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Povinnosti nekonkurovať si po skončení platnosti dohody | 58 |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Povinnosti nekonkurovať si uložené členom selektívneho distribučného systému | 59 |
| --- | --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.4. | Paritné záväzky platné pre maloobchod naprieč platformami | 59 |
| --- | --- | --- |

6.2.4.

| 7. | Odňatie a neuplatnenie | 59 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Odňatie výhody vyplývajúcej z nariadenia (EÚ) 2022/720 | 59 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Neuplatnenie nariadenia (EÚ) 2022/720 | 62 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 8. | Politika presadzovania v jednotlivých prípadoch | 63 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1. | Rámec analýzy | 63 |
| --- | --- | --- |

8.1.

| 8.1.1. | Faktory relevantné pre posúdenie podľa článku 101 ods. 1 zmluvy | 64 |
| --- | --- | --- |

8.1.1.

| 8.1.2. | Faktory relevantné pre posúdenie podľa článku 101 ods. 3 zmluvy | 66 |
| --- | --- | --- |

8.1.2.

| 8.2. | Analýza špecifických vertikálnych obmedzení | 67 |
| --- | --- | --- |

8.2.

| 8.2.1. | Presadzovanie jednej značky | 68 |
| --- | --- | --- |

8.2.1.

| 8.2.2. | Výhradné dodávky | 72 |
| --- | --- | --- |

8.2.2.

| 8.2.3. | Obmedzenia používania elektronických trhovísk | 74 |
| --- | --- | --- |

8.2.3.

| 8.2.4. | Obmedzenia používania služieb porovnávania cien | 75 |
| --- | --- | --- |

8.2.4.

| 8.2.5. | Paritné záväzky | 77 |
| --- | --- | --- |

8.2.5.

| 8.2.6. | Platby za prístup vopred | 82 |
| --- | --- | --- |

8.2.6.

| 8.2.7. | Dohody o manažmente kategórií | 83 |
| --- | --- | --- |

8.2.7.

| 8.2.8. | Viazanie | 83 |
| --- | --- | --- |

8.2.8.

1.   ÚVOD

1.1.   Účel a štruktúra týchto usmernení

| 1. | V týchto usmerneniach sa stanovujú zásady posudzovania vertikálnych dohôd a zosúladených postupov podľa článku 101 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (1) a nariadenia Komisie (EÚ) 2022/720 (2). Pokiaľ nie je uvedené inak, v týchto usmerneniach sa pojem „dohoda“ vzťahuje aj na zosúladené postupy (3). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vydaním týchto usmernení chce Komisia pomôcť podnikom pri vykonávaní vlastného posudzovania vertikálnych dohôd podľa pravidiel Únie v oblasti hospodárskej súťaže a uľahčiť presadzovanie článku 101 zmluvy. Tieto usmernenia by sa však nemali uplatňovať automaticky, keďže každá dohoda musí byť posudzovaná podľa skutočností charakteristických pre danú dohodu (4). Týmito usmerneniami nie je dotknutá ani judikatúra Všeobecného súdu a Súdneho dvora Európskej únie (ďalej len „Súdny dvor Európskej únie“). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vertikálne dohody sa môžu uzatvárať na tovar a služby medzispotreby alebo konečnej spotreby. Pokiaľ sa neuvádza inak, tieto usmernenia sa uplatňujú na všetky druhy tovaru a služieb a na všetky úrovne obchodu. Okrem toho pojem „koncový používateľ“, ak nie je uvedené inak, zahŕňa podniky a konečných spotrebiteľov, konkrétne osoby, ktoré sa neangažujú v obchode, podnikaní, remeselných činnostiach alebo v profesii. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tieto usmernenia sú štruktúrované takto:






  — | v úvodnom oddiele sa vysvetľuje, prečo Komisia poskytuje usmernenie k vertikálnym dohodám, ako aj rozsah daného usmernenia. Zároveň sú v ňom vysvetlené ciele článku 101 zmluvy, spôsob uplatňovania článku 101 zmluvy na vertikálne dohody, ako aj hlavné kroky posudzovania vertikálnych dohôd podľa článku 101 zmluvy; |
| --- | --- | --- |

4.

—

v úvodnom oddiele sa vysvetľuje, prečo Komisia poskytuje usmernenie k vertikálnym dohodám, ako aj rozsah daného usmernenia. Zároveň sú v ňom vysvetlené ciele článku 101 zmluvy, spôsob uplatňovania článku 101 zmluvy na vertikálne dohody, ako aj hlavné kroky posudzovania vertikálnych dohôd podľa článku 101 zmluvy;

| — | v druhom oddiele sa uvádza prehľad pozitívnych a negatívnych účinkov vertikálnych dohôd. Nariadenie (EÚ) 2022/720, tieto usmernenia a politika Komisie v oblasti presadzovania práva v jednotlivých prípadoch sú založené na zohľadnení týchto účinkov, |
| --- | --- |

—

v druhom oddiele sa uvádza prehľad pozitívnych a negatívnych účinkov vertikálnych dohôd. Nariadenie (EÚ) 2022/720, tieto usmernenia a politika Komisie v oblasti presadzovania práva v jednotlivých prípadoch sú založené na zohľadnení týchto účinkov,

| — | tretí oddiel sa venuje vertikálnym dohodám, ktoré vo všeobecnosti nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy. Hoci sa nariadenie (EÚ) 2022/720 na tieto dohody neuplatňuje, je potrebné poskytnúť usmernenie k podmienkam, za ktorých vertikálne dohody nemusia patriť do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy, |
| --- | --- |

—

tretí oddiel sa venuje vertikálnym dohodám, ktoré vo všeobecnosti nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy. Hoci sa nariadenie (EÚ) 2022/720 na tieto dohody neuplatňuje, je potrebné poskytnúť usmernenie k podmienkam, za ktorých vertikálne dohody nemusia patriť do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy,

| — | vo štvrtom oddiele sa uvádza ďalšie usmernenie k rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2022/720, vrátane vysvetlení týkajúcich sa pravidla bezpečného prístavu, ktoré sa stanovuje v nariadení, a vymedzenia pojmu vertikálna dohoda. Tento oddiel obsahuje aj usmernenie k vertikálnym dohodám v ekonomike online platforiem, ktorá zohráva pri distribúcii tovaru a služieb čoraz dôležitejšiu úlohu. V tomto oddiele sa vysvetľujú aj limity pri uplatňovaní nariadenia (EÚ) 2022/720 v zmysle článku 2 ods. 2, 3 a 4 nariadenia. Patria sem špecifické obmedzenia, ktoré sa uplatňujú na výmenu informácií medzi dodávateľom a kupujúcim v scenároch duálnej distribúcie podľa článku 2 ods. 5 nariadenia, ako aj obmedzenia, ktoré sa uplatňujú na dohody týkajúce sa poskytovania online sprostredkovateľských služieb, pri ktorých má poskytovateľ týchto služieb hybridnú funkciu, podľa článku 2 ods. 6 nariadenia. Vo štvrtom oddiele sa vysvetľuje aj to, ako sa nariadenie (EÚ) 2022/720 uplatňuje v prípadoch, keď vertikálna dohoda patrí do rozsahu pôsobnosti iného nariadenia o skupinovej výnimke, ako je uvedené v článku 2 ods. 7 nariadenia. A napokon, tento oddiel obsahuje opis niektorých bežných typov distribučných systémov, najmä tých, na ktoré sa uplatňujú osobitné ustanovenia v článku 4 nariadenia v súvislosti s veľmi závažnými obmedzeniami hospodárskej súťaže, |
| --- | --- |

—

vo štvrtom oddiele sa uvádza ďalšie usmernenie k rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2022/720, vrátane vysvetlení týkajúcich sa pravidla bezpečného prístavu, ktoré sa stanovuje v nariadení, a vymedzenia pojmu vertikálna dohoda. Tento oddiel obsahuje aj usmernenie k vertikálnym dohodám v ekonomike online platforiem, ktorá zohráva pri distribúcii tovaru a služieb čoraz dôležitejšiu úlohu. V tomto oddiele sa vysvetľujú aj limity pri uplatňovaní nariadenia (EÚ) 2022/720 v zmysle článku 2 ods. 2, 3 a 4 nariadenia. Patria sem špecifické obmedzenia, ktoré sa uplatňujú na výmenu informácií medzi dodávateľom a kupujúcim v scenároch duálnej distribúcie podľa článku 2 ods. 5 nariadenia, ako aj obmedzenia, ktoré sa uplatňujú na dohody týkajúce sa poskytovania online sprostredkovateľských služieb, pri ktorých má poskytovateľ týchto služieb hybridnú funkciu, podľa článku 2 ods. 6 nariadenia. Vo štvrtom oddiele sa vysvetľuje aj to, ako sa nariadenie (EÚ) 2022/720 uplatňuje v prípadoch, keď vertikálna dohoda patrí do rozsahu pôsobnosti iného nariadenia o skupinovej výnimke, ako je uvedené v článku 2 ods. 7 nariadenia. A napokon, tento oddiel obsahuje opis niektorých bežných typov distribučných systémov, najmä tých, na ktoré sa uplatňujú osobitné ustanovenia v článku 4 nariadenia v súvislosti s veľmi závažnými obmedzeniami hospodárskej súťaže,

| — | piaty oddiel sa zaoberá vymedzením relevantných trhov a výpočtom trhových podielov, pričom vychádza z oznámenia o vymedzení trhu (5). Je to dôležité, pretože na vertikálne dohody sa môže skupinová výnimka stanovená v nariadení (EÚ) 2022/720 uplatňovať, len ak trhové podiely podnikov, ktoré sú stranami dohody, nepresiahnu limity stanovené v článku 3 nariadenia (EÚ) 2022/720, |
| --- | --- |

—

piaty oddiel sa zaoberá vymedzením relevantných trhov a výpočtom trhových podielov, pričom vychádza z oznámenia o vymedzení trhu (5). Je to dôležité, pretože na vertikálne dohody sa môže skupinová výnimka stanovená v nariadení (EÚ) 2022/720 uplatňovať, len ak trhové podiely podnikov, ktoré sú stranami dohody, nepresiahnu limity stanovené v článku 3 nariadenia (EÚ) 2022/720,

| — | šiesty oddiel sa venuje veľmi závažným obmedzeniam hospodárskej súťaže stanoveným v článku 4 nariadenia (EÚ) 2022/720 a vylúčeným obmedzeniam stanoveným v článku 5 nariadenia vrátane vysvetlení, prečo je relevantná kvalifikácia ako „veľmi závažné“ alebo „vylúčené“ obmedzenie, |
| --- | --- |

—

šiesty oddiel sa venuje veľmi závažným obmedzeniam hospodárskej súťaže stanoveným v článku 4 nariadenia (EÚ) 2022/720 a vylúčeným obmedzeniam stanoveným v článku 5 nariadenia vrátane vysvetlení, prečo je relevantná kvalifikácia ako „veľmi závažné“ alebo „vylúčené“ obmedzenie,

| — | siedmy oddiel obsahuje usmernenie k právomociam Komisie a orgánov na ochranu hospodárskej súťaže členského štátu (ďalej len „vnútroštátne orgány na ochranu hospodárskej súťaže“) na odňatie výhod vyplývajúcich z nariadenia (EÚ) 2022/720 v jednotlivých prípadoch, a to podľa článku 29 nariadenia Rady (ES) č. 1/2003 (6) a článku 6 nariadenia (EÚ) 2022/720, ale aj usmernenie k právomoci Komisie prijímať nariadenia, v ktorých sa v súlade s článkom 7 nariadenia (EÚ) 2022/720 uvádza, že nariadenie (EÚ) 2022/720 sa neuplatňuje, |
| --- | --- |

—

siedmy oddiel obsahuje usmernenie k právomociam Komisie a orgánov na ochranu hospodárskej súťaže členského štátu (ďalej len „vnútroštátne orgány na ochranu hospodárskej súťaže“) na odňatie výhod vyplývajúcich z nariadenia (EÚ) 2022/720 v jednotlivých prípadoch, a to podľa článku 29 nariadenia Rady (ES) č. 1/2003 (6) a článku 6 nariadenia (EÚ) 2022/720, ale aj usmernenie k právomoci Komisie prijímať nariadenia, v ktorých sa v súlade s článkom 7 nariadenia (EÚ) 2022/720 uvádza, že nariadenie (EÚ) 2022/720 sa neuplatňuje,

| — | v ôsmom oddiele sa opisuje politika Komisie v oblasti presadzovania práva v jednotlivých prípadoch. Na tento účel sa v ňom vysvetľuje, ako sa vertikálne dohody, na ktoré sa nevzťahuje nariadenie (EÚ) 2022/720, posudzujú podľa článku 101 ods. 1 a 3 zmluvy, a uvádza sa v ňom usmernenie k rôznym bežným typom vertikálnych obmedzení. |
| --- | --- |

—

v ôsmom oddiele sa opisuje politika Komisie v oblasti presadzovania práva v jednotlivých prípadoch. Na tento účel sa v ňom vysvetľuje, ako sa vertikálne dohody, na ktoré sa nevzťahuje nariadenie (EÚ) 2022/720, posudzujú podľa článku 101 ods. 1 a 3 zmluvy, a uvádza sa v ňom usmernenie k rôznym bežným typom vertikálnych obmedzení.

1.2.   Uplatniteľnosť článku 101 zmluvy na vertikálne dohody

| 5. | Cieľom článku 101 zmluvy je zabezpečiť, aby podniky nevyužívali dohody, či už horizontálne, alebo vertikálne (7), na to, aby zabraňovali hospodárskej súťaži na trhu, obmedzovali ju alebo ju narušovali na úkor spotrebiteľov (8). Článkom 101 zmluvy sa sleduje aj širší cieľ dosiahnutia integrovaného vnútorného trhu, ktorý posilňuje hospodársku súťaž v Únii. Podniky nesmú využívať vertikálne dohody na obnovenie súkromných prekážok medzi členskými štátmi, pokiaľ už boli prekážky medzi štátmi úspešne zrušené. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Článok 101 zmluvy sa uplatňuje na vertikálne dohody a obmedzenia vo vertikálnych dohodách, ktoré ovplyvňujú obchod medzi členskými štátmi a ktoré zabraňujú hospodárskej súťaži, obmedzujú ju alebo ju narušujú (9). Poskytuje právny rámec na posudzovanie vertikálnych obmedzení (10), v ktorom sa zohľadňuje rozdiel medzi protisúťažnými účinkami a účinkami podporujúcimi hospodársku súťaž. V článku 101 ods. 1 zmluvy sa zakazujú také dohody, ktoré citeľne obmedzujú alebo narušujú hospodársku súťaž. Tento zákaz sa však neuplatňuje na dohody, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy, najmä ak prínosy takejto dohody prevažujú nad protisúťažnými účinkami, ako sa uvádza v usmerneniach k článku 101 ods. 3 (11). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Hoci na posudzovanie vertikálnych dohôd neexistuje žiadna predpísaná postupnosť, v posudzovaní spravidla ide o tieto kroky:






  — | po prvé, dotknuté podniky musia stanoviť podiely dodávateľa a kupujúceho na relevantnom trhu, na ktorom predávajú, resp. kupujú zmluvný tovar alebo služby, |
| --- | --- | --- |

7.

—

po prvé, dotknuté podniky musia stanoviť podiely dodávateľa a kupujúceho na relevantnom trhu, na ktorom predávajú, resp. kupujú zmluvný tovar alebo služby,

| — | ak trhový podiel dodávateľa ani kupujúceho nepresiahne hraničný trhový podiel na úrovni 30 % stanovený v článku 3 nariadenia (EÚ) 2022/720, na vertikálnu dohodu sa vzťahuje pravidlo bezpečného prístavu stanovené v uvedenom nariadení, a to za predpokladu, že dohoda neobsahuje veľmi závažné obmedzenia hospodárskej súťaže v zmysle článku 4 nariadenia ani akékoľvek vylúčené obmedzenia v zmysle článku 5 nariadenia, ktoré nemožno oddeliť od zvyšku dohody, |
| --- | --- |

—

ak trhový podiel dodávateľa ani kupujúceho nepresiahne hraničný trhový podiel na úrovni 30 % stanovený v článku 3 nariadenia (EÚ) 2022/720, na vertikálnu dohodu sa vzťahuje pravidlo bezpečného prístavu stanovené v uvedenom nariadení, a to za predpokladu, že dohoda neobsahuje veľmi závažné obmedzenia hospodárskej súťaže v zmysle článku 4 nariadenia ani akékoľvek vylúčené obmedzenia v zmysle článku 5 nariadenia, ktoré nemožno oddeliť od zvyšku dohody,

| — | ak príslušný trhový podiel dodávateľa presiahne hraničný trhový podiel na úrovni 30 % alebo dohoda obsahuje najmenej jedno veľmi závažné obmedzenie hospodárskej súťaže alebo vylúčené obmedzenie, ktoré nemožno oddeliť, treba posúdiť, či vertikálna dohoda patrí do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy, |
| --- | --- |

—

ak príslušný trhový podiel dodávateľa presiahne hraničný trhový podiel na úrovni 30 % alebo dohoda obsahuje najmenej jedno veľmi závažné obmedzenie hospodárskej súťaže alebo vylúčené obmedzenie, ktoré nemožno oddeliť, treba posúdiť, či vertikálna dohoda patrí do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy,

| — | ak vertikálna dohoda patrí do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy, treba preskúmať, či spĺňa podmienky na uplatnenie výnimky stanovenej v článku 101 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

—

ak vertikálna dohoda patrí do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy, treba preskúmať, či spĺňa podmienky na uplatnenie výnimky stanovenej v článku 101 ods. 3 zmluvy.

| 8. | Udržateľný rozvoj je hlavnou zásadou zmluvy a prioritným cieľom politík Únie (12) spolu s digitalizáciou a odolným jednotným trhom (13). Pojem udržateľnosť preto okrem iného zahŕňa riešenie zmeny klímy (napríklad znižovaním emisií skleníkových plynov), obmedzenie využívania prírodných zdrojov, znižovanie objemu odpadu a podporovanie dobrých životných podmienok zvierat (14). Udržateľnosť, odolnosť a digitálne ciele Únie sú podporované efektívnymi dohodami o dodávkach a distribúcii medzi podnikmi. Vertikálne dohody, ktorými sa sledujú ciele udržateľnosti alebo ktoré prispievajú k digitálnemu a odolnému jednotnému trhu, nie sú na základe práva Únie v oblasti hospodárskej súťaže osobitnou kategóriou vertikálnych dohôd. Tieto dohody sa preto musia posudzovať podľa zásad stanovených v týchto usmerneniach, pričom sa zároveň berie do úvahy špecifický cieľ, ktorý sledujú. Výnimka stanovená v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2022/720 sa teda uplatňuje na vertikálne dohody, ktorými sa sledujú ciele v oblasti udržateľnosti a odolnosti, ako aj digitálne ciele, ak tieto ciele spĺňajú podmienky stanovené v nariadení. V týchto usmerneniach sa uvádzajú príklady ilustrujúce posudzovanie vertikálnych dohôd, ktorými sa sledujú ciele udržateľnosti (15). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Hoci vertikálna dohoda obmedzuje hospodársku súťaž v zmysle článku 101 ods. 1 zmluvy a nariadenie (EÚ) 2022/720 sa neuplatňuje, dohoda môže aj tak spĺňať podmienky na udelenie výnimky stanovenej v článku 101 ods. 3 (16). Platí to aj pri vertikálnych dohodách, ktorými sa sledujú ciele udržateľnosti alebo ktoré prispievajú k digitálnemu a odolnému jednotnému trhu. Oddiel 8 zahŕňa usmernenie k posudzovaniu takýchto vertikálnych dohôd v jednotlivých prípadoch, relevantné však môžu byť aj iné usmernenia Komisie. Ide o usmernenia k článku 101 ods. 3, usmernenia o horizontálnej spolupráci (17) a všetky usmernenia, ktoré sa môžu poskytnúť v budúcich verziách týchto usmernení. Tieto usmernenia sa môžu osobitne týkať okolností, za ktorých možno zohľadniť ciele udržateľnosti, digitalizácie alebo odolnosti ako kvalitatívne alebo kvantitatívne účinky zvyšujúce efektívnosť podľa článku 101 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

9.

2.   ÚČINKY VERTIKÁLNYCH DOHÔD

| 10. | Na účely posudzovania vertikálnych dohôd podľa článku 101 zmluvy a uplatňovania nariadenia (EÚ) 2022/720 je potrebné zohľadniť všetky príslušné parametre hospodárskej súťaže, ako sú inovácie, ceny a produkcia z hľadiska množstva, kvality a rozmanitosti produktov. Musí sa vziať do úvahy aj to, že vertikálne dohody medzi podnikmi, ktoré pôsobia na rôznych úrovniach výrobného alebo distribučného reťazca, sú vo všeobecnosti menej škodlivé než horizontálne dohody medzi konkurenčnými podnikmi, ktoré dodávajú zameniteľný tovar alebo služby (18). Je to v zásade spôsobené doplnkovou povahou činností vykonávaných stranami vertikálnej dohody, z ktorej vo všeobecnosti vyplýva, že činnosti jednej strany dohody, ktoré majú priaznivý vplyv na hospodársku súťaž, sú prospešné pre druhú stranu dohody a v konečnom dôsledku aj pre spotrebiteľov. Na rozdiel od horizontálnych dohôd majú preto strany vertikálnej dohody sklon dohodnúť sa na nižších cenách a vyššej úrovni služieb, čo je prospešné aj pre spotrebiteľov. Podobne má strana vertikálnej dohody zvyčajne motiváciu namietať proti činnostiam druhej strany, ktoré môžu poškodzovať spotrebiteľov, keďže takéto činnosti zvyčajne znižujú aj dopyt po tovare alebo službách dodávaných prvou stranou. Navyše doplnková povaha činností strán vertikálnej dohody pri uvádzaní tovaru alebo služieb na trh takisto znamená, že vertikálne obmedzenia poskytujú väčší priestor pre účinky zvyšujúce efektívnosť, napríklad optimalizáciou výrobných a distribučných procesov a služieb. Príklady takýchto pozitívnych účinkov sa uvádzajú v oddiele 2.1. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Podniky s trhovou silou napriek tomu môžu v určitých prípadoch využívať vertikálne obmedzenia na protisúťažné účely, ktoré v konečnom dôsledku poškodzujú spotrebiteľov. Ako sa ďalej vysvetľuje v oddiele 2.2, vertikálne obmedzenia môžu predovšetkým viesť k uzavretiu trhu, oslabeniu hospodárskej súťaže alebo ku kolúzii. Trhová sila je schopnosť udržiavať ceny nad konkurenčnými úrovňami alebo udržiavať produkciu z hľadiska množstva produktov, ich kvality a rozmanitosti alebo inovácie pod konkurenčnými úrovňami počas istého nezanedbateľného obdobia (19). Úroveň trhovej sily, ktorá sa vyžaduje na preukázanie obmedzenia hospodárskej súťaže v zmysle článku 101 ods. 1 zmluvy, je nižšia ako úroveň trhovej sily, ktorá je potrebná na preukázanie dominantného postavenia podľa článku 102 zmluvy. |
| --- | --- |

11.

2.1.   Pozitívne účinky

| 12. | Vertikálne dohody môžu prinášať pozitívne účinky, ako sú napríklad nižšie ceny, podpora necenovej hospodárskej súťaže a vyššia kvalita služieb. Jednoduché zmluvné podmienky medzi dodávateľom a kupujúcim určujúce iba cenu a objem transakcie môžu často viesť k suboptimálnej úrovni investícií a predaja, pretože nezohľadňujú externality, ktoré vyplývajú z doplnkovej povahy činností dodávateľa a jeho distribútorov. Tieto externality možno rozdeliť do dvoch kategórií: vertikálne externality a horizontálne externality. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Vertikálne externality vznikajú preto, lebo rozhodnutia a opatrenia prijaté na rôznych úrovniach výrobného alebo distribučného reťazca určujú charakter predaja tovaru alebo služieb, ako je cena, kvalita, súvisiace služby a marketing, ktoré ovplyvňujú nielen podnik, ktorý rozhodnutia prijíma, ale aj iné podniky na iných úrovniach výrobného alebo distribučného reťazca. Distribútor napríklad nemusí získať všetky výhody plynúce zo svojho úsilia o zvýšenie predaja, pretože niektoré z týchto výhod môžu prejsť na dodávateľa. Je to tak preto, lebo z každej jednotky navyše, ktorú distribútor predá vďaka zníženiu svojej ceny pri ďalšom predaji alebo zvýšeniu svojho úsilia pri predaji, má dodávateľ prospech, ak je jeho veľkoobchodná cena vyššia ako jeho hraničné výrobné náklady. To predstavuje pozitívnu externalitu pre dodávateľa vyplývajúcu z činností distribútora na zvýšenie predaja. Naopak, môžu nastať situácie, keď z pohľadu dodávateľa môže distribútor ponúkať príliš vysokú cenu (20), vynaložiť pri predaji príliš malé úsilie alebo oboje. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Horizontálne externality môžu vznikať najmä medzi distribútormi rovnakého tovaru alebo služieb, ak distribútor nie je schopný v plnej miere využiť výhody svojho úsilia pri predaji. Napríklad v prípade, že jeden distribútor poskytuje predpredajné služby zvyšujúce dopyt, ako je personalizované poradenstvo týkajúce sa konkrétneho tovaru alebo služieb, môže to viesť k zvýšeniu predaja na strane konkurenčných distribútorov ponúkajúcich rovnaký tovar alebo služby, čím sa medzi distribútormi vytvára motivácia parazitovať na nákladných službách, ktoré poskytujú ostatní. V prostredí distribúcie cez viaceré kanály sa parazitovanie môže vyskytovať medzi online a offline predajnými kanálmi a prebiehať v oboch smeroch (21). Zákazníci môžu napríklad navštíviť kamennú predajňu, kde si vyskúšajú tovar alebo služby, prípadne získajú ďalšie užitočné informácie, z ktorých vychádzajú pri svojom rozhodovaní o kúpe, no potom si produkt objednajú online u iného distribútora. Naopak, zákazníci môžu pred kúpou získať informácie z internetového obchodu, navštíviť kamenný obchod a na základe informácií získaných online si vybrať a vyskúšať konkrétny tovar alebo služby a nakoniec nakúpiť offline v kamennom obchode. Ak je takéto parazitovanie možné a distribútor, ktorý poskytuje predpredajné služby, nedokáže v plnej miere využiť výhody, môže to z hľadiska kvantity alebo kvality viesť k suboptimálnemu poskytovaniu takýchto predpredajných služieb. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Pri existencii takýchto externalít môžu byť dodávatelia motivovaní kontrolovať určité aspekty fungovania svojich distribútorov a naopak. Vertikálne dohody môžu predovšetkým slúžiť na internalizovanie takýchto externalít, zvyšovanie spoločného profitu z vertikálneho dodávateľského a distribučného reťazca a za určitých okolností aj zlepšovanie podmienok pre spotrebiteľov. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Hoci je cieľom týchto usmernení poskytnúť prehľad rozličných odôvodnení pre vertikálne obmedzenia, nie sú úplné ani vyčerpávajúce. Medzi dôvody, ktoré môžu opodstatniť oprávnenosť uplatnenia konkrétnych vertikálnych obmedzení, patrí:






  a) | riešenie problému vertikálnej externality. Stanoveniu príliš vysokej ceny zo strany distribútora, a to bez ohľadu na vplyv jeho rozhodnutí na dodávateľa, sa dá vyhnúť tým, že dodávateľ uloží distribútorovi maximálnu cenu v ďalšom predaji. Podobne na zvýšenie úsilia distribútora pri predaji môže dodávateľ používať selektívnu alebo výhradnú distribúciu; |
| --- | --- | --- |

16.

a)

riešenie problému vertikálnej externality. Stanoveniu príliš vysokej ceny zo strany distribútora, a to bez ohľadu na vplyv jeho rozhodnutí na dodávateľa, sa dá vyhnúť tým, že dodávateľ uloží distribútorovi maximálnu cenu v ďalšom predaji. Podobne na zvýšenie úsilia distribútora pri predaji môže dodávateľ používať selektívnu alebo výhradnú distribúciu;

| b) | riešenie problému parazitovania. Parazitovanie medzi kupujúcimi sa môže vyskytovať na veľkoobchodnej alebo maloobchodnej úrovni, a to najmä vtedy, ak nie je možné, aby dodávateľ uložil všetkým kupujúcim účinné podmienky v oblasti propagácie alebo služieb. Parazitovanie medzi kupujúcimi sa môže vyskytovať len v prípade predpredajných služieb a ďalších propagačných činností, ale nie v prípade popredajných služieb, ktoré môže distribútor účtovať svojim zákazníkom individuálne. Úsilie pred predajom, pri ktorom sa môže vyskytovať parazitovanie, môže byť dôležité napríklad vtedy, keď sú tovar alebo služby relatívne nové, technicky zložité alebo majú vysokú hodnotu, prípadne ak je dobré meno tovaru alebo služieb dôležitým určujúcim činiteľom dopytu po nich (22). Obmedzenia vo výhradných alebo selektívnych distribučných systémoch alebo iné obmedzenia môžu pomôcť zabrániť takémuto parazitovaniu alebo ho zmierniť. Parazitovanie sa môže vyskytnúť aj medzi dodávateľmi, napríklad keď jeden výrobca investuje do propagácie v priestoroch kupujúceho, pričom táto propagácia priláka zákazníkov aj konkurentom daného výrobcu. Obmedzenia typu zákazu konkurencie môžu pomôcť prekonať parazitovanie medzi dodávateľmi (23); |
| --- | --- |

b)

riešenie problému parazitovania. Parazitovanie medzi kupujúcimi sa môže vyskytovať na veľkoobchodnej alebo maloobchodnej úrovni, a to najmä vtedy, ak nie je možné, aby dodávateľ uložil všetkým kupujúcim účinné podmienky v oblasti propagácie alebo služieb. Parazitovanie medzi kupujúcimi sa môže vyskytovať len v prípade predpredajných služieb a ďalších propagačných činností, ale nie v prípade popredajných služieb, ktoré môže distribútor účtovať svojim zákazníkom individuálne. Úsilie pred predajom, pri ktorom sa môže vyskytovať parazitovanie, môže byť dôležité napríklad vtedy, keď sú tovar alebo služby relatívne nové, technicky zložité alebo majú vysokú hodnotu, prípadne ak je dobré meno tovaru alebo služieb dôležitým určujúcim činiteľom dopytu po nich (22). Obmedzenia vo výhradných alebo selektívnych distribučných systémoch alebo iné obmedzenia môžu pomôcť zabrániť takémuto parazitovaniu alebo ho zmierniť. Parazitovanie sa môže vyskytnúť aj medzi dodávateľmi, napríklad keď jeden výrobca investuje do propagácie v priestoroch kupujúceho, pričom táto propagácia priláka zákazníkov aj konkurentom daného výrobcu. Obmedzenia typu zákazu konkurencie môžu pomôcť prekonať parazitovanie medzi dodávateľmi (23);

| c) | otvorenie nových trhov alebo vstup na nové trhy. Ak chce dodávateľ vstúpiť na nový geografický trh, napríklad vyvážať do inej krajiny, môže to zahŕňať osobitné, tzv. utopené investície distribútora na etablovanie značky na trhu. Na presvedčenie miestneho distribútora, aby zrealizoval tieto investície, môže byť potrebné poskytnúť mu územnú ochranu, aby sa mu tieto investície vrátili. Môže sa tým odôvodniť to, že distribútorom pôsobiacim na iných geografických trhoch sa obmedzí predaj na novom trhu (pozri aj body (118), (136) a (137)). Toto je osobitný prípad súvisiaci s problémom parazitovania, ktorý sa uvádza v písmene b); |
| --- | --- |

c)

otvorenie nových trhov alebo vstup na nové trhy. Ak chce dodávateľ vstúpiť na nový geografický trh, napríklad vyvážať do inej krajiny, môže to zahŕňať osobitné, tzv. utopené investície distribútora na etablovanie značky na trhu. Na presvedčenie miestneho distribútora, aby zrealizoval tieto investície, môže byť potrebné poskytnúť mu územnú ochranu, aby sa mu tieto investície vrátili. Môže sa tým odôvodniť to, že distribútorom pôsobiacim na iných geografických trhoch sa obmedzí predaj na novom trhu (pozri aj body (118), (136) a (137)). Toto je osobitný prípad súvisiaci s problémom parazitovania, ktorý sa uvádza v písmene b);

| d) | riešenie problému parazitovania na certifikátoch. V niektorých odvetviach majú určití distribútori dobré meno na základe toho, že majú na sklade iba kvalitný tovar alebo poskytujú kvalitné služby (tzv. prémioví distribútori). V takomto prípade môže byť predaj prostredníctvom týchto distribútorov rozhodujúci, najmä pre úspešné uvedenie nového produktu. Ak dodávateľ nemôže zaistiť obmedzenie distribúcie svojich produktov len na týchto prémiových distribútorov, vystavuje sa riziku, že ho takíto distribútori nezaradia do svojej ponuky. V takom scenári môže byť odôvodnené použitie výhradnej alebo selektívnej distribúcie; |
| --- | --- |

d)

riešenie problému parazitovania na certifikátoch. V niektorých odvetviach majú určití distribútori dobré meno na základe toho, že majú na sklade iba kvalitný tovar alebo poskytujú kvalitné služby (tzv. prémioví distribútori). V takomto prípade môže byť predaj prostredníctvom týchto distribútorov rozhodujúci, najmä pre úspešné uvedenie nového produktu. Ak dodávateľ nemôže zaistiť obmedzenie distribúcie svojich produktov len na týchto prémiových distribútorov, vystavuje sa riziku, že ho takíto distribútori nezaradia do svojej ponuky. V takom scenári môže byť odôvodnené použitie výhradnej alebo selektívnej distribúcie;

| e) | riešenie problému viazanosti. V prípade dodávateľa alebo kupujúceho sa môžu vyžadovať investície viazané na určitý vzťah (napríklad investície do osobitného zariadenia alebo školenia), ktoré predstavujú utopené investície a mimo konkrétneho vertikálneho vzťahu majú len malú alebo žiadnu hodnotu. Napríklad od výrobcu súčiastok sa môže vyžadovať, aby vyrobil špecifické stroje s cieľom uspokojiť konkrétne požiadavky jedného zo svojich zákazníkov, tieto stroje však nemusia byť vhodné na používanie pre iných zákazníkov a ich ďalší predaj nemusí byť možný. Pokiaľ neexistuje dohoda, investujúca strana bude mať po uskutočnení investície viazanej na určitý vzťah slabú vyjednávaciu pozíciu, keďže je vystavená riziku „viazanosti“ počas rokovaní s obchodným partnerom. Hrozba takejto oportunistickej viazanosti môže viesť k tomu, že investujúca strana bude investovať spôsobom, ktorý nie je optimálny. Vertikálne dohody môžu vylúčiť alebo znížiť mieru viazanosti (najmä ak možno investíciu v plnej miere zmluvne dohodnúť a možno predpokladať všetky budúce okolnosti). Napríklad povinnosti nekonkurovať si, uloženie množstevnej povinnosti alebo výhradný nákup môžu zmierniť problém viazanosti, keď investíciu viazanú na určitý vzťah uskutočňuje dodávateľ, zatiaľ čo výhradná distribúcia, výhradné prideľovanie zákazníkov alebo výhradné dodávky môžu zmierniť problém viazanosti, keď takúto investíciu uskutočňuje kupujúci; |
| --- | --- |

e)

riešenie problému viazanosti. V prípade dodávateľa alebo kupujúceho sa môžu vyžadovať investície viazané na určitý vzťah (napríklad investície do osobitného zariadenia alebo školenia), ktoré predstavujú utopené investície a mimo konkrétneho vertikálneho vzťahu majú len malú alebo žiadnu hodnotu. Napríklad od výrobcu súčiastok sa môže vyžadovať, aby vyrobil špecifické stroje s cieľom uspokojiť konkrétne požiadavky jedného zo svojich zákazníkov, tieto stroje však nemusia byť vhodné na používanie pre iných zákazníkov a ich ďalší predaj nemusí byť možný. Pokiaľ neexistuje dohoda, investujúca strana bude mať po uskutočnení investície viazanej na určitý vzťah slabú vyjednávaciu pozíciu, keďže je vystavená riziku „viazanosti“ počas rokovaní s obchodným partnerom. Hrozba takejto oportunistickej viazanosti môže viesť k tomu, že investujúca strana bude investovať spôsobom, ktorý nie je optimálny. Vertikálne dohody môžu vylúčiť alebo znížiť mieru viazanosti (najmä ak možno investíciu v plnej miere zmluvne dohodnúť a možno predpokladať všetky budúce okolnosti). Napríklad povinnosti nekonkurovať si, uloženie množstevnej povinnosti alebo výhradný nákup môžu zmierniť problém viazanosti, keď investíciu viazanú na určitý vzťah uskutočňuje dodávateľ, zatiaľ čo výhradná distribúcia, výhradné prideľovanie zákazníkov alebo výhradné dodávky môžu zmierniť problém viazanosti, keď takúto investíciu uskutočňuje kupujúci;

| f) | riešenie osobitného problému viazanosti v prípade transferu podstatnej časti know-how. Poskytovateľ know-how si nemusí želať, aby know-how používali jeho konkurenti alebo aby sa používalo v ich prospech, napríklad prostredníctvom franchisingu. Pokiaľ know-how nebolo priamo k dispozícii kupujúcemu a je podstatné a nevyhnutné na vykonávanie dohody, potom takýto transfer môže byť dôvodom na obmedzenie hospodárskej súťaže, čo by v takýchto prípadoch vo všeobecnosti nepatrilo do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy; |
| --- | --- |

f)

riešenie osobitného problému viazanosti v prípade transferu podstatnej časti know-how. Poskytovateľ know-how si nemusí želať, aby know-how používali jeho konkurenti alebo aby sa používalo v ich prospech, napríklad prostredníctvom franchisingu. Pokiaľ know-how nebolo priamo k dispozícii kupujúcemu a je podstatné a nevyhnutné na vykonávanie dohody, potom takýto transfer môže byť dôvodom na obmedzenie hospodárskej súťaže, čo by v takýchto prípadoch vo všeobecnosti nepatrilo do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy;

| g) | dosiahnutie úspor z rozsahu v oblasti distribúcie. Na využívanie úspor z rozsahu a súvisiace zníženie maloobchodnej ceny svojho tovaru alebo služieb môže výrobca požadovať, aby sa ďalší predaj jeho tovaru alebo služieb sústredil na obmedzený počet distribútorov. Na tento účel by výrobca mohol využiť výhradnú distribúciu, uloženie množstevnej povinnosti v podobe požadovaného minimálneho nákupu, selektívnu distribúciu obsahujúcu takúto požiadavku alebo výhradný nákup; |
| --- | --- |

g)

dosiahnutie úspor z rozsahu v oblasti distribúcie. Na využívanie úspor z rozsahu a súvisiace zníženie maloobchodnej ceny svojho tovaru alebo služieb môže výrobca požadovať, aby sa ďalší predaj jeho tovaru alebo služieb sústredil na obmedzený počet distribútorov. Na tento účel by výrobca mohol využiť výhradnú distribúciu, uloženie množstevnej povinnosti v podobe požadovaného minimálneho nákupu, selektívnu distribúciu obsahujúcu takúto požiadavku alebo výhradný nákup;

| h) | zaručenie jednotnosti a štandardov kvality. Vertikálne obmedzenie môže pomôcť vytvoriť alebo podporiť imidž značky tým, že sa distribútorom uloží určité opatrenie týkajúce sa uniformnosti a štandardov kvality. Možno tak chrániť dobré meno značky, zvýšiť príťažlivosť príslušného tovaru alebo služieb pre koncových používateľov a zvýšiť predaj. Takúto štandardizáciu možno dosiahnuť napríklad selektívnou distribúciou alebo franchisingom; |
| --- | --- |

h)

zaručenie jednotnosti a štandardov kvality. Vertikálne obmedzenie môže pomôcť vytvoriť alebo podporiť imidž značky tým, že sa distribútorom uloží určité opatrenie týkajúce sa uniformnosti a štandardov kvality. Možno tak chrániť dobré meno značky, zvýšiť príťažlivosť príslušného tovaru alebo služieb pre koncových používateľov a zvýšiť predaj. Takúto štandardizáciu možno dosiahnuť napríklad selektívnou distribúciou alebo franchisingom;

| i) | riešenie nedostatkov kapitálového trhu. Poskytovatelia kapitálu, ako sú banky a akciové trhy, nemusia poskytovať kapitál optimálnym spôsobom, ak nemajú podrobné informácie o platobnej schopnosti dlžníka, alebo ak úver nie je primerane zabezpečený. Kupujúci alebo dodávateľ môžu mať lepšie informácie a môžu byť prostredníctvom výhradného zmluvného vzťahu schopní získať ďalšie zabezpečenie svojich investícií. Keď dodávateľ poskytuje úver kupujúcemu, môže to viesť k tomu, že kupujúcemu uloží povinnosť nekonkurovať si alebo množstevnú povinnosť. Keď kupujúci poskytuje úver dodávateľovi, môže to byť dôvod na to, aby dodávateľovi uložil povinnosť výhradných dodávok alebo množstevnú povinnosť. |
| --- | --- |

i)

riešenie nedostatkov kapitálového trhu. Poskytovatelia kapitálu, ako sú banky a akciové trhy, nemusia poskytovať kapitál optimálnym spôsobom, ak nemajú podrobné informácie o platobnej schopnosti dlžníka, alebo ak úver nie je primerane zabezpečený. Kupujúci alebo dodávateľ môžu mať lepšie informácie a môžu byť prostredníctvom výhradného zmluvného vzťahu schopní získať ďalšie zabezpečenie svojich investícií. Keď dodávateľ poskytuje úver kupujúcemu, môže to viesť k tomu, že kupujúcemu uloží povinnosť nekonkurovať si alebo množstevnú povinnosť. Keď kupujúci poskytuje úver dodávateľovi, môže to byť dôvod na to, aby dodávateľovi uložil povinnosť výhradných dodávok alebo množstevnú povinnosť.

| 17. | Medzi rôznymi vertikálnymi obmedzeniami existuje značný stupeň zastupiteľnosti. To znamená, že ten istý problém neefektívnosti je možné riešiť rôznymi vertikálnymi obmedzeniami. Napríklad úspory z rozsahu v oblasti distribúcie možno dosiahnuť pomocou výhradnej distribúcie, selektívnej distribúcie, množstevnej povinnosti alebo výhradného nákupu. Negatívne účinky na hospodársku súťaž sa však môžu medzi rôznymi vertikálnymi obmedzeniami líšiť. Zohľadňuje sa to pri posudzovaní ich nevyhnutnosti podľa článku 101 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

17.

2.2.   Negatívne účinky

| 18. | Negatívne účinky na trh, ktoré môžu vyplývať z vertikálnych obmedzení a ktorým sa právo Únie v oblasti hospodárskej súťaže snaží predchádzať, sú najmä tieto:






  a) | protisúťažné uzavretie trhu iným dodávateľom alebo kupujúcim vytváraním prekážok vstupu alebo expanzie; |
| --- | --- | --- |

18.

a)

protisúťažné uzavretie trhu iným dodávateľom alebo kupujúcim vytváraním prekážok vstupu alebo expanzie;

| b) | zmiernenie hospodárskej súťaže medzi dodávateľom a jeho konkurentmi a/alebo umožnenie výslovne alebo mlčky odsúhlasenej kolúzie medzi konkurenčnými dodávateľmi, ktoré sa často označujú ako obmedzenie hospodárskej súťaže medzi značkami; |
| --- | --- |

b)

zmiernenie hospodárskej súťaže medzi dodávateľom a jeho konkurentmi a/alebo umožnenie výslovne alebo mlčky odsúhlasenej kolúzie medzi konkurenčnými dodávateľmi, ktoré sa často označujú ako obmedzenie hospodárskej súťaže medzi značkami;

| c) | zmiernenie hospodárskej súťaže medzi kupujúcim a jeho konkurentmi alebo umožnenie výslovne alebo mlčky odsúhlasenej kolúzie medzi konkurenčnými kupujúcimi, často označované ako obmedzenie hospodárskej súťaže v rámci obchodnej značky, ak sa týka distribútorov tovaru alebo služieb od toho istého dodávateľa (24); |
| --- | --- |

c)

zmiernenie hospodárskej súťaže medzi kupujúcim a jeho konkurentmi alebo umožnenie výslovne alebo mlčky odsúhlasenej kolúzie medzi konkurenčnými kupujúcimi, často označované ako obmedzenie hospodárskej súťaže v rámci obchodnej značky, ak sa týka distribútorov tovaru alebo služieb od toho istého dodávateľa (24);

| d) | vytváranie prekážok, ktoré bránia integrácii trhu, najmä obmedzovania voľby spotrebiteľa kupovať tovar alebo služby v ktoromkoľvek členskom štáte. |
| --- | --- |

d)

vytváranie prekážok, ktoré bránia integrácii trhu, najmä obmedzovania voľby spotrebiteľa kupovať tovar alebo služby v ktoromkoľvek členskom štáte.

| 19. | Uzavretie trhu, zmiernenie hospodárskej súťaže a kolúzia na úrovni dodávateľov môžu poškodzovať spotrebiteľov najmä:






  a) | zvyšovaním cien tovaru alebo služieb, ktoré sa účtujú kupujúcim, čo následne môže viesť k vyšším maloobchodným cenám; |
| --- | --- | --- |

19.

a)

zvyšovaním cien tovaru alebo služieb, ktoré sa účtujú kupujúcim, čo následne môže viesť k vyšším maloobchodným cenám;

| b) | obmedzovaním výberu tovaru alebo služieb; |
| --- | --- |

b)

obmedzovaním výberu tovaru alebo služieb;

| c) | znižovaním kvality tovaru alebo služieb; |
| --- | --- |

c)

znižovaním kvality tovaru alebo služieb;

| d) | obmedzovaním inovácií alebo služieb na úrovni dodávateľov. |
| --- | --- |

d)

obmedzovaním inovácií alebo služieb na úrovni dodávateľov.

| 20. | Uzavretie trhu, zmiernenie hospodárskej súťaže a kolúzia na úrovni distribútorov môžu poškodzovať spotrebiteľov najmä:






  a) | zvyšovaním maloobchodných cien tovaru alebo služieb; |
| --- | --- | --- |

20.

a)

zvyšovaním maloobchodných cien tovaru alebo služieb;

| b) | obmedzovaním výberu kombinácií cien a služieb a foriem distribúcie; |
| --- | --- |

b)

obmedzovaním výberu kombinácií cien a služieb a foriem distribúcie;

| c) | znižovaním dostupnosti a kvality maloobchodných služieb; |
| --- | --- |

c)

znižovaním dostupnosti a kvality maloobchodných služieb;

| d) | znižovaním úrovne inovácií na úrovni distribúcie. |
| --- | --- |

d)

znižovaním úrovne inovácií na úrovni distribúcie.

| 21. | Je však nepravdepodobné, že samotné obmedzenie hospodárskej súťaže v rámci obchodnej značky (t. j. hospodárska súťaž medzi distribútormi tovaru alebo služieb toho istého dodávateľa) by malo nepriaznivé účinky na spotrebiteľov, ak by hospodárska súťaž medzi značkami (t. j. hospodárska súťaž medzi distribútormi tovaru alebo služieb rôznych dodávateľov) bola silná (25). Zvlášť na trhoch, na ktorých jednotliví maloobchodníci distribuujú značku, resp. značky len jedného dodávateľa, povedie obmedzenie hospodárskej súťaže medzi distribútormi tej istej značky k obmedzeniu hospodárskej súťaže v rámci obchodnej značky medzi nimi, no vo všeobecnosti nemusí mať negatívny účinok na hospodársku súťaž medzi distribútormi. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Možné negatívne účinky vertikálnych obmedzení sa posilňujú, keď niekoľko dodávateľov a ich kupujúci organizujú obchod podobným spôsobom, čo vedie k takzvaným kumulatívnym účinkom (26). |
| --- | --- |

22.

3.   VERTIKÁLNE DOHODY, KTORÉ VO VŠEOBECNOSTI NEPATRIA DO ROZSAHU PÔSOBNOSTI ČLÁNKU 101 ODS. 1 ZMLUVY

3.1.   Neexistencia vplyvu na obchod, dohody menšieho významu a malé a stredné podniky

| 23. | Pred riešením rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2022/720, jeho uplatňovania a všeobecnejším posúdením vertikálnych dohôd podľa článku 101 ods. 1 a 3 zmluvy treba pripomenúť, že nariadenie (EÚ) 2022/720 sa uplatňuje iba na dohody, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Dohody, ktoré nemôžu citeľne ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi (neexistencia vplyvu na obchod) alebo ktoré citeľne neobmedzujú hospodársku súťaž (dohody menšieho významu), nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy (27). Komisia poskytla usmernenie v súvislosti s vplyvom na obchod v usmerneniach týkajúcich sa vplyvu na obchod (28) a v súvislosti s dohodami menšieho významu v oznámení de minimis (29). Súčasnými usmerneniami nie sú dotknuté usmernenia týkajúce sa vplyvu na obchod, oznámenie de minimis ani žiadne budúce usmernenia Komisie. |
| --- | --- |

24.

| 25. | V usmerneniach týkajúcich sa vplyvu na obchod sa stanovujú zásady, ktoré vypracovali súdy Únie s cieľom vyložiť pojem vplyv na obchod a naznačiť, v akých prípadoch je nepravdepodobné, že by dohody mohli citeľne ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Zahŕňajú negatívnu vyvrátiteľnú domnienku, ktorá sa uplatňuje na všetky dohody v zmysle článku 101 ods. 1 zmluvy bez ohľadu na povahu obmedzení zahrnutých do takýchto dohôd, a teda sa uplatňujú na dohody obsahujúce veľmi závažné obmedzenia hospodárskej súťaže (30). Na základe uvedenej domnienky vertikálne dohody v zásade nemôžu citeľne ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi, keď:






  a) | celkový trhový podiel strán dohody na akomkoľvek relevantnom trhu v Únii, ktorý je ovplyvnený dohodou, nepresahuje 5 %, a |
| --- | --- | --- |

25.

a)

celkový trhový podiel strán dohody na akomkoľvek relevantnom trhu v Únii, ktorý je ovplyvnený dohodou, nepresahuje 5 %, a

| b) | celkový ročný obrat dodávateľa v Únii dosiahnutý predajom produktov, na ktoré sa vzťahuje dohoda, nepresahuje 40 miliónov EUR alebo v prípade viacerých dohôd uzatvorených medzi kupujúcim a viacerými dodávateľmi súčet nákupov produktov, na ktoré sa vzťahuje dohoda, zo strany kupujúceho nepresahuje 40 miliónov EUR (31). Komisia môže vyvrátiť túto domnienku, ak analýza charakteristík dohody a jej hospodárskeho kontextu preukáže opak. |
| --- | --- |

b)

celkový ročný obrat dodávateľa v Únii dosiahnutý predajom produktov, na ktoré sa vzťahuje dohoda, nepresahuje 40 miliónov EUR alebo v prípade viacerých dohôd uzatvorených medzi kupujúcim a viacerými dodávateľmi súčet nákupov produktov, na ktoré sa vzťahuje dohoda, zo strany kupujúceho nepresahuje 40 miliónov EUR (31). Komisia môže vyvrátiť túto domnienku, ak analýza charakteristík dohody a jej hospodárskeho kontextu preukáže opak.

| 26. | Ako sa uvádza v oznámení de minimis, vertikálne dohody uzatvorené nekonkurentmi sa vo všeobecnosti považujú za dohody, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy, ak trhový podiel každej zo strán dohody nepresiahne 15 % na ktoromkoľvek z relevantných trhov ovplyvnených dohodou (32). Existujú dve výnimky z tohto všeobecného pravidla. Po prvé, pokiaľ ide o obmedzenia hospodárskej súťaže z hľadiska cieľa, článok 101 ods. 1 zmluvy sa uplatňuje, aj keď trhový podiel každej zo strán nepresahuje 15 % (33). Je to tak preto, lebo dohoda, ktorá môže ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi a ktorá má protisúťažný cieľ, môže svojou povahou a nezávisle od akýchkoľvek konkrétnych účinkov predstavovať citeľné obmedzenie hospodárskej súťaže (34). Po druhé, hraničný trhový podiel vo výške 15 % sa znižuje na 5 %, ak je na relevantnom trhu hospodárska súťaž obmedzená kumulatívnym účinkom paralelných dohôd. Body (257) až (261) sa zaoberajú kumulatívnymi účinkami v súvislosti s odňatím výhody vyplývajúcej z nariadenia (EÚ) 2022/720. V oznámení de minimis sa objasňuje, že jednotliví dodávatelia alebo distribútori s trhovým podielom nepresahujúcim 5 % sa vo všeobecnosti nepovažujú za tých, ktorí významne prispievajú ku kumulatívnemu účinku uzavretia trhu (35). |
| --- | --- |

26.

| 27. | Okrem toho nemožno predpokladať, že vertikálne dohody uzatvorené podnikmi, z ktorých jeden alebo viaceré majú individuálny trhový podiel presahujúci 15 %, patria automaticky do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy. Takéto dohody stále nemusia citeľne ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi ani nemusia predstavovať citeľné obmedzenie hospodárskej súťaže (36). Musia sa preto posudzovať vo svojom právnom a hospodárskom kontexte. Tieto usmernenia obsahujú kritériá pre jednotlivé posúdenia takýchto dohôd stanovené v oddiele 8. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Komisia sa navyše domnieva, že vertikálne dohody medzi malými a strednými podnikmi (ďalej len „MSP“) (37) môžu iba zriedka citeľne ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Komisia sa takisto domnieva, že takéto dohody len zriedka citeľne obmedzujú hospodársku súťaž v zmysle článku 101 ods. 1 zmluvy, ako ho vykladá Súdny dvor Európskej únie, pokiaľ neobsahujú obmedzenia hospodárskej súťaže ako svoj cieľ v zmysle článku 101 ods. 1 zmluvy. Vertikálne dohody medzi MSP preto vo všeobecnosti nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy. V prípadoch, keď takéto dohody napriek tomu spĺňajú podmienky pre uplatňovanie článku 101 ods. 1 zmluvy, sa Komisia vo všeobecnosti vyhýba začatiu konania, keďže pre Úniu nie sú dostatočne významné, ak takéto podniky spolu alebo jednotlivo nemajú dominantné postavenie na značnej časti vnútorného trhu. |
| --- | --- |

28.

3.2.   Dohody o zastúpení

3.2.1.   Dohody o zastúpení, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy

| 29. | Obchodný zástupca je právnická alebo fyzická osoba poverená právomocou prerokúvať a/alebo uzatvárať zmluvy v mene inej osoby (ďalej len „splnomocniteľ“), a to buď vo vlastnom mene obchodného zástupcu, alebo v mene splnomocniteľa, na účely nákupu tovaru alebo služieb splnomocniteľom alebo predaja tovaru alebo služieb dodávaných splnomocniteľom. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Článok 101 zmluvy sa uplatňuje len na dohody medzi dvomi alebo viacerými podnikmi. Za určitých okolností možno vzťah medzi obchodným zástupcom a jeho splnomocniteľom charakterizovať ako taký, v ktorom už obchodný zástupca nekoná ako samostatný hospodársky subjekt. Platí to v prípade, keď obchodný zástupca nenesie významné finančné ani obchodné riziká v súvislosti so zmluvami uzavretými alebo prerokovanými v mene splnomocniteľa, ako sa vysvetľuje ďalej v bodoch (31) až (34) (38). V takom prípade dohoda o zastúpení nespadá celkom ani čiastočne do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy (39). Keďže to predstavuje výnimku zo všeobecnej uplatniteľnosti článku 101 zmluvy na dohody medzi podnikmi, podmienky kategorizácie dohody ako dohody o zastúpení, ktorá nepatrí do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy, by sa mali vykladať reštriktívne. Je napríklad menej pravdepodobné, že sa dohoda o zastúpení bude kategorizovať ako dohoda, ktorá nepatrí do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy, v prípade, že obchodný zástupca prerokúva a/alebo uzatvára zmluvy v mene veľkého počtu splnomocniteľov (40). Kvalifikácia, ktorú dohode prisúdia jej strany alebo vnútroštátne právo, nie je pre túto kategorizáciu podstatná. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Existujú tri druhy finančných alebo obchodných rizík, ktoré sú podstatné pre kategorizáciu dohody ako dohody o zastúpení, ktorá nepatrí do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy:






  a) | riziká špecifické pre zmluvu, ktoré sa priamo týkajú zmlúv uzavretých a/alebo dojednaných obchodným zástupcom v mene splnomocniteľa ako napríklad financovanie zásob; |
| --- | --- | --- |

31.

a)

riziká špecifické pre zmluvu, ktoré sa priamo týkajú zmlúv uzavretých a/alebo dojednaných obchodným zástupcom v mene splnomocniteľa ako napríklad financovanie zásob;

| b) | riziká spojené s investíciami do určitého trhu. Ide o investície osobitne požadované pre druh činnosti, pre ktorú splnomocniteľ vymenoval obchodného zástupcu, t. j. ktoré sa požadujú na to, aby obchodný zástupca mohol uzavrieť a/alebo prerokovať konkrétny typ zmluvy. Takéto utopené investície sú zvyčajne nenávratné, čo znamená, že po zanechaní konkrétnej oblasti činnosti sa investície nemôžu použiť na iné činnosti alebo predať inak ako s veľkou stratou; |
| --- | --- |

b)

riziká spojené s investíciami do určitého trhu. Ide o investície osobitne požadované pre druh činnosti, pre ktorú splnomocniteľ vymenoval obchodného zástupcu, t. j. ktoré sa požadujú na to, aby obchodný zástupca mohol uzavrieť a/alebo prerokovať konkrétny typ zmluvy. Takéto utopené investície sú zvyčajne nenávratné, čo znamená, že po zanechaní konkrétnej oblasti činnosti sa investície nemôžu použiť na iné činnosti alebo predať inak ako s veľkou stratou;

| c) | riziká spojené s ďalšími činnosťami vykonávanými na tom istom produktovom trhu, a to v rozsahu, ktorý splnomocniteľ požaduje ako súčasť zastupovania tak, aby obchodný zástupca vykonával tieto činnosti nie ako obchodný zástupca v mene splnomocniteľa, ale na vlastné riziko. |
| --- | --- |

c)

riziká spojené s ďalšími činnosťami vykonávanými na tom istom produktovom trhu, a to v rozsahu, ktorý splnomocniteľ požaduje ako súčasť zastupovania tak, aby obchodný zástupca vykonával tieto činnosti nie ako obchodný zástupca v mene splnomocniteľa, ale na vlastné riziko.

| 32. | Dohoda sa bude kategorizovať ako dohoda o zastúpení, ktorá nepatrí do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy, v prípade, že obchodný zástupca neznáša ani jeden z typov rizík uvedených v bode (31) alebo ich znáša len v zanedbateľnom rozsahu. Dôležitosť akýchkoľvek takýchto rizík, ktoré obchodný zástupca prevezme na seba, sa má vo všeobecnosti posudzovať na základe odmeny získanej obchodným zástupcom za poskytovanie služieb obchodného zastúpenia, napríklad jeho provízie, a nie na základe výnosov dosiahnutých predajom tovaru alebo služieb, na ktoré sa vzťahuje dohoda o zastúpení. Avšak riziká, ktoré sa vo všeobecnosti týkajú činnosti poskytovania služieb obchodného zastúpenia, ako je riziko, že príjem obchodného zástupcu závisí od jeho úspechu ako obchodného zástupcu alebo od všeobecných investícií, napríklad do priestorov alebo personálu, ktorý možno použiť pre akýkoľvek druh činnosti, nie sú pre toto posúdenie dôležité. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dohoda bude kategorizovať ako dohoda o zastúpení, ktorá nepatrí do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy, v prípade, že sú splnené všetky tieto podmienky:






  a) | obchodný zástupca nenadobúda vlastnícke právo k tovaru kúpenému alebo predanému na základe dohody o zastúpení a sám nedodáva služby zakúpené alebo predané na základe tejto dohody. To, že obchodný zástupca môže dočasne, a to na veľmi krátky čas, získať vlastnícke práva k zmluvnému tovaru pri jeho predaji v mene splnomocniteľa, nevylučuje existenciu dohody o zastúpení, ktorá nepatrí do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy, za predpokladu, že obchodnému zástupcovi nevzniknú žiadne náklady ani riziká spojené s prevodom vlastníckych práv; |
| --- | --- | --- |

33.

a)

obchodný zástupca nenadobúda vlastnícke právo k tovaru kúpenému alebo predanému na základe dohody o zastúpení a sám nedodáva služby zakúpené alebo predané na základe tejto dohody. To, že obchodný zástupca môže dočasne, a to na veľmi krátky čas, získať vlastnícke práva k zmluvnému tovaru pri jeho predaji v mene splnomocniteľa, nevylučuje existenciu dohody o zastúpení, ktorá nepatrí do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy, za predpokladu, že obchodnému zástupcovi nevzniknú žiadne náklady ani riziká spojené s prevodom vlastníckych práv;

| b) | obchodný zástupca neprispieva na náklady týkajúce sa dodávky alebo nákupu zmluvného tovaru alebo služieb vrátane nákladov na dopravu tovaru. Táto skutočnosť však nebráni obchodnému zástupcovi v tom, aby vykonával dopravnú službu za predpokladu, že náklady hradí splnomocniteľ; |
| --- | --- |

b)

obchodný zástupca neprispieva na náklady týkajúce sa dodávky alebo nákupu zmluvného tovaru alebo služieb vrátane nákladov na dopravu tovaru. Táto skutočnosť však nebráni obchodnému zástupcovi v tom, aby vykonával dopravnú službu za predpokladu, že náklady hradí splnomocniteľ;

| c) | obchodný zástupca nedrží na svoje vlastné náklady alebo riziko zásoby zmluvného tovaru, a to vrátane nákladov na financovanie zásob a nákladov za stratu zásob. Obchodný zástupca by mal mať možnosť vrátiť nepredaný tovar bez poplatku splnomocniteľovi, pokiaľ nedôjde k chybe zo strany obchodného zástupcu, napríklad tým, že nedodrží primerané bezpečnostné opatrenia alebo opatrenia proti krádeži s cieľom zabrániť stratám zásob; |
| --- | --- |

c)

obchodný zástupca nedrží na svoje vlastné náklady alebo riziko zásoby zmluvného tovaru, a to vrátane nákladov na financovanie zásob a nákladov za stratu zásob. Obchodný zástupca by mal mať možnosť vrátiť nepredaný tovar bez poplatku splnomocniteľovi, pokiaľ nedôjde k chybe zo strany obchodného zástupcu, napríklad tým, že nedodrží primerané bezpečnostné opatrenia alebo opatrenia proti krádeži s cieľom zabrániť stratám zásob;

| d) | obchodný zástupca nepreberá zodpovednosť za neplnenie zmluvy zo strany zákazníka, s výnimkou straty provízie obchodného zástupcu, pokiaľ nedôjde k chybe zo strany obchodného zástupcu (napríklad nedodržaním primeraných bezpečnostných opatrení alebo opatrení proti krádeži alebo nedodržaním primeraných opatrení pri ohlasovaní krádeže splnomocniteľovi alebo polícii, prípadne tým, že neoznámi splnomocniteľovi všetky potrebné informácie, ktoré má k dispozícii a ktoré sa týkajú finančnej spoľahlivosti zákazníka); |
| --- | --- |

d)

obchodný zástupca nepreberá zodpovednosť za neplnenie zmluvy zo strany zákazníka, s výnimkou straty provízie obchodného zástupcu, pokiaľ nedôjde k chybe zo strany obchodného zástupcu (napríklad nedodržaním primeraných bezpečnostných opatrení alebo opatrení proti krádeži alebo nedodržaním primeraných opatrení pri ohlasovaní krádeže splnomocniteľovi alebo polícii, prípadne tým, že neoznámi splnomocniteľovi všetky potrebné informácie, ktoré má k dispozícii a ktoré sa týkajú finančnej spoľahlivosti zákazníka);

| e) | obchodný zástupca nepreberá vo vzťahu k zákazníkom ani iným tretím stranám zodpovednosť za stratu alebo škodu vyplývajúcu z dodania zmluvného tovaru alebo služieb, pokiaľ nedôjde k chybe zo strany obchodného zástupcu; |
| --- | --- |

e)

obchodný zástupca nepreberá vo vzťahu k zákazníkom ani iným tretím stranám zodpovednosť za stratu alebo škodu vyplývajúcu z dodania zmluvného tovaru alebo služieb, pokiaľ nedôjde k chybe zo strany obchodného zástupcu;

| f) | obchodný zástupca nie je priamo ani nepriamo povinný investovať do podpory predaja, a to ani formou príspevkov do rozpočtu splnomocniteľa na reklamu či do reklamných alebo propagačných činností, ktoré konkrétne súvisia so zmluvným tovarom alebo službami, pokiaľ takéto náklady nie sú v plnom rozsahu hradené splnomocniteľom; |
| --- | --- |

f)

obchodný zástupca nie je priamo ani nepriamo povinný investovať do podpory predaja, a to ani formou príspevkov do rozpočtu splnomocniteľa na reklamu či do reklamných alebo propagačných činností, ktoré konkrétne súvisia so zmluvným tovarom alebo službami, pokiaľ takéto náklady nie sú v plnom rozsahu hradené splnomocniteľom;

| g) | obchodný zástupca nevykonáva na danom trhu investície do zariadenia, priestorov, odbornej prípravy zamestnancov alebo do reklamy, ako napríklad nákup benzínovej cisterny v prípade maloobchodného predaja benzínu, osobitného softvéru na predaj poistných zmlúv v prípade poisťovacích agentov alebo reklamy súvisiacej so zájazdmi či destináciami v prípade cestovných agentúr, ktoré predávajú lety alebo hotelové ubytovanie, pokiaľ splnomocniteľ nehradí tieto náklady v plnom rozsahu; |
| --- | --- |

g)

obchodný zástupca nevykonáva na danom trhu investície do zariadenia, priestorov, odbornej prípravy zamestnancov alebo do reklamy, ako napríklad nákup benzínovej cisterny v prípade maloobchodného predaja benzínu, osobitného softvéru na predaj poistných zmlúv v prípade poisťovacích agentov alebo reklamy súvisiacej so zájazdmi či destináciami v prípade cestovných agentúr, ktoré predávajú lety alebo hotelové ubytovanie, pokiaľ splnomocniteľ nehradí tieto náklady v plnom rozsahu;

| h) | obchodný zástupca nevykonáva v rámci toho istého produktového trhu iné činnosti požadované splnomocniteľom v rámci zastupovania (napríklad dodávanie tovaru), pokiaľ splnomocniteľ nehradí tieto činnosti v plnom rozsahu. |
| --- | --- |

h)

obchodný zástupca nevykonáva v rámci toho istého produktového trhu iné činnosti požadované splnomocniteľom v rámci zastupovania (napríklad dodávanie tovaru), pokiaľ splnomocniteľ nehradí tieto činnosti v plnom rozsahu.

| 34. | Hoci zoznam uvedený v bode (33) nie je úplný, v prípade, že obchodný zástupca znáša jedno alebo viaceré z rizík alebo nákladov uvedených v bodoch (31) až (33), dohoda medzi obchodným zástupcom a splnomocniteľom sa nebude kategorizovať ako dohoda o zastúpení, ktorá nepatrí do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy (41). Otázka rizika sa musí posudzovať na individuálnom základe a skôr s ohľadom na reálnu ekonomickú situáciu než na právnu formu dohody. Z praktických dôvodov sa analýza rizika môže začať posúdením rizík týkajúcich sa konkrétnej zmluvy. Ak obchodný zástupca znáša riziká týkajúce sa konkrétnej zmluvy, ktoré nie sú zanedbateľné, je to postačujúce na prijatie záveru, že obchodný zástupca je nezávislým distribútorom. Ak obchodný zástupca neznáša riziká týkajúce sa konkrétnej zmluvy, potom treba pokračovať v analýze posúdením rizík spojených s investíciami na konkrétnom trhu. Napokon, ak obchodný zástupca neznáša žiadne riziká týkajúce sa konkrétnej zmluvy ani riziká spojené s investíciami na konkrétnom trhu, je možné zvážiť riziká spojené s ďalšími činnosťami, ktoré sú súčasťou zastupovania na tom istom produktovom trhu. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Splnomocniteľ môže na krytie príslušných rizík a nákladov používať rôzne metódy, pokiaľ takéto metódy zaručia, že obchodný zástupca neznáša žiadne závažné riziká zodpovedajúce typom stanoveným v bodoch (31) až (33). Splnomocniteľ sa môže napríklad rozhodnúť, že uhradí presne vzniknuté náklady, alebo môže náklady uhradiť pevnou paušálnou sumou, prípadne obchodnému zástupcovi zaplatí pevne stanovený percentuálny podiel z výnosov z predaja tovaru alebo služieb na základe dohody o zastúpení. S cieľom zaistiť krytie všetkých príslušných rizík a nákladov by metóda použitá splnomocniteľom mala obchodnému zástupcovi umožniť jednoducho rozlišovať medzi sumou, resp. sumami určenými na krytie príslušných rizík a nákladov a sumou, resp. sumami vyplatenými obchodnému zástupcovi, napríklad ako odmena obchodnému zástupcovi za poskytovanie služieb obchodného zastúpenia. V opačnom prípade by obchodný zástupca nemusel byť schopný overiť, či metóda zvolená splnomocniteľom pokrýva jeho náklady. Takisto môže byť potrebné poskytnúť obchodnému zástupcovi jednoduchý spôsob na oznamovanie a požadovanie úhrady akýchkoľvek nákladov, ktoré presiahnu dohodnutú paušálnu sumu alebo pevne stanovený percentuálny podiel. Splnomocniteľ bude možno musieť systematicky sledovať aj všetky zmeny príslušných nákladov a podľa toho prispôsobovať paušálnu sumu alebo pevne stanovený percentuálny podiel. Ak sa príslušné náklady uhrádzajú prostredníctvom percentuálneho podielu z ceny produktov, ktoré sa predali na základe dohody o zastúpení, splnomocniteľ by mal vziať do úvahy aj to, že obchodnému zástupcovi môžu vzniknúť relevantné investičné náklady týkajúce sa konkrétneho trhu aj v prípade, ak počas určitého obdobia predal iba obmedzený počet produktov, prípadne nepredal žiadne. Tieto náklady musí uhradiť splnomocniteľ. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Aj nezávislý distribútor určitého tovaru alebo služieb dodávateľa môže pôsobiť ako obchodný zástupca pre iný tovar alebo služby toho istého dodávateľa za predpokladu, že možno účinne vymedziť činnosti a riziká, na ktoré sa vzťahuje dohoda o zastúpení, napríklad preto, že sa týkajú tovaru alebo služieb s dodatočnými funkciami alebo novými vlastnosťami. Aby sa dohoda mohla kategorizovať ako dohoda o zastúpení, ktorá nepatrí do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy, musí mať nezávislý distribútor skutočnú voľnosť pri uzatváraní dohody o zastúpení (napríklad splnomocniteľ nesmie vzťah zastupovania uložiť de facto hrozbou ukončenia distribučného vzťahu alebo zhoršenia jeho podmienok). Podobne nesmie splnomocniteľ priamo ani nepriamo uložiť obchodnému zástupcovi vykonávanie činnosti nezávislého distribútora, pokiaľ nie je takáto činnosť v plnom rozsahu hradená splnomocniteľom, ako sa stanovuje v bode (33) písm. h). Navyše, ako sa uvádza v bodoch (31) až (33), všetky príslušné riziká spojené s predajom tovaru alebo služieb, na ktoré sa vzťahuje dohoda o zastúpení, vrátane investícií týkajúcich sa konkrétneho trhu, musí znášať splnomocniteľ. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Ak obchodný zástupca vykonáva iné činnosti pre toho istého dodávateľa, ktoré daný dodávateľ nevyžaduje, na svoje vlastné riziko, existuje možnosť, že povinnosti uložené obchodnému zástupcovi v súvislosti s jeho činnosťou zastupovania ovplyvnia jeho motiváciu a obmedzia jeho nezávislosť rozhodovania pri predaji produktov ako nezávislej činnosti. Existuje najmä možnosť, že cenová politika splnomocniteľa týkajúca sa produktov, ktoré sa predávajú na základe dohody o zastúpení, ovplyvní motiváciu obchodného zástupcu/distribútora pri nezávislom určovaní cien produktov, ktoré predáva ako nezávislý distribútor. Okrem toho kombinácia zastupovania a nezávislej distribúcie pre toho istého dodávateľa spôsobuje ťažkosti pri rozlišovaní medzi investíciami a nákladmi súvisiacimi s funkciou zastupovania vrátane investícií týkajúcich sa konkrétneho trhu a tými, ktoré súvisia iba s nezávislou činnosťou. V takýchto prípadoch preto môže byť mimoriadne zložité posúdiť (42), či vzťah zastupovania spĺňa podmienky stanovené v bodoch (30) až (33). |
| --- | --- |

37.

| 38. | Obavy opísané v bode (37) sa môžu skôr naplniť, ak obchodný zástupca vykonáva iné činnosti ako nezávislý distribútor pre toho istého splnomocniteľa na tom istom relevantnom trhu. Naopak, je menej pravdepodobné, že sa tieto obavy naplnia, ak sa tieto ďalšie činnosti, ktoré obchodný zástupca vykonáva ako nezávislý distribútor, týkajú odlišného relevantného trhu (43). Všeobecnejšie platí, že čím sú produkty predávané na základe dohody o zastúpení a produkty, ktoré obchodný zástupca predáva nezávisle, navzájom menej zameniteľné, tým je menšia pravdepodobnosť naplnenia týchto obáv. Ak sú objektívne rozdiely vo vlastnostiach produktov (napríklad vyššia kvalita, nové vlastnosti alebo dodatočné funkcie) nepodstatné, môže byť ťažšie oddeliť oba typy činností obchodného zástupcu, a preto môže existovať značné riziko toho, že obchodného zástupcu ovplyvnia podmienky dohody o zastúpení, a to najmä pokiaľ ide o stanovenie ceny produktov, ktoré distribuuje nezávisle. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Pri určovaní investícií týkajúcich sa konkrétneho trhu, ktoré sa majú uhradiť pri uzatvorení dohody o zastúpení s jedným z jeho nezávislých distribútorov, ktorý už pôsobí na relevantnom trhu, by mal splnomocniteľ zvážiť hypotetickú situáciu obchodného zástupcu, ktorý na danom trhu ešte nepôsobí, aby mohol posúdiť, ktoré investície sa vzťahujú na druh činnosti, pre ktorú je obchodný zástupca vymenovaný. Splnomocniteľ by musel uhradiť investície týkajúce sa konkrétneho trhu, ktoré sú potrebné na pôsobenie na relevantnom trhu, vrátane prípadu, keď sa dané investície týkajú aj diferencovaných produktov distribuovaných mimo rozsahu pôsobnosti dohody o zastúpení, ale nesúvisia výlučne s predajom takýchto diferencovaných produktov. Jediný prípad, keď by splnomocniteľ nemusel uhradiť investície týkajúce sa konkrétneho trhu na relevantnom trhu, by bol ten, keď tieto investície súvisia výlučne s predajom diferencovaných produktov, ktoré sa nepredávajú na základe dohody o zastúpení, ale distribuujú sa nezávisle. Je to tak preto, lebo obchodnému zástupcovi by vznikli všetky náklady týkajúce sa konkrétneho trhu, ktoré súvisia s pôsobením na danom trhu, ale nevznikli by mu náklady týkajúce sa konkrétneho trhu, ktoré súvisia výhradne s predajom diferencovaných produktov, ak by nevystupoval aj ako nezávislý distribútor pre tieto produkty (za predpokladu, že by obchodný zástupca na relevantnom trhu mohol pôsobiť bez predaja dotknutých diferencovaných produktov). V rozsahu, v akom sa už príslušné investície odpísali (napr. investície do zariadenia potrebného na konkrétnu činnosť), sa úhrada môže úmerne upraviť. Podobne sa úhrada môže upraviť, ak investície týkajúce sa konkrétneho trhu, ktoré uskutočnil nezávislý distribútor, výrazne prekračujú investície týkajúce sa konkrétneho trhu, ktoré sú potrebné na to, aby obchodný zástupca mohol začať pôsobiť na relevantnom trhu, v dôsledku jeho činnosti ako nezávislého distribútora. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Príklad toho, ako možno rozdeliť náklady v prípade distribútora, ktorý koná aj ako obchodný zástupca pre určité produkty toho istého dodávateľa.





  Produkty A, B a C vo všeobecnosti predáva ten istý distribútor, resp. distribútori. Produkty A a B patria do toho istého produktového a geografického trhu, ale sú diferencované a majú objektívne odlišné charakteristiky. Produkt C patrí do iného produktového trhu.
  Dodávateľ, ktorý vo všeobecnosti distribuuje svoje produkty prostredníctvom nezávislých distribútorov, chce využiť dohodu o zastúpení na distribúciu produktu A, ktorý zahŕňa novú funkciu. Túto dohodu o zastúpení ponúkne svojim nezávislým distribútorom (pre produkt B), ktorí už pôsobia na tom istom produktovom a geografickom trhu, a to bez toho, aby od nich právne alebo fakticky požadoval, aby ju uzavreli.
  Na to, aby táto dohoda o zastúpení nepatrila do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy a aby sa splnili podmienky uvedené v bodoch (30) až (33), musí splnomocniteľ uhradiť všetky investície súvisiace s činnosťou predaja každého z produktov A a B (a nielen produktu A), pretože oba produkty patria do toho istého produktového a geografického trhu. Napríklad náklady spojené s úpravou alebo vybavením predajne s cieľom vystavovať a predávať produkty A a B sa môžu týkať konkrétneho trhu. Podobne platí, že náklady na odbornú prípravu zamestnancov s cieľom predávať produkty A a B a náklady spojené s konkrétnym skladovacím zariadením potrebným pre produkty A a B sa takisto môžu týkať konkrétneho trhu. Tieto relevantné investície, ktoré by sa zvyčajne od obchodného zástupcu požadovali pri jeho vstupe na trh a začatí predaja produktov A a B, by mal znášať splnomocniteľ, aj keby bol konkrétny obchodný zástupca už etablovaný na relevantnom trhu ako nezávislý distribútor.
  Splnomocniteľ by však nemusel uhradiť investície týkajúce sa predaja produktu C, ktorý nepatrí do toho istého produktového trhu ako produkty A a B. Navyše v prípade, že predaj produktu B si vyžaduje osobitné investície, ktoré nie sú potrebné na predaj produktu A, napríklad investície do špecializovaného zariadenia alebo odbornej prípravy zamestnancov, by takéto investície neboli relevantné, a preto by ich splnomocniteľ ani nemusel uhradiť za predpokladu, že distribútor môže pôsobiť na relevantnom trhu, ktorý zahŕňa produkty A a B, iba prostredníctvom predaja produktu A.
  Pokiaľ ide o reklamu, investície do reklamy v prípade predajne obchodného zástupcu ako takej, na rozdiel od reklamy týkajúcej sa iba produktu A, by boli všeobecne prospešné tak pre predajňu obchodného zástupcu, ako aj pre predaj produktov A, B a C, pričom iba produkt A sa predáva na základe dohody o zastúpení. Tieto náklady by preto boli čiastočne relevantné na účely posúdenia dohody o zastúpení, a to v rozsahu, v akom súvisia s predajom produktu A, ktorý sa predáva na základe dohody o zastúpení. Náklady na reklamnú kampaň týkajúcu sa výlučne produktov B alebo C by však neboli relevantné, a preto by ich splnomocniteľ nemusel uhradiť za predpokladu, že distribútor môže pôsobiť na relevantnom trhu iba prostredníctvom predaja produktu A.
  Rovnaké zásady sa uplatňujú na investície do webového sídla alebo internetového obchodu, pretože časť týchto investícií by nebola relevantná, keďže by sa musela vykonať bez ohľadu na produkty predávané na základe dohody o zastúpení. Splnomocniteľ by preto nemusel uhradiť všeobecné investície do dizajnu webového sídla obchodného zástupcu, pokiaľ by sa samotné webové sídlo mohlo používať na predaj iných produktov ako tých, ktoré patria do relevantného produktového trhu, napríklad produktu C alebo, všeobecnejšie povedané, produktov iných ako A a B. Investície spojené s činnosťou reklamy alebo predaja produktov, ktoré patria do relevantného produktového trhu, t. j. produktov A aj B, na webovom sídle by však boli relevantné. Preto by v závislosti od úrovne investícií potrebných na reklamu a predaj produktov A a B na webovom sídle musel splnomocniteľ uhradiť časť nákladov na zriadenie a/alebo prevádzkovanie webového sídla alebo internetového obchodu. Akékoľvek investície konkrétne spojené s reklamou alebo predajom produktu B by sa nemuseli uhradiť za predpokladu, že distribútor môže pôsobiť na relevantnom trhu iba formou predaja produktu A. |
| --- | --- |

40.

Produkty A, B a C vo všeobecnosti predáva ten istý distribútor, resp. distribútori. Produkty A a B patria do toho istého produktového a geografického trhu, ale sú diferencované a majú objektívne odlišné charakteristiky. Produkt C patrí do iného produktového trhu.

Dodávateľ, ktorý vo všeobecnosti distribuuje svoje produkty prostredníctvom nezávislých distribútorov, chce využiť dohodu o zastúpení na distribúciu produktu A, ktorý zahŕňa novú funkciu. Túto dohodu o zastúpení ponúkne svojim nezávislým distribútorom (pre produkt B), ktorí už pôsobia na tom istom produktovom a geografickom trhu, a to bez toho, aby od nich právne alebo fakticky požadoval, aby ju uzavreli.

Na to, aby táto dohoda o zastúpení nepatrila do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy a aby sa splnili podmienky uvedené v bodoch (30) až (33), musí splnomocniteľ uhradiť všetky investície súvisiace s činnosťou predaja každého z produktov A a B (a nielen produktu A), pretože oba produkty patria do toho istého produktového a geografického trhu. Napríklad náklady spojené s úpravou alebo vybavením predajne s cieľom vystavovať a predávať produkty A a B sa môžu týkať konkrétneho trhu. Podobne platí, že náklady na odbornú prípravu zamestnancov s cieľom predávať produkty A a B a náklady spojené s konkrétnym skladovacím zariadením potrebným pre produkty A a B sa takisto môžu týkať konkrétneho trhu. Tieto relevantné investície, ktoré by sa zvyčajne od obchodného zástupcu požadovali pri jeho vstupe na trh a začatí predaja produktov A a B, by mal znášať splnomocniteľ, aj keby bol konkrétny obchodný zástupca už etablovaný na relevantnom trhu ako nezávislý distribútor.

Splnomocniteľ by však nemusel uhradiť investície týkajúce sa predaja produktu C, ktorý nepatrí do toho istého produktového trhu ako produkty A a B. Navyše v prípade, že predaj produktu B si vyžaduje osobitné investície, ktoré nie sú potrebné na predaj produktu A, napríklad investície do špecializovaného zariadenia alebo odbornej prípravy zamestnancov, by takéto investície neboli relevantné, a preto by ich splnomocniteľ ani nemusel uhradiť za predpokladu, že distribútor môže pôsobiť na relevantnom trhu, ktorý zahŕňa produkty A a B, iba prostredníctvom predaja produktu A.

Pokiaľ ide o reklamu, investície do reklamy v prípade predajne obchodného zástupcu ako takej, na rozdiel od reklamy týkajúcej sa iba produktu A, by boli všeobecne prospešné tak pre predajňu obchodného zástupcu, ako aj pre predaj produktov A, B a C, pričom iba produkt A sa predáva na základe dohody o zastúpení. Tieto náklady by preto boli čiastočne relevantné na účely posúdenia dohody o zastúpení, a to v rozsahu, v akom súvisia s predajom produktu A, ktorý sa predáva na základe dohody o zastúpení. Náklady na reklamnú kampaň týkajúcu sa výlučne produktov B alebo C by však neboli relevantné, a preto by ich splnomocniteľ nemusel uhradiť za predpokladu, že distribútor môže pôsobiť na relevantnom trhu iba prostredníctvom predaja produktu A.

Rovnaké zásady sa uplatňujú na investície do webového sídla alebo internetového obchodu, pretože časť týchto investícií by nebola relevantná, keďže by sa musela vykonať bez ohľadu na produkty predávané na základe dohody o zastúpení. Splnomocniteľ by preto nemusel uhradiť všeobecné investície do dizajnu webového sídla obchodného zástupcu, pokiaľ by sa samotné webové sídlo mohlo používať na predaj iných produktov ako tých, ktoré patria do relevantného produktového trhu, napríklad produktu C alebo, všeobecnejšie povedané, produktov iných ako A a B. Investície spojené s činnosťou reklamy alebo predaja produktov, ktoré patria do relevantného produktového trhu, t. j. produktov A aj B, na webovom sídle by však boli relevantné. Preto by v závislosti od úrovne investícií potrebných na reklamu a predaj produktov A a B na webovom sídle musel splnomocniteľ uhradiť časť nákladov na zriadenie a/alebo prevádzkovanie webového sídla alebo internetového obchodu. Akékoľvek investície konkrétne spojené s reklamou alebo predajom produktu B by sa nemuseli uhradiť za predpokladu, že distribútor môže pôsobiť na relevantnom trhu iba formou predaja produktu A.

3.2.2.   Uplatnenie článku 101 ods. 1 zmluvy na dohody o zastúpení

| 41. | Ak dohoda spĺňa podmienky na to, aby ju bolo možné kategorizovať ako dohodu o zastúpení, ktorá nepatrí do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy, funkcia predaja alebo nákupu obchodného zástupcu tvorí súčasť činností splnomocniteľa. Keďže splnomocniteľ znáša obchodné a finančné riziká spojené s predajom a nákupom zmluvného tovaru alebo služieb, všetky povinnosti uložené obchodnému zástupcovi v súvislosti so zmluvami uzavretými a/alebo prerokovanými v mene splnomocniteľa nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy. Prevzatie povinností uvedených v tomto bode obchodným zástupcom sa považuje za neoddeliteľnú súčasť dohody o zastúpení, pretože dané povinnosti súvisia so schopnosťou splnomocniteľa stanoviť rozsah činnosti obchodného zástupcu vo vzťahu k zmluvnému tovaru alebo službám. Je to nevyhnutné, ak má splnomocniteľ prevziať riziká týkajúce sa zmlúv, ktoré uzatvára a/alebo prerokúva obchodný zástupca v mene splnomocniteľa. Splnomocniteľ teda môže určiť obchodnú stratégiu v súvislosti s:






  a) | obmedzeniami týkajúcimi sa územia, na ktorom môže obchodný zástupca zmluvný tovar alebo služby predávať; |
| --- | --- | --- |

41.

a)

obmedzeniami týkajúcimi sa územia, na ktorom môže obchodný zástupca zmluvný tovar alebo služby predávať;

| b) | obmedzeniami týkajúcimi sa zákazníkov, ktorým môže obchodný zástupca zmluvný tovar alebo služby predávať; |
| --- | --- |

b)

obmedzeniami týkajúcimi sa zákazníkov, ktorým môže obchodný zástupca zmluvný tovar alebo služby predávať;

| c) | cenami a podmienkami, za ktorých musí obchodný zástupca predávať alebo kupovať zmluvný tovar alebo služby. |
| --- | --- |

c)

cenami a podmienkami, za ktorých musí obchodný zástupca predávať alebo kupovať zmluvný tovar alebo služby.

| 42. | Naopak, ak obchodný zástupca znáša jedno alebo viacero príslušných rizík opísaných v bodoch (31) až (33), dohoda medzi obchodným zástupcom a splnomocniteľom nepredstavuje dohodu o zastúpení, ktorá nepatrí do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy. V uvedenej situácii sa bude obchodný zástupca považovať za nezávislý podnik a dohoda medzi obchodným zástupcom a splnomocniteľom bude podliehať článku 101 ods. 1 zmluvy ako každá iná vertikálna dohoda. Preto sa v článku 1 ods. 1 písm. k) nariadenia (EÚ) 2022/720 objasňuje, že podnik, ktorý podľa dohody patriacej do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy predáva tovar alebo služby v mene iného podniku, je kupujúcim. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Aj keby obchodný zástupca neznášal žiadne závažné riziká typu opísaného v bodoch (31) až (33), je stále samostatným podnikom nezávislým od splnomocniteľa, a preto ustanovenia upravujúce vzťah medzi obchodným zástupcom a splnomocniteľom môžu spadať pod článok 101 ods. 1 zmluvy bez ohľadu na to, či tvoria súčasť dohody upravujúcej predaj alebo kúpu zmluvného tovaru alebo služieb alebo sú súčasťou samostatnej dohody. V prípade takýchto ustanovení možno využiť výnimku stanovenú v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2022/720 za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v nariadení. Mimo rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2022/720 sa pri takýchto ustanoveniach vyžaduje posúdenie podľa článku 101 zmluvy, ako je opísané v oddiele 8.1, a to najmä s cieľom určiť, či predstavujú obmedzujúce účinky v zmysle článku 101 ods. 1 zmluvy, a ak to tak je, či sú v súlade s podmienkami stanovenými v článku 101 ods. 3 zmluvy. Dohody o zastúpení môžu napríklad obsahovať ustanovenie, ktoré bráni splnomocniteľovi, aby vymenoval ďalších obchodných zástupcov pre daný druh transakcie, zákazníka alebo územie (ustanovenia o výhradnom zastupovaní), alebo ustanovenie, ktoré bráni obchodnému zástupcovi, aby konal ako obchodný zástupca alebo distribútor podnikov, ktoré konkurujú splnomocniteľovi (ustanovenia o presadzovaní jednej značky). Ustanovenia o výhradnom obchodnom zastúpení vo všeobecnosti nemajú protisúťažné účinky. Ustanovenia o presadzovaní jednej značky a ustanovenia o zákaze konkurencie po skončení účinnosti zmluvy, ktoré sa týkajú hospodárskej súťaže medzi obchodnými značkami, môžu obmedzovať hospodársku súťaž v zmysle článku 101 ods. 1 zmluvy v prípade, že samostatne alebo prostredníctvom kumulatívnych účinkov spôsobia uzavretie relevantného trhu, na ktorom sa zmluvný tovar alebo služby predávajú alebo nakupujú (pozri najmä oddiely 6.2.2 a 8.2.1). |
| --- | --- |

43.

| 44. | Dohoda o zastúpení môže patriť do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy aj vtedy, keď splnomocniteľ znáša všetky príslušné finančné a obchodné riziká, a to v prípadoch, keď daná dohoda napomáha kolúziu. Mohlo by to byť napríklad vtedy, keď niekoľko splnomocniteľov využíva tých istých obchodných zástupcov, pričom spoločne znemožňujú iným splnomocniteľom, aby využívali týchto obchodných zástupcov, alebo keď splnomocnitelia využívajú obchodných zástupcov na kolúziu v oblasti marketingovej stratégie alebo na výmenu citlivých trhových informácií. |
| --- | --- |

44.

| 45. | V prípade nezávislého distribútora, ktorý koná aj ako obchodný zástupca určitého tovaru alebo služieb toho istého dodávateľa, treba prísne posúdiť dodržiavanie požiadaviek stanovených v bodoch (36) až (39). Je to nevyhnutné, aby sa zabránilo zneužívaniu modelu zastupovania v scenároch, keď sa dodávateľ v skutočnosti nestáva aktívnym na maloobchodnej úrovni prostredníctvom dohody o zastúpení, pričom prijíma všetky súvisiace obchodné rozhodnutia a preberá všetky súvisiace riziká v súlade so zásadami stanovenými v bodoch (30) až (33), ale skôr využíva model zastupovania ako prostriedok kontroly maloobchodných cien tých produktov, ktoré umožňujú vysoké marže z ďalšieho predaja. Keďže stanovenie ceny pre ďalší predaj je podľa článku 4 nariadenia (EÚ) 2022/720 veľmi závažným obmedzením hospodárskej súťaže, ako sa uvádza v oddiele 6.1.1, a obmedzením z hľadiska cieľa podľa článku 101 ods. 1 zmluvy, dodávatelia by nemali zneužívať vzťah zastupovania na to, aby obchádzali uplatňovanie článku 101 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

45.

3.2.3.   Zastúpenie a ekonomika online platforiem

| 46. | Dohody, ktoré uzatvárajú podniky pôsobiace v ekonomike online platforiem, vo všeobecnosti nespĺňajú podmienky na to, aby sa kategorizovali ako dohody o zastúpení, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy. Takéto podniky vo všeobecnosti konajú ako nezávislé hospodárske subjekty, a nie ako súčasť podnikov, ktorým poskytujú služby. Podniky pôsobiace v ekonomike online platforiem totiž často obsluhujú veľmi veľa predávajúcich, čo im bráni v tom, aby sa účinne stali súčasťou podnikov niektorého z predávajúcich. Navyše silné sieťové účinky a ďalšie vlastnosti ekonomiky online platforiem môžu prispievať k výraznej nerovnováhe vo veľkosti a vyjednávacej sile zmluvných strán. Výsledkom môže byť situácia, v ktorej podmienky predaja zmluvného tovaru alebo služieb a obchodnú stratégiu určuje skôr podnik pôsobiaci v ekonomike online platforiem než predajcovia tovaru alebo služieb. Podniky pôsobiace v ekonomike online platforiem navyše zvyčajne uskutočňujú významné investície týkajúce sa konkrétneho trhu, napríklad do softvéru, reklamy a popredajných služieb, čo naznačuje, že dané podniky znášajú významné finančné alebo obchodné riziká spojené s transakciami, ktoré sprostredkúvajú. |
| --- | --- |

46.

3.3.   Subdodávateľské dohody

| 47. | Subdodávateľské dohody sa v oznámení o využití subdodávateľov (44) vymedzujú ako dohody, podľa ktorých jedna firma označovaná ako „dodávateľ“, či už v dôsledku predchádzajúcej objednávky od tretej strany, alebo bez nej, zverí inej firme označovanej ako „subdodávateľ“ výrobu tovaru, dodávku služieb alebo vykonanie práce podľa pokynov dodávateľa, ktoré sa poskytnú dodávateľovi alebo vykonajú v jeho mene. Subdodávateľské dohody vo všeobecnosti nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy. Oznámenie o využití subdodávateľov obsahuje ďalšie usmernenie k uplatňovaniu tohto všeobecného pravidla. V oznámení o využití subdodávateľov sa predovšetkým uvádza, že článok 101 ods. 1 zmluvy sa neuplatňuje na doložky obmedzujúce používanie technológie alebo vybavenia, ktoré dodávateľ poskytuje subdodávateľovi, pod podmienkou, že táto technológia alebo vybavenie sú potrebné na to, aby sa subdodávateľovi umožnilo vyrobiť dotknuté produkty (45). V oznámení o využití subdodávateľov sa tiež objasňuje rozsah uplatňovania tohto všeobecného pravidla a najmä to, že iné obmedzenia uložené subdodávateľovi môžu patriť do rozsahu pôsobnosti článku 101 zmluvy, napríklad povinnosť nevykonávať alebo nevyužívať vlastný výskum a vývoj subdodávateľa alebo vo všeobecnosti nevyrábať pre tretie strany (46). |
| --- | --- |

47.

4.   ROZSAH PÔSOBNOSTI NARIADENIA (EÚ) 2022/720

4.1.   Pravidlo bezpečného prístavu stanovené nariadením (EÚ) 2022/720

| 48. | Výnimkou podľa článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2022/720 sa stanovuje pravidlo bezpečného prístavu pre vertikálne dohody v zmysle nariadenia za predpokladu, že trhový podiel dodávateľa a trhový podiel kupujúceho na relevantných trhoch nepresahujú hraničné hodnoty stanovené v článku 3 nariadenia (pozri oddiel 5.2) a dohoda neobsahuje žiadne z veľmi závažných obmedzení hospodárskej súťaže uvedených v článku 4 nariadenia (pozri oddiel 6.1) (47). Pravidlo bezpečného prístavu sa uplatňuje, pokiaľ výhodu skupinovej výnimky v konkrétnom prípade neodňala Komisia alebo vnútroštátny orgán na ochranu hospodárskej súťaže podľa článku 29 nariadenia (ES) č. 1/2003 (pozri oddiel 7.1). To, že na vertikálnu dohodu sa neuplatňuje pravidlo bezpečného prístavu, neznamená, že daná dohoda patrí do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy alebo že nespĺňa podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Ak dodávateľ používa tú istú vertikálnu dohodu na distribúciu viacerých druhov tovaru alebo služieb, uplatňovanie hraničných trhových podielov stanovených v článku 3 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2022/720 môže viesť k tomu, že výnimka stanovená v článku 2 ods. 1 nariadenia sa uplatní pri niektorom tovare alebo službách, nie však pri všetkých. Pokiaľ ide o tovar alebo služby, na ktoré sa neuplatňuje článok 2 ods. 1 nariadenia, je potrebné individuálne posúdenie na základe článku 101 zmluvy. |
| --- | --- |

49.

4.2.   Vymedzenie vertikálnych dohôd

| 50. | Článok 101 ods. 1 zmluvy sa vzťahuje na dohody medzi podnikmi. Nerozlišuje sa, či tieto podniky pôsobia na rovnakej alebo odlišnej úrovni výrobného alebo distribučného reťazca. Článok 101 ods. 1 zmluvy sa tak uplatňuje na horizontálne aj vertikálne dohody (48). |
| --- | --- |

50.

| 51. | V zmysle právomoci, na základe ktorej môže Komisia podľa článku 1 nariadenia č. 19/65/EHS vyhlásiť prostredníctvom nariadenia, že článok 101 ods. 1 zmluvy sa neuplatňuje na niektoré kategórie dohôd medzi podnikmi, sa v článku 1 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2022/720 vymedzuje vertikálna dohoda ako „dohoda alebo zosúladený postup uzavretý medzi dvoma alebo viacerými podnikmi, z ktorých každý na účely dohody alebo zosúladeného postupu funguje na inej úrovni výrobného alebo distribučného reťazca, pričom sa týka podmienok, za ktorých môžu strany nakupovať, predávať alebo ďalej predávať určitý tovar alebo služby“ (49). |
| --- | --- |

51.

4.2.1.   Jednostranné konanie nepatrí do rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2022/720

| 52. | Nariadenie (EÚ) 2022/720 sa neuplatňuje na jednostranné konanie podnikov. Jednostranné konanie však môže patriť do rozsahu pôsobnosti článku 102 zmluvy, ktorým sa zakazuje zneužívanie dominantného postavenia (50). |
| --- | --- |

52.

| 53. | Nariadenie (EÚ) 2022/720 sa uplatňuje na vertikálne dohody. Na to, aby existovala dohoda v zmysle článku 101 zmluvy stačí, že strany vyjadria svoj spoločný úmysel správať sa na trhu určitým spôsobom (tzv. zhoda vôle). Forma, akou je ich úmysel vyjadrený, nie je podstatná, pokiaľ je vierohodným vyjadrením úmyslu strán (51). |
| --- | --- |

53.

| 54. | V prípade, že neexistuje žiadna výslovná dohoda vyjadrujúca zhodu vôle strán, strana alebo orgán, ktorý argumentuje porušením článku 101 zmluvy, musí preukázať, že jednostranná politika jednej strany sa deje so súhlasom druhej strany. Pokiaľ ide o vertikálne dohody, súhlas s konkrétnou jednostrannou politikou môže byť výslovný alebo tichý:






  a) | výslovný súhlas možno odvodiť z právomocí udelených stranám vo vopred spísanej všeobecnej dohode. Ak podmienky takejto dohody umožňujú alebo povoľujú jednej strane, aby následne prijala konkrétnu jednostrannú politiku, ktorá je záväzná pre druhú stranu, dá sa na základe toho preukázať súhlas druhej strany s touto politikou (52); |
| --- | --- | --- |

54.

a)

výslovný súhlas možno odvodiť z právomocí udelených stranám vo vopred spísanej všeobecnej dohode. Ak podmienky takejto dohody umožňujú alebo povoľujú jednej strane, aby následne prijala konkrétnu jednostrannú politiku, ktorá je záväzná pre druhú stranu, dá sa na základe toho preukázať súhlas druhej strany s touto politikou (52);

| b) | v prípade tichého súhlasu je nevyhnutné preukázať, že jedna strana priamo alebo nepriamo vyžaduje spoluprácu druhej strany na účely vykonávania svojej jednostrannej politiky a že druhá strana splnila túto požiadavku zavedením tejto jednostrannej politiky do praxe (53). Napríklad, ak po oznámení dodávateľa o jednostrannom znížení dodávok s cieľom predísť paralelnému obchodu distribútori okamžite znížia svoje objednávky a prestanú sa podieľať na paralelnom obchode, možno dospieť k záveru, že títo distribútori ticho súhlasia s jednostrannou politikou dodávateľa. K tomuto záveru však nemožno dospieť, ak sa distribútori aj naďalej zapájajú do paralelného obchodu alebo ak sa usilujú nájsť nové spôsoby, ako sa zapojiť do paralelného obchodu. |
| --- | --- |

b)

v prípade tichého súhlasu je nevyhnutné preukázať, že jedna strana priamo alebo nepriamo vyžaduje spoluprácu druhej strany na účely vykonávania svojej jednostrannej politiky a že druhá strana splnila túto požiadavku zavedením tejto jednostrannej politiky do praxe (53). Napríklad, ak po oznámení dodávateľa o jednostrannom znížení dodávok s cieľom predísť paralelnému obchodu distribútori okamžite znížia svoje objednávky a prestanú sa podieľať na paralelnom obchode, možno dospieť k záveru, že títo distribútori ticho súhlasia s jednostrannou politikou dodávateľa. K tomuto záveru však nemožno dospieť, ak sa distribútori aj naďalej zapájajú do paralelného obchodu alebo ak sa usilujú nájsť nové spôsoby, ako sa zapojiť do paralelného obchodu.

| 55. | Vzhľadom na uvedené skutočnosti predstavuje uloženie všeobecných podmienok jednou stranou dohodu v zmysle článku 101 ods. 1 zmluvy, pokiaľ s takýmito podmienkami druhá strana výslovne alebo ticho súhlasila (54). |
| --- | --- |

55.

4.2.2.   Podniky pôsobia na odlišných úrovniach výrobného alebo distribučného reťazca

| 56. | Nariadenie (EÚ) 2022/720 sa uplatňuje na dohody medzi dvoma alebo viacerými podnikmi bez ohľadu na ich obchodný model. Nariadenie sa neuplatňuje na dohody uzavreté s fyzickými osobami, ktorých účel nesúvisí s ich obchodnou činnosťou, podnikaním, remeselnými činnosťami alebo profesiou, a ktoré sa ako také nepovažujú za podniky. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Na to, aby sa dohoda považovala za vertikálnu dohodu v zmysle článku 1 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) 2022/720, musí byť uzavretá medzi podnikmi pôsobiacimi na účely danej dohody na odlišných úrovniach výrobného alebo distribučného reťazca. Vertikálna dohoda existuje napríklad vtedy, keď jeden podnik vyrába surovinu alebo poskytuje službu a predáva ju druhému podniku, ktorý ju používa ako vstup, alebo vtedy, keď výrobca predáva produkt veľkoobchodníkovi, ktorý ho ďalej predáva maloobchodníkovi. Podobne existuje vertikálna dohoda vtedy, keď jeden podnik predáva tovar alebo služby inému podniku, ktorý je koncovým používateľom tohto tovaru alebo služieb. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Keďže vymedzenie v článku 1 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) 2022/720 odkazuje na účel konkrétnej dohody, skutočnosť, že jeden z podnikov, ktorý je zmluvnou stranou dohody a pôsobí na viacerých úrovniach výrobného alebo distribučného reťazca, nebráni uplatňovaniu nariadenia (EÚ) 2022/720. Ak však vertikálnu dohodu uzatvoria konkurenčné podniky, nariadenie (EÚ) 2022/720 sa neuplatňuje, pokiaľ nie sú splnené podmienky stanovené v článku 2 ods. 4 nariadenia (pozri oddiely 4.4.3 a 4.4.4). |
| --- | --- |

58.

4.2.3.   Dohoda sa týka kúpy, predaja alebo ďalšieho predaja tovaru alebo služieb

| 59. | Na to, aby sa dohoda považovala za vertikálnu dohodu v zmysle článku 1 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) 2022/720, musí sa týkať podmienok, za ktorých „môžu strany nakupovať, predávať alebo ďalej predávať určitý tovar alebo služby“. Na základe účelu nariadení o skupinových výnimkách, ktorým je poskytnúť právnu istotu, sa článok 1 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) 2022/720 musí vykladať v širšom zmysle tak, že sa uplatňuje na všetky vertikálne dohody bez ohľadu na to, či sa týkajú tovaru alebo služieb medzispotreby alebo konečnej spotreby. Na účely uplatňovania nariadenia na konkrétnu dohodu sa za zmluvný tovar alebo zmluvné služby považuje dodaný tovar alebo poskytnuté služby a, v prípade tovaru alebo služieb medzispotreby, výsledný tovar alebo služby konečnej spotreby. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Na vertikálne dohody v ekonomike online platforiem vrátane dohôd uzavretých poskytovateľmi online sprostredkovateľských služieb, ako sa uvádza v článku 1 ods. 1 písm. d) nariadenia (EÚ) 2022/720, sa vzťahuje článok 1 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) 2022/720. V prípade vertikálnych dohôd týkajúcich sa poskytovania online sprostredkovateľských služieb sa online sprostredkovateľské služby aj tovar alebo služby, ktoré sú obchodované prostredníctvom daných online sprostredkovateľských služieb, považujú za zmluvný tovar alebo služby na účely uplatňovania nariadenia (EÚ) 2022/720 na dohodu. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Nariadenie (EÚ) 2022/720 sa neuplatňuje na vertikálne obmedzenia, ktoré sa netýkajú podmienok kúpy, predaja alebo ďalšieho predaja tovaru alebo služieb. Takéto obmedzenia sa preto musia posudzovať jednotlivo, konkrétne je potrebné určiť, či patria do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy, a ak áno, či sú splnené podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy. Nariadenie (EÚ) 2022/720 sa napríklad neuplatňuje na povinnosť, ktorá zmluvným stranám zabraňuje vykonávať nezávislý výskum a vývoj, hoci ho zmluvné strany mohli zahrnúť do svojej vertikálnej dohody. Ďalší príklad sa týka dohôd o prenájme a lízingu. Hoci sa nariadenie (EÚ) 2022/720 uplatňuje na dohody o predaji a kúpe tovaru na účely jeho prenájmu tretím stranám, nevzťahuje sa na dohody o prenájme a lízingu ako také, pretože v takom prípade sa predaj ani kúpa tovaru neuskutočňuje. |
| --- | --- |

61.

4.3.   Vertikálne dohody v ekonomike online platforiem

| 62. | Podniky pôsobiace v ekonomike online platforiem zohrávajú pri distribúcii tovaru a služieb čoraz dôležitejšiu úlohu. Umožňujú nové spôsoby podnikania, pričom niektoré z nich nie je ľahké kategorizovať pomocou koncepcií uplatňovaných na vertikálne dohody v prostredí kamenných obchodov. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Podniky pôsobiace v ekonomike online platforiem sa v zmluvnom alebo obchodnom práve často považujú za obchodných zástupcov. Takáto kvalifikácia však nie je podstatná z hľadiska kategorizácie ich dohôd na základe článku 101 ods. 1 zmluvy (55). Vertikálne dohody, ktoré uzatvárajú podniky pôsobiace v ekonomike online platforiem, sa budú kategorizovať ako dohody o zastúpení, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy, len ak spĺňajú podmienky stanovené v oddiele 3.2. Vzhľadom na faktory uvedené v oddiele 3.2.3 nebudú tieto podmienky vo všeobecnosti splnené v prípade dohôd, ktoré uzatvárajú podniky pôsobiace v ekonomike online platforiem. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Ak vertikálna dohoda uzavretá podnikom pôsobiacim v ekonomike online platforiem nespĺňa podmienky na to, aby sa kategorizovala ako dohoda o zastúpení, ktorá nepatrí do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy, je dôležité posúdiť, či sa táto dohoda týka poskytovania online sprostredkovateľských služieb. V článku 1 ods. 1 písm. e) nariadenia (EÚ) 2022/720 sa online sprostredkovateľské služby vymedzujú ako služby informačnej spoločnosti (56), ktoré umožňujú podnikom ponúkať tovar alebo služby ďalším podnikom alebo konečným spotrebiteľom s cieľom uľahčiť spustenie priamych transakcií medzi podnikmi alebo medzi podnikom a konečným spotrebiteľom bez ohľadu na to, či a kde sa tieto transakcie nakoniec uzavrú (57). Medzi online sprostredkovateľské služby môžu patriť napríklad elektronické trhoviská, obchody s aplikáciami, nástroje na porovnanie cien či služby sociálnych médií používané podnikmi. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Na to, aby sa podnik považoval za poskytovateľa online sprostredkovateľských služieb, musí uľahčovať spustenie priamych transakcií medzi dvomi inými stranami. Funkcie vykonávané daným podnikom sa v zásade musia posudzovať samostatne pre každú vertikálnu dohodu, ktorú podnik uzatvorí, a to najmä preto, že podniky pôsobiace v ekonomike online platforiem často uplatňujú rôzne obchodné modely v rôznych odvetviach či dokonca v rámci toho istého odvetvia. Okrem poskytovania online sprostredkovateľských služieb môžu takéto podniky napríklad kupovať a ďalej predávať tovar alebo služby, pričom v niektorých prípadoch vykonávajú obe funkcie vo vzťahu k jednej protistrane. |
| --- | --- |

65.

| 66. | To, že podnik inkasuje platby za transakcie, ktoré sprostredkúva, alebo že okrem sprostredkovateľských služieb ponúka aj doplnkové služby, napríklad reklamné služby, ratingové služby, poistenie alebo záruku za škodu, nebráni jeho kategorizácii ako poskytovateľa online sprostredkovateľských služieb (58). |
| --- | --- |

66.

| 67. | Na účely uplatňovania nariadenia (EÚ) 2022/720 sa podniky, ktoré sú stranami vertikálnych dohôd, kategorizujú buď ako dodávatelia, alebo ako kupujúci. Podľa článku 1 ods. 1 písm. d) nariadenia je podnik, ktorý poskytuje online sprostredkovateľské služby v zmysle článku 1 ods. 1 písm. e) nariadenia, kategorizovaný v súvislosti s týmito online sprostredkovateľskými službami ako dodávateľ a podnik, ktorý ponúka alebo predáva tovar či služby prostredníctvom online sprostredkovateľských služieb, je v súvislosti s týmito online sprostredkovateľskými službami kategorizovaný ako kupujúci, bez ohľadu na to, či za využívanie online sprostredkovateľských služieb platí alebo nie (59). Z hľadiska uplatňovania nariadenia (EÚ) 2022/720 to znamená, že:






  a) | podnik, ktorý poskytuje online sprostredkovateľské služby, nemôže byť kategorizovaný ako kupujúci v zmysle článku 1 ods. 1 písm. k) nariadenia, pokiaľ ide o tovar a služby ponúkané tretími stranami prostredníctvom týchto online sprostredkovateľských služieb; |
| --- | --- | --- |

67.

a)

podnik, ktorý poskytuje online sprostredkovateľské služby, nemôže byť kategorizovaný ako kupujúci v zmysle článku 1 ods. 1 písm. k) nariadenia, pokiaľ ide o tovar a služby ponúkané tretími stranami prostredníctvom týchto online sprostredkovateľských služieb;

| b) | na účely uplatnenia hraničných trhových podielov stanovených v článku 3 ods. 1 nariadenia sa trhový podiel podniku, ktorý poskytuje online sprostredkovateľské služby, vypočíta na relevantnom trhu pre poskytovanie uvedených služieb. Rozsah relevantného trhu závisí od okolností prípadu, najmä od miery zameniteľnosti medzi online a offline sprostredkovateľskými službami, medzi sprostredkovateľskými službami používanými pre rôzne kategórie tovaru a služieb a medzi sprostredkovateľskými službami a priamymi predajnými kanálmi; |
| --- | --- |

b)

na účely uplatnenia hraničných trhových podielov stanovených v článku 3 ods. 1 nariadenia sa trhový podiel podniku, ktorý poskytuje online sprostredkovateľské služby, vypočíta na relevantnom trhu pre poskytovanie uvedených služieb. Rozsah relevantného trhu závisí od okolností prípadu, najmä od miery zameniteľnosti medzi online a offline sprostredkovateľskými službami, medzi sprostredkovateľskými službami používanými pre rôzne kategórie tovaru a služieb a medzi sprostredkovateľskými službami a priamymi predajnými kanálmi;

| c) | na obmedzenia, ktoré podnik poskytujúci online sprostredkovateľské služby uloží kupujúcim týchto služieb v súvislosti s cenou, za ktorú sa sprostredkovaný tovar a služby môžu predávať, s územiami alebo so zákazníkmi, ktorým sa takýto tovar alebo služby môžu predávať, vrátane obmedzení týkajúcich sa online reklamy a online predaja, sa vzťahujú ustanovenia článku 4 nariadenia (veľmi závažné obmedzenia hospodárskej súťaže). Podľa článku 4 písm. a) nariadenia sa výnimka stanovená v článku 2 ods. 1 nariadenia neuplatňuje napríklad na dohodu, ktorou poskytovateľ online sprostredkovateľských služieb ukladá pevnú alebo minimálnu predajnú cenu v prípade transakcie, ktorú umožňuje; |
| --- | --- |

c)

na obmedzenia, ktoré podnik poskytujúci online sprostredkovateľské služby uloží kupujúcim týchto služieb v súvislosti s cenou, za ktorú sa sprostredkovaný tovar a služby môžu predávať, s územiami alebo so zákazníkmi, ktorým sa takýto tovar alebo služby môžu predávať, vrátane obmedzení týkajúcich sa online reklamy a online predaja, sa vzťahujú ustanovenia článku 4 nariadenia (veľmi závažné obmedzenia hospodárskej súťaže). Podľa článku 4 písm. a) nariadenia sa výnimka stanovená v článku 2 ods. 1 nariadenia neuplatňuje napríklad na dohodu, ktorou poskytovateľ online sprostredkovateľských služieb ukladá pevnú alebo minimálnu predajnú cenu v prípade transakcie, ktorú umožňuje;

| d) | podľa článku 5 ods. 1 písm. d) nariadenia sa výnimka stanovená v článku 2 ods. 1 nariadenia neuplatňuje na paritné záväzky platné pre maloobchod naprieč platformami, ktoré podnik poskytujúci online sprostredkovateľské služby uloží kupujúcim týchto služieb; |
| --- | --- |

d)

podľa článku 5 ods. 1 písm. d) nariadenia sa výnimka stanovená v článku 2 ods. 1 nariadenia neuplatňuje na paritné záväzky platné pre maloobchod naprieč platformami, ktoré podnik poskytujúci online sprostredkovateľské služby uloží kupujúcim týchto služieb;

| e) | podľa článku 2 ods. 6 nariadenia sa výnimka stanovená v článku 2 ods. 1 nariadenia neuplatňuje na dohody týkajúce sa poskytovania online sprostredkovateľských služieb, keď je poskytovateľ týchto služieb konkurenčným podnikom na relevantnom trhu predaja sprostredkovaných tovarov alebo služieb (hybridná funkcia). Ako sa stanovuje v oddiele 4.4.4, takéto dohody sa musia posudzovať na základe usmernení o horizontálnej spolupráci z hľadiska možných koluzívnych účinkov a na základe oddielu 8 týchto usmernení z hľadiska akýchkoľvek vertikálnych obmedzení. |
| --- | --- |

e)

podľa článku 2 ods. 6 nariadenia sa výnimka stanovená v článku 2 ods. 1 nariadenia neuplatňuje na dohody týkajúce sa poskytovania online sprostredkovateľských služieb, keď je poskytovateľ týchto služieb konkurenčným podnikom na relevantnom trhu predaja sprostredkovaných tovarov alebo služieb (hybridná funkcia). Ako sa stanovuje v oddiele 4.4.4, takéto dohody sa musia posudzovať na základe usmernení o horizontálnej spolupráci z hľadiska možných koluzívnych účinkov a na základe oddielu 8 týchto usmernení z hľadiska akýchkoľvek vertikálnych obmedzení.

| 68. | Podniky pôsobiace v ekonomike online platforiem, ktoré neposkytujú online sprostredkovateľské služby v zmysle článku 1 ods. 1 písm. e) nariadenia (EÚ) 2022/720, sa na účely uplatňovania uvedeného nariadenia môžu kategorizovať buď ako dodávatelia, alebo ako kupujúci. Takéto podniky možno kategorizovať napríklad ako poskytovateľov dodávateľských vstupných služieb alebo ako (ďalších) predajcov tovaru alebo služieb odberateľom. Táto kategorizácia môže ovplyvniť najmä definíciu relevantného trhu na účely uplatnenia hraničných trhových podielov stanovených v článku 3 ods. 1 nariadenia, uplatniteľnosť článku 4 nariadenia (veľmi závažné obmedzenia hospodárskej súťaže) a uplatniteľnosť článku 5 nariadenia (vylúčené obmedzenia). |
| --- | --- |

68.

4.4.   Limity pri uplatňovaní nariadenia (EÚ) 2022/720

4.4.1.   Združenia maloobchodníkov

| 69. | V článku 2 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2022/720 sa stanovuje, že na vertikálne dohody uzavreté združením podnikov, ktoré spĺňa určité podmienky, sa môže uplatňovať pravidlo bezpečného prístavu, čím sa z pravidla bezpečného prístavu vylučujú vertikálne dohody uzavreté všetkými ostatnými združeniami. Konkrétnejšie, vertikálne dohody uzavreté medzi združením a jednotlivými členmi alebo medzi združením a jednotlivými dodávateľmi patria do rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2022/720 len vtedy, ak sú všetci členovia maloobchodníkmi, ktorí predávajú tovar (a nie služby) konečným spotrebiteľom, a ak každý jednotlivý člen združenia má ročný obrat nepresahujúci 50 miliónov EUR (60). Posúdenie podľa článku 101 zmluvy sa však vo všeobecnosti nemení, ak iba obmedzený počet členov združenia má ročný obrat nad 50 miliónov EUR a ak títo členovia spolu tvoria menej ako 15 % z celkového obratu všetkých členov. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Združenie podnikov môže uzatvárať horizontálne aj vertikálne dohody. Horizontálne dohody sa musia posudzovať podľa zásad uvedených v usmerneniach o horizontálnej spolupráci. Ak toto posúdenie vedie k záveru, že spolupráca medzi podnikmi v oblasti nákupu alebo predaja nevyvoláva obavy, najmä preto, že spĺňa podmienky stanovené v uvedených usmerneniach v súvislosti s dohodami o nákupe a/alebo komercializácii, bude potrebné ďalšie posúdenie s cieľom preskúmať vertikálne dohody, ktoré združenie uzatvorilo s jednotlivými dodávateľmi alebo jednotlivými členmi. Toto ďalšie posúdenie sa musí vykonať v súlade s pravidlami nariadenia (EÚ) 2022/720, a najmä s podmienkami stanovenými v jeho článkoch 3, 4 a 5 a s týmito usmerneniami. Napríklad horizontálne dohody uzavreté medzi členmi združenia alebo rozhodnutia prijaté združením, ako napríklad rozhodnutie požadovať od členov nákup od združenia alebo rozhodnutie prideliť členom výhradné územia, sa musia najprv posudzovať ako horizontálna dohoda. Ak toto posúdenie vedie k záveru, že horizontálna dohoda alebo rozhodnutie nie sú protisúťažné, vtedy je potrebné posúdenie vertikálnych dohôd medzi združením a jednotlivými členmi alebo medzi združením a jednotlivými dodávateľmi. |
| --- | --- |

70.

4.4.2.   Vertikálne dohody obsahujúce ustanovenia o právach duševného vlastníctva

| 71. | V článku 2 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2022/720 sa stanovuje, že na vertikálne dohody obsahujúce určité ustanovenia, ktoré sa týkajú postúpenia alebo využívania práv duševného vlastníctva, sa môže za určitých podmienok uplatňovať výnimka stanovená v článku 2 ods. 1 nariadenia. Nariadenie (EÚ) 2022/720 sa preto nevzťahuje na iné vertikálne dohody obsahujúce ustanovenia o právach duševného vlastníctva. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Nariadenie (EÚ) 2022/720 sa uplatňuje na vertikálne dohody obsahujúce ustanovenia o právach duševného vlastníctva, ak sú splnené všetky tieto podmienky:






  a) | ustanovenia o právach duševného vlastníctva musia byť súčasťou vertikálnej dohody, t. j. dohody s podmienkami, za ktorých môžu strany kupovať, predávať alebo ďalej predávať určitý tovar či služby; |
| --- | --- | --- |

72.

a)

ustanovenia o právach duševného vlastníctva musia byť súčasťou vertikálnej dohody, t. j. dohody s podmienkami, za ktorých môžu strany kupovať, predávať alebo ďalej predávať určitý tovar či služby;

| b) | práva duševného vlastníctva sa musia postúpiť na kupujúceho alebo sa kupujúcemu musí udeliť licencia na ich používanie; |
| --- | --- |

b)

práva duševného vlastníctva sa musia postúpiť na kupujúceho alebo sa kupujúcemu musí udeliť licencia na ich používanie;

| c) | ustanovenia o právach duševného vlastníctva nesmú byť hlavným cieľom dohody; |
| --- | --- |

c)

ustanovenia o právach duševného vlastníctva nesmú byť hlavným cieľom dohody;

| d) | ustanovenia o právach duševného vlastníctva sa musia priamo týkať používania, predaja alebo ďalšieho predaja tovaru alebo služieb kupujúcim alebo jeho zákazníkmi. V prípade franchisingu, keď je uvedenie na trh cieľom využívania práv duševného vlastníctva, zabezpečuje distribúciu tovaru alebo služieb hlavný nadobúdateľ franchisingu alebo nadobúdatelia franchisingu; |
| --- | --- |

d)

ustanovenia o právach duševného vlastníctva sa musia priamo týkať používania, predaja alebo ďalšieho predaja tovaru alebo služieb kupujúcim alebo jeho zákazníkmi. V prípade franchisingu, keď je uvedenie na trh cieľom využívania práv duševného vlastníctva, zabezpečuje distribúciu tovaru alebo služieb hlavný nadobúdateľ franchisingu alebo nadobúdatelia franchisingu;

| e) | ustanovenia o právach duševného vlastníctva, pokiaľ ide o zmluvný tovar alebo služby, nesmú obsahovať obmedzenia hospodárskej súťaže, ktoré majú rovnaký cieľ ako vertikálne obmedzenia, ktoré nariadením (EÚ) 2022/720 nie sú vyňaté. |
| --- | --- |

e)

ustanovenia o právach duševného vlastníctva, pokiaľ ide o zmluvný tovar alebo služby, nesmú obsahovať obmedzenia hospodárskej súťaže, ktoré majú rovnaký cieľ ako vertikálne obmedzenia, ktoré nariadením (EÚ) 2022/720 nie sú vyňaté.

| 73. | Tieto podmienky zabezpečujú, že sa nariadenie (EÚ) 2022/720 uplatňuje na vertikálne dohody, na základe ktorých možno použitie, predaj alebo ďalší predaj tovaru alebo služieb uskutočniť efektívnejšie, lebo práva duševného vlastníctva sú postúpené na kupujúceho alebo má kupujúci licenciu na ich používanie. To znamená, že na obmedzenia týkajúce sa postúpenia alebo využívania práv duševného vlastníctva sa môže uplatňovať výnimka stanovená v článku 2 ods. 1 nariadenia, ak hlavným cieľom dohody je nákup alebo distribúcia tovaru alebo služieb. |
| --- | --- |

73.

| 74. | V prvej podmienke uvedenej v bode (72) písm. a) sa objasňuje, že práva duševného vlastníctva sa musia poskytovať v súvislosti s dohodou o nákupe alebo distribúcii tovaru alebo dohodou o nákupe alebo poskytovaní služieb, a nie v rámci dohody o prevode práv duševného vlastníctva alebo udelení licencie na práva duševného vlastníctva na výrobu tovaru ani priamo v rámci dohody o udelení licencie. Nariadenie (EÚ) 2022/720 sa napríklad nevzťahuje na:






  a) | dohody, na základe ktorých jedna strana poskytne druhej strane recept a udelí jej licenciu na výrobu nápoja podľa tohto receptu; |
| --- | --- | --- |

74.

a)

dohody, na základe ktorých jedna strana poskytne druhej strane recept a udelí jej licenciu na výrobu nápoja podľa tohto receptu;

| b) | vlastnú licenciu na ochrannú známku alebo označenie na účely predaja licenčných produktov; |
| --- | --- |

b)

vlastnú licenciu na ochrannú známku alebo označenie na účely predaja licenčných produktov;

| c) | sponzorské zmluvy týkajúce sa práva propagovať seba samého ako oficiálneho sponzora určitého podujatia; |
| --- | --- |

c)

sponzorské zmluvy týkajúce sa práva propagovať seba samého ako oficiálneho sponzora určitého podujatia;

| d) | na licencie na autorské právo, ako sú napríklad zmluvy o vysielaní týkajúce sa práva nahrávať alebo vysielať určité podujatie. |
| --- | --- |

d)

na licencie na autorské právo, ako sú napríklad zmluvy o vysielaní týkajúce sa práva nahrávať alebo vysielať určité podujatie.

| 75. | V druhej podmienke stanovenej v bode (72) písm. b) sa objasňuje, že nariadenie (EÚ) 2022/720 sa neuplatňuje, ak práva duševného vlastníctva poskytuje kupujúci dodávateľovi, bez ohľadu na to, či sa práva duševného vlastníctva týkajú spôsobu výroby alebo distribúcie. Nariadenie (EÚ) 2022/720 sa nevzťahuje na dohodu týkajúcu sa prevodu práv duševného vlastníctva na dodávateľa a obsahujúcu možné obmedzenia predaja uskutočneného dodávateľom. To znamená, že nariadenie (EÚ) 2022/720 sa nevzťahuje na subdodávky zahŕňajúce transfer know-how na subdodávateľa (pozri aj oddiel 3.3). Nariadenie (EÚ) 2022/720 sa však vzťahuje na tie vertikálne dohody, na základe ktorých kupujúci poskytne dodávateľovi iba špecifikácie, ktoré opisujú tovar alebo služby, ktoré sa majú poskytnúť. |
| --- | --- |

75.

| 76. | V tretej podmienke uvedenej v bode (72) písm. c) sa uvádza, že hlavným cieľom dohody nesmie byť postúpenie práv duševného vlastníctva ani udelenie licencie na tieto práva. Hlavným cieľom musí byť nákup, predaj alebo ďalší predaj tovaru alebo služieb a ustanovenia o právach duševného vlastníctva musia slúžiť na vykonávanie vertikálnej dohody. |
| --- | --- |

76.

| 77. | V štvrtej podmienke stanovenej v bode (72) písm. d) sa vyžaduje, aby ustanovenia o právach duševného vlastníctva uľahčovali kupujúcemu alebo jeho zákazníkom používanie, predaj alebo ďalší predaj tovaru alebo služieb. Tovar alebo služby na používanie alebo ďalší predaj zvyčajne dodáva poskytovateľ licencie, ale nadobúdateľ licencie ich môže kúpiť aj od dodávateľa, ktorý je treťou stranou. Ustanovenia o právach duševného vlastníctva sa vo všeobecnosti týkajú uvedenia tovaru alebo služieb na trh. Príkladom je franchisingová zmluva, kde poskytovateľ franchisingu predáva nadobúdateľovi franchisingu tovar na ďalší predaj a udeľuje mu licenciu na používanie svojej ochrannej známky a know-how na predaj tovaru na trhu alebo keď dodávateľ koncentrovaného extraktu udelí kupujúcemu licenciu na jeho riedenie a balenie extraktu do fliaš pred jeho predajom ako nápoja. |
| --- | --- |

77.

| 78. | V piatej podmienke uvedenej v bode (72) písm. e) sa vyžaduje, aby ustanovenia o právach duševného vlastníctva nemali rovnaký cieľ ako ktorékoľvek z veľmi závažných obmedzení hospodárskej súťaže uvedených v článku 4 nariadenia (EÚ) 2022/720 alebo ktorékoľvek z obmedzení, ktoré sú vyňaté z výhody vyplývajúcej z nariadenia podľa článku 5 nariadenia (pozri oddiel 6). |
| --- | --- |

78.

| 79. | Práva duševného vlastníctva relevantné z hľadiska vykonávania vertikálnych dohôd v zmysle článku 2 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2022/720 sa obvykle týkajú troch hlavných oblastí: ochranných známok, autorského práva a know-how. |
| --- | --- |

79.

4.4.2.1.   Ochranné známky

| 80. | Licencia na používanie ochrannej známky poskytnutá distribútorovi sa môže týkať distribúcie produktov poskytovateľa licencie na určitom území. Ak ide o výhradnú licenciu, dohoda sa môže považovať za dohodu o výhradnej distribúcii. |
| --- | --- |

80.

4.4.2.2.   Autorské právo

| 81. | Držiteľ autorského práva môže ďalším predajcom tovaru alebo služieb chránených autorským právom (napr. kníh a softvéru) stanoviť povinnosť, že môžu tovar a služby ďalej predávať len pod podmienkou, že kupujúci, bez ohľadu na to, či ide o ďalšieho predajcu alebo koncového používateľa, neporušuje autorské právo. Ak patria do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy, na takéto povinnosti ďalšieho predajcu sa uplatňuje nariadenie (EÚ) 2022/720. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Ako sa uvádza v bode 62 usmernení o transfere technológií (61), na udelenie licencie na autorské práva na softvér na účely obyčajnej reprodukcie a šírenia chráneného diela sa nevzťahuje nariadenie Komisie (EÚ) č. 316/2014 (62), no analogicky sa naň vzťahuje nariadenie (EÚ) 2022/720 a tieto usmernenia. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Okrem toho dohody, na základe ktorých sa kópie softvéru na fyzických nosičoch dodávajú na ďalší predaj a ďalší predajca nezíska licenciu na žiadne práva k tomuto softvéru okrem práva ďalej predávať kópie na fyzických nosičoch, sa na účely nariadenia (EÚ) 2022/720 považujú za dohody o dodávke tovaru na účely ďalšieho predaja. Pri tejto forme distribúcie dochádza k udeleniu licencie na softvér len medzi vlastníkom autorského práva a používateľom softvéru. Môže mať podobu tzv. balíčkovej licencie, t. j. súboru podmienok zahrnutých do balenia fyzického nosiča kópie softvéru, ktoré sa otvorením balenia považujú za prijaté koncovým používateľom. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Držiteľ autorského práva môže kupujúcim, ktorí kupujú hardvér obsahujúci softvér chránený autorským právom, stanoviť povinnosť neporušiť toto právo, a preto nesmú vyhotovovať kópie a ďalej predávať softvér ani vyhotovovať kópie a používať softvér v kombinácii s iným hardvérom. Ak patria do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy, na takéto obmedzenia používania sa uplatňuje nariadenie (EÚ) 2022/720. |
| --- | --- |

84.

4.4.2.3.   Know-how

| 85. | Franchisingové zmluvy, s výnimkou priemyselných franchisingových zmlúv, sú príkladom know-how, ktoré sa odovzdáva kupujúcemu na účely marketingu (63). Franchisingové zmluvy obsahujú licencie na práva duševného vlastníctva, ktoré sa týkajú ochranných známok alebo označení, a know-how na použitie a distribúciu tovaru alebo poskytovanie služieb. Okrem licencie na práva duševného vlastníctva poskytovateľ franchisingu zvyčajne nadobúdateľovi franchisingu poskytuje počas trvania dohody obchodnú alebo technickú pomoc, ako sú služby obstarávania, školenia, poradenstvo v oblasti nehnuteľností a finančné plánovanie. Licencia a poskytovaná pomoc sú neoddeliteľnou súčasťou obchodnej metódy poskytovanej v rámci franchisingu. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Na udeľovanie licencií v rámci franchisingových zmlúv sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2022/720 vtedy, ak je splnených všetkých päť podmienok uvedených v bode (72). Obvykle to tak je, pretože vo väčšine franchisingových zmlúv, vrátane tých hlavných, poskytovateľ franchisingu poskytuje nadobúdateľovi franchisingu tovar a/alebo služby, a to najmä obchodné alebo technické asistenčné služby. Práva duševného vlastníctva pomáhajú nadobúdateľovi franchisingu ďalej predávať produkty dodané poskytovateľom franchisingu alebo dodávateľom určeným poskytovateľom franchisingu alebo používať tieto produkty a predávať výsledný tovar alebo služby. Ak sa franchisingová zmluva týka len alebo najmä udeľovania licencií na práva duševného vlastníctva, nariadenie (EÚ) 2022/720 sa na ňu nevzťahuje, ale Komisia na ňu spravidla uplatní súbor zásad, ktoré sú stanovené v nariadení (EÚ) 2022/720 a v týchto usmerneniach. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Nasledujúce povinnosti týkajúce sa práv duševného vlastníctva sa vo všeobecnosti považujú za nevyhnutné na ochranu práv duševného vlastníctva poskytovateľa franchisingu, a ak takéto povinnosti patria do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy, vzťahuje sa na ne aj nariadenie (EÚ) 2022/720:






  a) | povinnosť nadobúdateľa franchisingu nepodieľať sa priamo ani nepriamo na akejkoľvek podobnej obchodnej činnosti; |
| --- | --- | --- |

87.

a)

povinnosť nadobúdateľa franchisingu nepodieľať sa priamo ani nepriamo na akejkoľvek podobnej obchodnej činnosti;

| b) | povinnosť nadobúdateľa franchisingu nenadobúdať také finančné podiely na kapitále konkurenčného podniku, ktoré by mu umožnili získať právomoc ovplyvňovať ekonomické konanie takéhoto podniku; |
| --- | --- |

b)

povinnosť nadobúdateľa franchisingu nenadobúdať také finančné podiely na kapitále konkurenčného podniku, ktoré by mu umožnili získať právomoc ovplyvňovať ekonomické konanie takéhoto podniku;

| c) | povinnosť nadobúdateľa franchisingu neposkytnúť tretím stranám know-how, ktoré získa od poskytovateľa franchisingu, pokiaľ toto know-how nie je verejne dostupné; |
| --- | --- |

c)

povinnosť nadobúdateľa franchisingu neposkytnúť tretím stranám know-how, ktoré získa od poskytovateľa franchisingu, pokiaľ toto know-how nie je verejne dostupné;

| d) | povinnosť nadobúdateľa franchisingu oznamovať poskytovateľovi franchisingu všetky skúsenosti získané pri využívaní franchisingu a udeliť poskytovateľovi franchisingu a ostatným nadobúdateľom franchisingu nevýhradnú licenciu na know-how vyplývajúce z týchto skúseností; |
| --- | --- |

d)

povinnosť nadobúdateľa franchisingu oznamovať poskytovateľovi franchisingu všetky skúsenosti získané pri využívaní franchisingu a udeliť poskytovateľovi franchisingu a ostatným nadobúdateľom franchisingu nevýhradnú licenciu na know-how vyplývajúce z týchto skúseností;

| e) | povinnosť nadobúdateľa franchisingu informovať poskytovateľa franchisingu o porušení licencovaných práv duševného vlastníctva, podniknúť právne kroky proti tým, ktorí tieto práva porušili, alebo pomáhať poskytovateľovi franchisingu pri akýchkoľvek právnych krokoch proti týmto osobám; |
| --- | --- |

e)

povinnosť nadobúdateľa franchisingu informovať poskytovateľa franchisingu o porušení licencovaných práv duševného vlastníctva, podniknúť právne kroky proti tým, ktorí tieto práva porušili, alebo pomáhať poskytovateľovi franchisingu pri akýchkoľvek právnych krokoch proti týmto osobám;

| f) | povinnosť nadobúdateľa franchisingu nepoužívať know-how, ktoré je predmetom licencie udelenej poskytovateľom franchisingu, na iné účely ako na využívanie franchisingu; |
| --- | --- |

f)

povinnosť nadobúdateľa franchisingu nepoužívať know-how, ktoré je predmetom licencie udelenej poskytovateľom franchisingu, na iné účely ako na využívanie franchisingu;

| g) | povinnosť nadobúdateľa franchisingu nepostupovať práva a povinnosti vyplývajúce z franchisingovej zmluvy bez súhlasu poskytovateľa franchisingu. |
| --- | --- |

g)

povinnosť nadobúdateľa franchisingu nepostupovať práva a povinnosti vyplývajúce z franchisingovej zmluvy bez súhlasu poskytovateľa franchisingu.

4.4.3.   Vertikálne dohody medzi konkurentmi

| 88. | Pokiaľ ide o vertikálne dohody medzi konkurentmi, treba najprv uviesť, že podľa článku 2 ods. 7 nariadenia (EÚ) 2022/720, ku ktorému sa poskytuje usmernenie v oddiele 4.5, sa nariadenie neuplatňuje na vertikálne dohody, ktorých predmet patrí do rozsahu pôsobnosti akéhokoľvek iného nariadenia o skupinovej výnimke, pokiaľ nie je v tomto inom nariadení stanovené inak. |
| --- | --- |

88.

| 89. | V článku 2 ods. 4 prvej vete nariadenia (EÚ) 2022/720 sa stanovuje všeobecné pravidlo, že výnimka stanovená v článku 2 ods. 1 nariadenia sa nevzťahuje na vertikálne dohody medzi konkurenčnými podnikmi. |
| --- | --- |

89.

| 90. | V článku 1 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ) 2022/720 sa vymedzuje konkurenčný podnik ako skutočný alebo potenciálny konkurent. Dva podniky sa považujú za skutočných konkurentov, ak pôsobia na tom istom relevantnom (produktovom a geografickom) trhu. Podnik sa považuje za potenciálneho konkurenta iného podniku, ak je v prípade neexistencie vertikálnej dohody medzi podnikmi pravdepodobné, že by v krátkom čase (zvyčajne najneskôr do jedného roka) uskutočnil potrebné dodatočné investície alebo vynaložil iné nevyhnutné náklady na zmenu, aby mohol vstúpiť na relevantný trh, na ktorom tento iný podnik pôsobí. Toto posúdenie musí byť založené na realistických základoch so zreteľom na štruktúru trhu a hospodársky a právny kontext. Nestačí iba teoretická možnosť vstupu na trh. Musia existovať skutočné a konkrétne možnosti, aby tento podnik vstúpil na trh bez akýchkoľvek neprekonateľných prekážok vstupu. Naopak, nie je potrebné s istotou preukazovať, že podnik skutočne vstúpi na relevantný trh a že si tam bude môcť udržať svoje miesto (64). |
| --- | --- |

90.

| 91. | Vertikálne dohody medzi konkurenčnými podnikmi, na ktoré sa nevzťahujú výnimky v článku 2 ods. 4 druhej vete nariadenia (EÚ) 2022/720, a ku ktorým existuje usmernenie v bodoch (93) až (95), sa musia podľa článku 101 zmluvy posudzovať individuálne. Tieto usmernenia slúžia na posudzovanie všetkých vertikálnych obmedzí v týchto dohodách. Usmernenia o horizontálnej spolupráci môžu poskytnúť relevantné usmernenie na posúdenie možných koluzívnych účinkov. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Veľkoobchodník alebo maloobchodník, ktorý poskytne výrobcovi špecifikácie na výrobu tovaru určeného na predaj pod obchodnou značkou veľkoobchodníka alebo maloobchodníka, sa nepovažuje za výrobcu tovaru vlastnej značky, a teda ani za konkurenta výrobcu na účely uplatňovania článku 2 ods. 4 písm. a) nariadenia (EÚ) 2022/720. Preto sa výnimka stanovená v článku 2 ods. 1 nariadenia môže uplatňovať na vertikálnu dohodu uzavretú medzi veľkoobchodníkom alebo maloobchodníkom, ktorý predáva tovar vlastnej značky vyrobený treťou stranou (a nie ním samým), na jednej strane a výrobcom konkurenčného značkového tovaru na strane druhej (65). Naopak, veľkoobchodníci a maloobchodníci, ktorí vyrábajú tovar určený na predaj pod svojou značkou, sa za výrobcov považujú, a preto sa výnimka stanovená v článku 2 ods. 1 nariadenia neuplatňuje na vertikálne dohody uzavreté takýmito veľkoobchodníkmi alebo maloobchodníkmi s výrobcami konkurenčného značkového tovaru. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Článok 2 ods. 4 druhá veta nariadenia (EÚ) 2022/720 obsahuje dve výnimky zo všeobecného pravidla, podľa ktorého sa na dohody medzi konkurenčnými podnikmi skupinová výnimka nevzťahuje. Presnejšie sa v druhej vete štvrtého odseku článku 2 stanovuje, že výnimka v článku 2 ods. 1 nariadenia sa vzťahuje na nerecipročné vertikálne dohody medzi konkurenčnými podnikmi, ktoré spĺňajú podmienky uvedené v článku 2 ods. 4 písm. a) alebo písm. b) nariadenia. Nerecipročné znamená najmä to, že kupujúci zmluvného tovaru alebo služieb zároveň nedodáva konkurenčný tovar alebo služby dodávateľovi. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Obe výnimky uvedené v článku 2 ods. 4 druhej vete nariadenia (EÚ) 2022/720 sa týkajú scenárov duálnej distribúcie, t. j. keď dodávateľ tovaru alebo služieb pôsobí aj na úrovni odberateľov, čím konkuruje svojim nezávislým distribútorom. Článok 2 ods. 4 písm. a) nariadenia sa týka scenára, v ktorom dodávateľ predáva zmluvný tovar na niekoľkých úrovniach obchodu, konkrétne na dodávateľskej úrovni ako výrobca, dovozca alebo veľkoobchodník a na odberateľskej ako dovozca, veľkoobchodník alebo maloobchodník, zatiaľ čo kupujúci predáva zmluvný tovar na úrovni odberateľov, konkrétne ako dovozca, veľkoobchodník alebo maloobchodník, pričom na dodávateľskej úrovni, kde nakupuje zmluvný tovar, nie je konkurenčným podnikom. Článok 2 ods. 4 písm. b) nariadenia sa týka scenára, v ktorom je dodávateľ poskytovateľom služieb pôsobiacim na niekoľkých úrovniach obchodu, zatiaľ čo kupujúci poskytuje služby na maloobchodnej úrovni, pričom nie je konkurenčným podnikom na úrovni obchodu, kde nakupuje zmluvné služby. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Dôvodom výnimiek stanovených v článku 2 ods. 4 písm. a) a b) nariadenia (EÚ) 2022/720 je, že pri scenári duálnej distribúcie sa potenciálny negatívny vplyv vertikálnej dohody na konkurenčný vzťah medzi dodávateľom a kupujúcim na odberateľskej úrovni považuje za menej dôležitý ako potenciálny pozitívny vplyv vertikálnej dohody na hospodársku súťaž vo všeobecnosti na dodávateľských alebo odberateľských úrovniach. Ustanovenia v článku 2 ods. 4 písm. a) a b) sú výnimkami zo všeobecného pravidla, podľa ktorého sa na nariadenie (EÚ) 2022/720 nevzťahuje na dohody medzi konkurentmi, a preto by sa mali vykladať reštriktívne. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Ak sú splnené podmienky stanovené v článku 2 ods. 4 písm. a) alebo b) nariadenia (EÚ) 2022/720, výnimka stanovená článkom 2 ods. 1 nariadenia sa uplatňuje na všetky aspekty príslušnej vertikálnej dohody, t. j. vo všeobecnosti aj na všetky výmeny informácií o vykonávaní dohody medzi jej stranami (66). Výmena informácií môže prispieť k účinkom podporujúcim hospodársku súťaž vertikálnych dohôd vrátane optimalizácie výrobných a distribučných procesov. To isté platí aj pre scenár duálnej distribúcie. Nie všetky výmeny informácií medzi dodávateľom a kupujúcim v scenári duálnej distribúcie však majú účinky zvyšujúce efektívnosť. Preto sa v článku 2 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2022/720 stanovuje, že výnimky uvedené v článku 2 ods. 4 písm. a) a b) sa nevzťahujú na výmenu informácií medzi dodávateľom a kupujúcim, ak ide o výmenu, ktorá buď priamo nesúvisí s vykonávaním vertikálnej dohody, alebo nie je nevyhnutná na zlepšenie výroby či distribúcie zmluvného tovaru alebo služieb, prípadne nespĺňa ani jednu z týchto podmienok. Článok 2 ods. 5 nariadenia a usmernenia v bodoch (96) až (103) sa týkajú iba výmeny informácií v kontexte duálnej distribúcie, presnejšie takej výmeny informácií medzi stranami vertikálnej dohody, ktorá spĺňa požiadavky článku 2 ods. 4 písm. a) alebo b) nariadenia. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Na účely uplatňovania článku 2 ods. 5 nariadenia a týchto usmernení zahŕňa výmena informácií akékoľvek oznámenie informácií jednou stranou vertikálnej dohody druhej, bez ohľadu na charakter výmeny, napríklad či informácie oznamuje iba jedna strana, alebo obe strany, alebo či sa informácie vymieňajú písomne alebo ústne. Nezáleží ani na tom, či sa strany vo vertikálnej dohode výslovne dohodli na forme a obsahu výmeny informácií alebo či k nej dochádza na neformálnom základe, napríklad ak jedna strana vertikálnej dohody poskytne informácie bez toho, aby o to druhá strana požiadala. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Bez ohľadu na to, či výmena informácií v scenári duálnej distribúcie priamo alebo nepriamo súvisí s vykonávaním vertikálnej dohody a či je alebo nie je nevyhnutná na zlepšenie výroby alebo distribúcie zmluvného tovaru či služieb v zmysle článku 2 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2022/720, môže závisieť od konkrétneho modelu distribúcie. Napríklad podľa dohody o výhradnej distribúcii môže byť potrebné, aby si zmluvné strany vymieňali informácie týkajúce sa ich obchodnej činnosti na určitom území alebo pre určitú skupinu zákazníkov. V rámci franchisingovej zmluvy môže byť potrebné, aby si poskytovateľ a nadobúdateľ franchisingu vymieňali informácie týkajúce sa uplatňovania jednotného obchodného modelu v celej franchisingovej sieti (67). V selektívnom distribučnom systéme môže byť nevyhnutné, aby si distribútor vymieňal informácie s dodávateľom, pokiaľ ide o to, či spĺňa kritériá výberu a iné obmedzenia predaja neautorizovaným distribútorom. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Toto je neúplný zoznam príkladov informácií, ktoré môžu, v závislosti od konkrétnych okolností, priamo súvisieť s vykonávaním vertikálnej dohody a byť potrebné k zlepšeniu výroby alebo distribúcie zmluvného tovaru alebo služieb (68):






  a) | technické informácie týkajúce sa zmluvného tovaru alebo služieb, vrátane informácií týkajúcich sa registrácie, certifikácie, manipulácie, používania, údržby, opravy, modernizácie alebo recyklácie zmluvného tovaru alebo služieb, najmä ak sú tieto informácie potrebné na splnenie regulačných opatrení, ale aj informácie, ktoré umožnia dodávateľovi alebo kupujúcemu prispôsobiť zmluvný tovar alebo služby požiadavkám zákazníka; |
| --- | --- | --- |

99.

a)

technické informácie týkajúce sa zmluvného tovaru alebo služieb, vrátane informácií týkajúcich sa registrácie, certifikácie, manipulácie, používania, údržby, opravy, modernizácie alebo recyklácie zmluvného tovaru alebo služieb, najmä ak sú tieto informácie potrebné na splnenie regulačných opatrení, ale aj informácie, ktoré umožnia dodávateľovi alebo kupujúcemu prispôsobiť zmluvný tovar alebo služby požiadavkám zákazníka;

| b) | logistické informácie týkajúce sa výroby a distribúcie zmluvného tovaru alebo služieb na dodávateľskej i odberateľskej úrovni vrátane informácií týkajúcich sa výroby, inventára, zásob a, s výhradou bodu (100) písm. b), aj objemov predaja a vrátení tovaru; |
| --- | --- |

b)

logistické informácie týkajúce sa výroby a distribúcie zmluvného tovaru alebo služieb na dodávateľskej i odberateľskej úrovni vrátane informácií týkajúcich sa výroby, inventára, zásob a, s výhradou bodu (100) písm. b), aj objemov predaja a vrátení tovaru;

| c) | s výhradou bodu (100) písm. b) informácie týkajúce sa zmluvného tovaru alebo služieb nakupovaných zákazníkmi, zákazníckych preferencií a spätnej väzby od zákazníkov, ak sa výmena týchto informácií nepoužije na obmedzenie územia, na ktorom, alebo na zákazníkov, ktorým môže kupujúci zmluvný tovar alebo služby predávať v zmysle článku 4 písm. b), c) alebo d) nariadenia (EÚ) 2022/720; |
| --- | --- |

c)

s výhradou bodu (100) písm. b) informácie týkajúce sa zmluvného tovaru alebo služieb nakupovaných zákazníkmi, zákazníckych preferencií a spätnej väzby od zákazníkov, ak sa výmena týchto informácií nepoužije na obmedzenie územia, na ktorom, alebo na zákazníkov, ktorým môže kupujúci zmluvný tovar alebo služby predávať v zmysle článku 4 písm. b), c) alebo d) nariadenia (EÚ) 2022/720;

| d) | informácie týkajúce sa cien, za ktoré zmluvný tovar alebo služby predáva dodávateľ kupujúcemu; |
| --- | --- |

d)

informácie týkajúce sa cien, za ktoré zmluvný tovar alebo služby predáva dodávateľ kupujúcemu;

| e) | s výhradou bodu (100) písm. a) informácie týkajúce sa dodávateľom odporúčaných alebo maximálnych cien ďalšieho predaja zmluvného tovaru alebo služieb, ako aj informácie týkajúce sa cien, za ktoré kupujúci tovar alebo služby ďalej predáva, ak sa výmena týchto informácií nepoužije na obmedzenie schopnosti kupujúceho stanoviť svoju predajnú cenu alebo presadiť fixnú alebo minimálnu predajnú cenu v zmysle článku 4 písm. a) nariadenia (EÚ) 2022/720 (69); |
| --- | --- |

e)

s výhradou bodu (100) písm. a) informácie týkajúce sa dodávateľom odporúčaných alebo maximálnych cien ďalšieho predaja zmluvného tovaru alebo služieb, ako aj informácie týkajúce sa cien, za ktoré kupujúci tovar alebo služby ďalej predáva, ak sa výmena týchto informácií nepoužije na obmedzenie schopnosti kupujúceho stanoviť svoju predajnú cenu alebo presadiť fixnú alebo minimálnu predajnú cenu v zmysle článku 4 písm. a) nariadenia (EÚ) 2022/720 (69);

| f) | s výhradou bodu (100) a písmena e) tohto bodu informácie týkajúce sa uvádzania zmluvného tovaru alebo služieb na trh vrátane informácií o propagačných kampaniach a informácií o novom tovare alebo nových službách, ktoré majú byť dodané na základe vertikálnej dohody; |
| --- | --- |

f)

s výhradou bodu (100) a písmena e) tohto bodu informácie týkajúce sa uvádzania zmluvného tovaru alebo služieb na trh vrátane informácií o propagačných kampaniach a informácií o novom tovare alebo nových službách, ktoré majú byť dodané na základe vertikálnej dohody;

| g) | informácie týkajúce sa výkonnosti vrátane súhrnných informácií oznámených dodávateľom kupujúcemu v súvislosti s marketingovými a predajnými činnosťami iných kupujúcich zmluvného tovaru alebo služieb, ak to kupujúcemu neumožňuje identifikovať činnosti konkrétnych konkurenčných kupujúcich, ako aj informácie týkajúce sa objemu alebo hodnoty predaja zmluvného tovaru alebo služieb kupujúceho v porovnaní s jeho predajom konkurenčného tovaru alebo služieb. |
| --- | --- |

g)

informácie týkajúce sa výkonnosti vrátane súhrnných informácií oznámených dodávateľom kupujúcemu v súvislosti s marketingovými a predajnými činnosťami iných kupujúcich zmluvného tovaru alebo služieb, ak to kupujúcemu neumožňuje identifikovať činnosti konkrétnych konkurenčných kupujúcich, ako aj informácie týkajúce sa objemu alebo hodnoty predaja zmluvného tovaru alebo služieb kupujúceho v porovnaní s jeho predajom konkurenčného tovaru alebo služieb.

| 100. | Nasledujúce príklady sú príkladmi informácií, ktoré zrejme nebudú vo všeobecnosti spĺňať obe podmienky stanovené v článku 2 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2022/720, ak dôjde k ich výmene medzi dodávateľom a kupujúcim v scenári duálnej distribúcie:






  a) | informácie týkajúce sa budúcich cien, za ktoré chce dodávateľ alebo kupujúci predávať zmluvný tovar alebo služby na nadväzujúcom trhu; |
| --- | --- | --- |

100.

a)

informácie týkajúce sa budúcich cien, za ktoré chce dodávateľ alebo kupujúci predávať zmluvný tovar alebo služby na nadväzujúcom trhu;

| b) | informácie súvisiace s identifikáciou koncových používateľov zmluvného tovaru alebo služieb, pokiaľ je výmena týchto informácií nevyhnutná:






  1. | na to, aby dodávateľ alebo kupujúci dokázal vyhovieť požiadavke konkrétneho koncového používateľa, napr. prispôsobiť zmluvný tovar alebo služby jeho požiadavkám, ponúknuť mu špeciálne podmienky, vrátane zákazníckeho vernostného programu, alebo mu poskytnúť pred- alebo popredajné služby vrátane záručného servisu; |
| --- | --- | --- |

b)

informácie súvisiace s identifikáciou koncových používateľov zmluvného tovaru alebo služieb, pokiaľ je výmena týchto informácií nevyhnutná:

1.

na to, aby dodávateľ alebo kupujúci dokázal vyhovieť požiadavke konkrétneho koncového používateľa, napr. prispôsobiť zmluvný tovar alebo služby jeho požiadavkám, ponúknuť mu špeciálne podmienky, vrátane zákazníckeho vernostného programu, alebo mu poskytnúť pred- alebo popredajné služby vrátane záručného servisu;

| 2. | na vykonávanie alebo monitorovanie dodržiavania dohody o selektívnej distribúcii alebo dohody o výhradnej distribúcii, na základe ktorej sú konkrétni koncoví používatelia prideľovaní dodávateľovi alebo kupujúcemu; |
| --- | --- |

2.

na vykonávanie alebo monitorovanie dodržiavania dohody o selektívnej distribúcii alebo dohody o výhradnej distribúcii, na základe ktorej sú konkrétni koncoví používatelia prideľovaní dodávateľovi alebo kupujúcemu;

| c) | informácie týkajúce sa tovaru predávaného kupujúcim pod vlastnou značkou vymieňané medzi kupujúcim a výrobcom konkurenčného značkového tovaru, ak výrobca nie je zároveň aj výrobcom tovaru vlastnej značky. |
| --- | --- |

c)

informácie týkajúce sa tovaru predávaného kupujúcim pod vlastnou značkou vymieňané medzi kupujúcim a výrobcom konkurenčného značkového tovaru, ak výrobca nie je zároveň aj výrobcom tovaru vlastnej značky.

| 101. | Príklady uvedené v bodoch (99) a (100) majú slúžiť podnikom pri sebahodnotení. Zaradenie konkrétneho typu informácií do bodu (99) však neznamená, že výmenou týchto informácií budú v každom z prípadov splnené dve podmienky stanovené v článku 2 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2022/720. Zaradenie konkrétneho typu informácií do bodu (100) však neznamená ani to, že výmenou týchto informácií nebudú môcť byť tieto podmienky nikdy splnené. Podniky preto musia podmienky v článku 2 ods. 5 nariadenia uplatňovať na konkrétne ustanovenia svojich vertikálnych dohôd. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Ak si strany vertikálnej dohody, ktorá spĺňa podmienky v článku 2 ods. 4 písm. a) alebo b) nariadenia (EÚ) 2022/720, vymieňajú informácie, ktoré buď priamo nesúvisia s vykonávaním ich vertikálnej dohody, alebo nie sú nevyhnutné na zlepšenie výroby alebo distribúcie zmluvného tovaru či služieb, prípadne nespĺňajú ani jednu z týchto dvoch podmienok, musí byť takáto výmena informácií posudzovaná podľa článku 101 zmluvy individuálne. Takéto výmeny nemusia nevyhnutne porušovať článok 101 zmluvy. Okrem toho sa výnimka stanovená v článku 2 ods. 1 nariadenia môže uplatniť aj na ďalšie ustanovenia vertikálnej dohody za predpokladu, že dohoda je inak v súlade s podmienkami stanovenými v nariadení. |
| --- | --- |

102.

| 103. | Ak konkurenčné podniky medzi sebou uzavrú vertikálnu dohodu a začnú si vymieňať informácie, na ktoré sa nevzťahuje výnimka v článku 2 ods. 1 nariadenia (70), môžu prijať preventívne opatrenia na minimalizáciu rizika, že takáto výmena informácií vyvolá obavy z narušenia hospodárskej súťaže (71). Môžu si napríklad vymieňať iba informácie v súhrnnej podobe alebo zaručiť primerané oneskorenie medzi generovaním informácií a ich výmenou. Môžu tiež využiť technické alebo administratívne opatrenia, ako sú firewally, aby sa zaručilo, že informácie oznámené kupujúcim budú prístupné iba pracovníkom zodpovedným za činnosti dodávateľa na začiatku dodávateľského reťazca, a nie pracovníkom zodpovedným za priamy predaj v nadväzujúcom reťazci dodávateľa. Prijatím týchto predbežných opatrení nie je možné dosiahnuť, aby sa na výmenu informácií, na ktorú sa nevzťahuje výnimka v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2022/720, začala táto výnimka vzťahovať. |
| --- | --- |

103.

4.4.4.   Vertikálne dohody s poskytovateľmi online sprostredkovateľských služieb, ktoré majú hybridnú funkciu

| 104. | Podľa článku 2 ods. 6 nariadenia (EÚ) 2022/720 sa výnimky pre duálnu distribúciu uvedené v článku 2 ods. 4 písm. a) a b) nariadenia nevzťahujú na vertikálne dohody týkajúce sa poskytovania online sprostredkovateľských služieb, kde má poskytovateľ online sprostredkovateľských služieb hybridnú funkciu, a teda je aj konkurenčným podnikom na relevantnom trhu predaja sprostredkovaného tovaru alebo služieb (72). Článok 2 ods. 6 nariadenia (EÚ) 2022/720 sa uplatňuje na vertikálne dohody „týkajúce sa“ poskytovania online sprostredkovateľských služieb bez ohľadu na to, či sa predmetná dohoda týka poskytovania týchto služieb strane dohody alebo tretej strane. |
| --- | --- |

104.

| 105. | Vertikálne dohody týkajúce sa poskytovania online sprostredkovateľských služieb, ktoré uzavreli ich poskytovatelia s takouto hybridnou funkciou, nespĺňajú podmienky výnimky pre duálnu distribúciu uvedené v článku 2 ods. 4 písm. a) a b) nariadenia (EÚ) 2022/720. Takíto poskytovatelia môžu mať motiváciu uprednostňovať svoj vlastný predaj a schopnosť ovplyvňovať výsledok hospodárskej súťaže medzi podnikmi, ktoré využívajú ich online sprostredkovateľské služby. Takéto vertikálne dohody preto môžu vo všeobecnosti vzbudzovať obavy týkajúce sa hospodárskej súťaže na relevantných trhoch predaja sprostredkovaného tovaru alebo služieb. |
| --- | --- |

105.

| 106. | Článok 2 ods. 6 nariadenia (EÚ) 2022/720 sa uplatňuje na vertikálne dohody týkajúce sa poskytovania online sprostredkovateľských služieb, keď je poskytovateľ online sprostredkovateľských služieb skutočným alebo potenciálnym konkurentom na relevantnom trhu predaja sprostredkovaného tovaru alebo služieb. Predovšetkým musí byť pravdepodobné, že poskytovateľ online sprostredkovateľských služieb v krátkom časovom období (zvyčajne nie dlhšom ako jeden rok) uskutoční potrebné dodatočné investície alebo vynaloží iné náklady nevyhnutné na vstup na relevantný trh na účely predaja sprostredkovaného tovaru alebo služieb (73). |
| --- | --- |

106.

| 107. | Dohody týkajúce sa poskytovania online sprostredkovateľských služieb, na ktoré sa podľa článku 2 ods. 6 nariadenia (EÚ) 2022/720 neuplatňuje výnimka stanovená v článku 2 ods. 1 nariadenia, sa musia posudzovať individuálne podľa článku 101 zmluvy. Takéto dohody nemusia nevyhnutne obmedzovať hospodársku súťaž v zmysle článku 101 ods. 1 zmluvy, alebo môžu spĺňať podmienky týkajúce sa individuálnej výnimky stanovenej v článku 101 ods. 3 zmluvy. Oznámenie de minimis sa môže uplatniť, ak majú strany nízke trhové podiely na relevantnom trhu poskytovania online sprostredkovateľských služieb a relevantnom trhu predaja sprostredkovaného tovaru alebo služieb (74). Usmernenia o horizontálnej spolupráci môžu poskytnúť relevantné usmernenie na posúdenie možných koluzívnych účinkov. Tieto usmernenia môžu poskytnúť usmernenia na posúdenie akýchkoľvek vertikálnych obmedzení. |
| --- | --- |

107.

| 108. | Pri absencii obmedzení hospodárskej súťaže z hľadiska cieľa sú výrazné protisúťažné účinky nepravdepodobné, ak poskytovateľ online sprostredkovateľských služieb nemá trhovú silu na relevantnom trhu s online sprostredkovateľskými službami, napríklad preto, že na takýto trh vstúpil len nedávno (spúšťacia fáza). V ekonomike online platforiem môžu byť výnosy vytvorené poskytovateľom online sprostredkovateľských služieb (napríklad provízie) len prvým ukazovateľom rozsahu jeho trhovej sily a môže byť potrebné vziať do úvahy aj alternatívne ukazovatele, ako napr. počet transakcií sprostredkovaných poskytovateľom, počet používateľov online sprostredkovateľských služieb (predávajúcich a/alebo kupujúcich) a rozsah, v akom títo používatelia využívajú služby iných poskytovateľov. Je takisto nepravdepodobné, že by poskytovateľ online sprostredkovateľských služieb využíval trhovú silu tam, kde nemá prospech z výrazne pozitívnych priamych alebo nepriamych sieťových účinkov. |
| --- | --- |

108.

| 109. | V prípade neexistencie obmedzení z hľadiska cieľa alebo významnej trhovej sily je nepravdepodobné, že Komisia bude považovať za prioritu opatrenia na presadzovanie práva v súvislosti s vertikálnymi dohodami týkajúcimi sa poskytovania online sprostredkovateľských služieb, ak má poskytovateľ hybridnú funkciu. Ide najmä o prípad, keď v scenári duálnej distribúcie dodávateľ umožní kupujúcim jeho tovaru alebo služieb používať jeho webové sídlo na distribúciu tovaru alebo služieb, ale neumožní, aby bolo webové sídlo využívané na ponúkanie konkurenčných značiek tovaru alebo služieb a inak nepôsobí na relevantnom trhu poskytovania online sprostredkovateľských služieb v súvislosti s takýmto tovarom alebo službami. |
| --- | --- |

109.

4.5.   Vzťah k iným nariadeniam o skupinových výnimkách

| 110. | Ako je vysvetlené v oddieloch 4.1 a 4.2, nariadenie (EÚ) 2022/720 sa vzťahuje na vertikálne dohody, ktoré sa musia posudzovať výhradne podľa nariadenia (EÚ) 2022/720 a týchto usmernení, pokiaľ nie je v týchto usmerneniach výslovne uvedené inak. Na takéto dohody sa môže uplatňovať pravidlo bezpečného prístavu stanovené nariadením (EÚ) 2022/720. |
| --- | --- |

110.

| 111. | Podľa článku 2 ods. 7 nariadenia (EÚ) 2022/720 sa nariadenie nevzťahuje na vertikálne dohody, ktorých predmet patrí do pôsobnosti ktoréhokoľvek iného nariadenia o skupinovej výnimke, ak sa v takomto nariadení nestanovuje inak. Preto je dôležité od začiatku overiť, či vertikálna dohoda patrí do rozsahu pôsobnosti akéhokoľvek iného nariadenia o skupinovej výnimke. |
| --- | --- |

111.

| 112. | Nariadenie (EÚ) 2022/720 sa nevzťahuje na vertikálne dohody, na ktoré sa vzťahujú nasledujúce nariadenia o skupinovej výnimke alebo akékoľvek budúce nariadenia o skupinovej výnimke týkajúce sa typov dohôd uvedených v tomto bode, pokiaľ nie je v príslušnom nariadení stanovené inak:






  — | nariadenie Komisie (EÚ) č. 316/2014; |
| --- | --- | --- |

112.

—

nariadenie Komisie (EÚ) č. 316/2014;

| — | nariadenie Komisie (EÚ) č. 1217/2010 (75); |
| --- | --- |

—

nariadenie Komisie (EÚ) č. 1217/2010 (75);

| — | nariadenie Komisie (EÚ) č. 1218/2010 (76). |
| --- | --- |

—

nariadenie Komisie (EÚ) č. 1218/2010 (76).

| 113. | Nariadenie (EÚ) 2022/720 sa nevzťahuje na typy dohôd medzi konkurentmi uvedené v usmerneniach o horizontálnej spolupráci, pokiaľ sa v usmerneniach o horizontálnej spolupráci nestanovuje inak. |
| --- | --- |

113.

| 114. | Nariadenie (EÚ) 2022/720 sa však vzťahuje na vertikálne dohody týkajúce sa nákupu, predaja alebo ďalšieho predaja náhradných dielov pre motorové vozidlá a poskytovania opravárenských a údržbárskych služieb pre motorové vozidlá. Na takéto dohody sa uplatňuje pravidlo bezpečného prístavu vytvorené nariadením (EÚ) 2022/720 len vtedy, ak okrem podmienok nariadenia (EÚ) 2022/720 spĺňajú aj podmienky stanovené v nariadení Komisie (EÚ) č. 461/2010 (77) a jeho sprievodných usmernení. |
| --- | --- |

114.

4.6.   Konkrétne typy distribučných systémov

| 115. | Dodávateľ si môže organizovať distribúciu svojho tovaru alebo služieb tak, ako uzná za vhodné. Dodávateľ si napríklad môže zvoliť vertikálnu integráciu, konkrétne predávať svoj tovar alebo služby priamo koncovým používateľom alebo ich distribuovať cez svojich vertikálne integrovaných distribútorov, ktorí sú prepojenými podnikmi v zmysle článku 1 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2022/720. Tento typ distribučného systému zahŕňa jeden podnik, a preto nepatrí do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

115.

| 116. | Dodávateľ sa môže rozhodnúť využívať aj nezávislých distribútorov. Na tento účel môže dodávateľ využiť jeden alebo viacero systémov distribúcie. Určité typy distribučných systémov, konkrétne výhradná distribúcia a selektívna distribúcia, sú pojmy osobitne vymedzené v článku 1 ods. 1 písm. g) a h) nariadenia (EÚ) 2022/720. Usmernenia k výhradnej a selektívnej distribúcii sú uvedené v oddiele 4.6.1, resp. 4.6.2 (78). Dodávateľ môže svoj tovar alebo služby distribuovať aj inak ako selektívnou alebo výhradnou distribúciou. Tento iný typ distribúcie sa na účely uplatňovania nariadenia (79) kategorizuje ako voľná distribúcia. |
| --- | --- |

116.

4.6.1.   Výhradné distribučné systémy

4.6.1.1.   Vymedzenie výhradných distribučných systémov

| 117. | Vo výhradnom distribučnom systéme, ako je vymedzený v článku 1 ods. 1 písm. h) nariadenia (EÚ) 2022/720, dodávateľ prideľuje územie alebo skupinu zákazníkov výhradne jednému či obmedzenému počtu kupujúcich, pričom obmedzuje všetkých svojich ostatných kupujúcich v rámci Únie v aktívnom predaji na výhradné územie alebo výhradnú skupinu zákazníkov (80). |
| --- | --- |

117.

| 118. | Dodávatelia často využívajú výhradné distribučné systémy na motivovanie distribútorov, aby uskutočnili finančné a nefinančné investície potrebné na rozvoj značky dodávateľa na území, na ktorom značka nie je dobre známa, alebo na predaj nového produktu na určitom území alebo konkrétnemu zákazníkovi, alebo na motivovanie distribútorov, aby zamerali svoje predajné a propagačné aktivity na konkrétny produkt. Distribútorom môže ochrana poskytovaná exkluzivitou umožniť zabezpečiť určitý objem obchodu a maržu, ktorá je primeraná ich investičnému úsiliu. |
| --- | --- |

118.

4.6.1.2.   Uplatňovanie článku 101 zmluvy na výhradné distribučné systémy

| 119. | V distribučnom systéme, v rámci ktorého dodávateľ prideľuje územie alebo skupinu zákazníkov výhradne jednému alebo viacerým kupujúcim, sú hlavnými možnými rizikami pre hospodársku súťaž rozdelenie trhu, ktoré môže uľahčiť cenovú diskrimináciu, a obmedzenie hospodárskej súťaže v rámci značky. Keď väčšina alebo všetci najsilnejší dodávatelia pôsobiaci na trhu prevádzkujú výhradný distribučný systém, môže to takisto zmierniť hospodársku súťaž medzi značkami a/alebo uľahčiť kolúziu tak na úrovni dodávateľov, ako aj distribútorov. Výhradná distribúcia môže v neposlednom rade viesť aj k uzavretiu trhu pre ostatných distribútorov, a tým obmedziť hospodársku súťaž medzi značkami aj v rámci značky na úrovni distribútorov. |
| --- | --- |

119.

| 120. | Na dohody o výhradnej distribúcii sa môže uplatňovať výnimka stanovená v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2022/720 za predpokladu, že podiel dodávateľa a kupujúceho na trhu nepresahuje 30 %, dohoda neobsahuje žiadne veľmi závažné obmedzenia hospodárskej súťaže v zmysle článku 4 nariadenia (EÚ) 2022/720 a počet distribútorov vymenovaných na výhradné územie alebo skupinu zákazníkov nepresiahne päť. Na dohodu o výhradnej distribúcii sa môže stále uplatňovať pravidlo bezpečného prístavu stanovené v nariadení (EÚ) 2022/720, ak sa kombinuje s inými vertikálnymi obmedzeniami, ktoré nie sú veľmi závažné, ako je napríklad povinnosť nekonkurovať si nepresahujúca päť rokov, množstevná povinnosť alebo výhradný nákup. |
| --- | --- |

120.

| 121. | Výnimka stanovená v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2022/720 je obmedzená na maximálne päť distribútorov na výhradné územie alebo skupinu zákazníkov, aby sa zachovala motivácia distribútorov investovať do propagácie a predaja tovaru alebo služieb dodávateľa, a zároveň poskytuje dodávateľovi dostatočnú flexibilitu na organizáciu svojho distribučného systému. Vyšší počet zvyšuje riziko, že výhradní distribútori môžu vzájomne parazitovať na svojich investíciách, čím sa eliminuje efektivita, ktorú má výhradná distribúcia dosiahnuť. |
| --- | --- |

121.

| 122. | Ak sa má na výhradný distribučný systém uplatňovať výnimka stanovená v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2022/720, vymenovaní distribútori musia byť chránení pred aktívnym predajom na výhradné územie alebo výhradnej skupine zákazníkov všetkými ostatnými kupujúcimi dodávateľa. Ak dodávateľ vymenuje viac ako jedného distribútora pre výhradné územie alebo skupinu zákazníkov, všetci títo distribútori musia byť podobne chránení pred aktívnym predajom na výhradné územie alebo výhradnej skupine zákazníkov zo strany všetkých ostatných kupujúcich dodávateľa, ale aktívny a pasívny predaj týchto distribútorov v rámci výhradného územia alebo skupiny zákazníkov nemožno obmedziť. Ak z praktických dôvodov, a nie s cieľom zabrániť súbežnému obchodovaniu výhradné územie alebo skupina zákazníkov nie sú dočasne chránené pred aktívnym predajom zo strany určitých kupujúcich, napríklad ak dodávateľ upraví výhradný distribučný systém a potrebuje čas na opätovné vyjednanie obmedzení aktívneho predaja s určitými kupujúcimi, na výhradný distribučný systém sa môže stále uplatňovať výnimka stanovená v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2022/720. |
| --- | --- |

122.

| 123. | Vo vertikálnych dohodách používaných v prípade výhradnej distribúcie by sa mal vymedziť rozsah územia alebo skupiny zákazníkov výhradne pridelených distribútorom. Výhradné územie môže napríklad zodpovedať územiu členského štátu alebo väčšej či menšej oblasti. Výhradnú skupinu zákazníkov možno vymedziť s použitím jedného alebo viacerých kritérií, ako sú povolanie alebo činnosť zákazníkov, alebo s použitím zoznamu identifikovaných zákazníkov. V závislosti od použitých kritérií môže byť skupina zákazníkov obmedzená na jediného zákazníka. |
| --- | --- |

123.

| 124. | Ak územie alebo skupina zákazníkov neboli pridelené výhradne jednému alebo viacerým distribútorom, dodávateľ si môže územie alebo skupinu zákazníkov vyhradiť pre seba, pričom v takom prípade musí informovať všetkých svojich distribútorov. Dodávateľ nemusí byť obchodne aktívny na vyhradenom území alebo vo vzťahu k vyhradenej skupine zákazníkov. Dodávateľ môže mať napríklad v úmysle vyhradiť územie alebo skupinu zákazníkov na účely ich pridelenia iným distribútorom v budúcnosti. |
| --- | --- |

124.

4.6.1.3.   Usmernenie k individuálnemu posudzovaniu zmlúv o výhradnej distribúcii

| 125. | Mimo rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2022/720 má postavenie dodávateľa a jeho konkurentov na trhu veľký význam, pretože strata hospodárskej súťaže v rámci značky bude problematická len vtedy, ak sa hospodárska súťaž medzi značkami obmedzí na úrovni dodávateľov alebo distribútorov (81). Čím je pozícia dodávateľa silnejšia, najmä nad hraničnou hodnotou 30 %, tým vyššia je pravdepodobnosť, že hospodárska súťaž medzi značkami je slabá, a tým väčšie je ohrozenie hospodárskej súťaže vyplývajúce z obmedzenia hospodárskej súťaže v rámci značky. |
| --- | --- |

125.

| 126. | Postavenie konkurentov dodávateľa môže mať dvojaký význam. Existencia silných konkurentov vo všeobecnosti naznačuje, že akékoľvek obmedzenie hospodárskej súťaže v rámci značky bude vyvážené dostatočnou súťažou medzi značkami. Ak je však počet dodávateľov na trhu pomerne obmedzený a ich postavenie na trhu je z hľadiska trhového podielu, kapacity a distribučnej siete približne rovnaké, existuje riziko kolúzie a/alebo zmiernenia hospodárskej súťaže. Strata hospodárskej súťaže v rámci značky môže toto riziko zvýšiť, najmä ak niekoľko dodávateľov prevádzkuje podobné distribučné systémy. |
| --- | --- |

126.

| 127. | Viacnásobné výhradné obchodné zastúpenia, t. j. keď viacerí dodávatelia vymenujú na danom území toho istého výhradného distribútora (tých istých výhradných distribútorov), môžu ďalej zvyšovať riziko kolúzie a/alebo zmiernenia hospodárskej súťaže na úrovni dodávateľov, ako aj distribútorov. Ak má jeden alebo viacerí distribútori výhradné právo distribuovať dva alebo viac dôležitých konkurenčných produktov na tom istom území, hospodárska súťaž medzi značkami môže byť výrazne obmedzená. Čím vyšší je kumulatívny podiel na trhu značiek distribuovaných viacnásobnými výhradnými distribútormi daných značiek, tým vyššie je riziko kolúzie a/alebo zmiernenia hospodárskej súťaže a tým viac sa obmedzí hospodárska súťaž medzi značkami. Ak je jeden alebo viacero maloobchodníkov výhradným distribútorom viacerých značiek, existuje riziko, že zníženie veľkoobchodnej ceny jedným dodávateľom v prípade jeho značky sa neprenesie cez výhradných maloobchodníkov na spotrebiteľa, pretože by sa tým znížil predaj a zisky maloobchodníkov dosiahnuté prostredníctvom iných značiek. Dodávatelia preto budú mať v porovnaní so situáciou bez viacnásobného výhradného obchodného zastúpenia menšiu motiváciu vzájomne si konkurovať z hľadiska ceny. Ak sú trhové podiely jednotlivých dodávateľov a kupujúcich nižšie ako 30 % hraničná hodnota, takéto kumulatívne účinky môžu byť dôvodom na odňatie výhody vyplývajúcej z nariadenia (EÚ) 2022/720. |
| --- | --- |

127.

| 128. | Prekážky vstupu na trh, ktoré môžu dodávateľom brániť pri vytváraní ich vlastnej integrovanej distribučnej siete alebo hľadaní alternatívnych distribútorov, sú pre potreby posudzovania prípadných protisúťažných účinkov výhradnej distribúcie menej dôležité. K uzavretiu trhu pre ostatných dodávateľov nedochádza, pokiaľ sa výhradná distribúcia nekombinuje s presadzovaním jednej značky, čo núti alebo vedie distribútora k tomu, aby sústredil svoje objednávky konkrétneho druhu produktu na jedného dodávateľa. Kombinácia výhradnej distribúcie s presadzovaním jednej značky môže iným dodávateľom sťažiť hľadanie alternatívnych distribútorov, najmä ak sa presadzovanie jednej značky uplatňuje v hustej sieti výhradných distribútorov s malými územiami alebo v prípade kumulatívneho protisúťažného účinku. V takomto scenári by sa mali použiť zásady týkajúce sa presadzovania jednej značky uvedené v oddiele 8.2.1. |
| --- | --- |

128.

| 129. | Kombinácia výhradnej distribúcie s výhradným nákupom, v rámci ktorej sa od výhradných distribútorov vyžaduje, aby značky dodávateľa nakupovali priamo od dodávateľa, zvyšuje riziká obmedzenej súťaže v rámci značky a rozdelenia trhu. Výhradnou distribúciou sa už obmedzuje arbitráž zo strany zákazníkov, keďže sa ňou obmedzuje počet distribútorov na výhradné územie, pričom žiadni iní distribútori nemôžu aktívne predávať na tomto území. Výhradným nákupom sa odstraňuje aj možná arbitráž zo strany výhradných distribútorov, ktorým sa zabraňuje nakupovať od iných distribútorov vo výhradnom distribučnom systéme. To zvyšuje možnosť dodávateľa obmedziť hospodársku súťaž v rámci značky pri uplatňovaní odlišných podmienok predaja na úkor spotrebiteľov, pokiaľ kombinácia výhradnej distribúcie s výhradným nákupom nevedie k účinkom zvyšujúcim efektívnosť, z ktorej budú mať prospech spotrebitelia. |
| --- | --- |

129.

| 130. | Uzavretie trhu pre ostatných distribútorov nepredstavuje problém, ak dodávateľ, ktorý prevádzkuje výhradný distribučný systém, na tom istom relevantnom trhu vymenuje väčší počet výhradných distribútorov a ak títo distribútori nie sú obmedzovaní pri predaji iným, nevymenovaným distribútorom. Uzavretie trhu pre ostatných distribútorov však môže byť problematické, ak existuje trhová sila v odberateľskom sektore, najmä v prípade veľmi rozsiahlych území, na ktorých sa výhradný distribútor stáva výhradným kupujúcim na celom trhu. Príkladom je reťazec supermarketov, ktorý sa stáva jediným distribútorom vedúcej značky na domácom maloobchodnom trhu s potravinami. Uzavretie trhu pre ostatných distribútorov by mohlo byť ešte horšie v prípade viacnásobných výhradných obchodných zastúpení. |
| --- | --- |

130.

| 131. | „Kúpna sila“ môže takisto zvyšovať riziko kolúzie na strane kupujúceho, keď významní kupujúci, ktorí sa potenciálne nachádzajú na rôznych územiach, uložia jednému alebo viacerým dodávateľom povinnosť uzatvárať dohody o výhradnej distribúcii. |
| --- | --- |

131.

| 132. | Posudzovanie dynamiky trhu je dôležité, keďže rastúci dopyt, meniace sa technológie a meniace sa postavenia na trhu môžu vyvolať negatívne účinky výhradných distribučných systémov s menšou pravdepodobnosťou ako na vyspelých trhoch. |
| --- | --- |

132.

| 133. | Aj povaha produktu môže byť významná pre hodnotenie výhradnej distribúcie z hľadiska prípadných protisúťažných účinkov. Tieto účinky budú menej závažné v odvetviach, v ktorých je online predaj bežnejší, keďže online predaj môže uľahčiť nákupy od distribútorov mimo výhradného územia alebo skupiny zákazníkov. |
| --- | --- |

133.

| 134. | Úroveň obchodu je dôležitá, pretože prípadné negatívne účinky sa môžu líšiť na veľkoobchodnej a maloobchodnej úrovni. Výhradná distribúcia sa uplatňuje najmä pri distribúcii konečného tovaru alebo služieb. Strata hospodárskej súťaže v rámci značky je pravdepodobná predovšetkým na maloobchodnej úrovni, ak je spojená s veľkými územiami, pretože koneční spotrebitelia môžu mať v prípade známej značky malú možnosť výberu medzi distribútorom, ktorý ponúka vysokú cenu/službu vysokej kvality a distribútorom ponúkajúcim nízku cenu/menej kvalitnú službu. |
| --- | --- |

134.

| 135. | Ak si výrobca vyberie za svojho výhradného distribútora veľkoobchodníka, zvyčajne tak urobí pre väčšie územie, ako je napríklad celý členský štát. Pokiaľ veľkoobchodník dokáže predávať produkty bez obmedzenia maloobchodníkom v nadväzujúcom reťazci, je nepravdepodobné, že by došlo k citeľným protisúťažným účinkom. Prípadnú stratu súťaže v rámci značky na veľkoobchodnej úrovni môžu ľahko vyvážiť pozitívne účinky zvyšujúce efektívnosť v oblasti logistiky a propagácie, najmä ak má výrobca sídlo v inom členskom štáte. Viacnásobné výhradné obchodné zastúpenia však vytvárajú väčšie riziká pre hospodársku súťaž medzi značkami na veľkoobchodnej ako na maloobchodnej úrovni. V prípade, že sa jeden veľkoobchodník stane výhradným distribútorom pre značný počet dodávateľov, existuje nielen riziko obmedzenia hospodárskej súťaže medzi týmito značkami, ale aj vyššie riziko uzavretia trhu na veľkoobchodnej úrovni obchodu. |
| --- | --- |

135.

| 136. | Výhradné distribučné systémy, ktoré obmedzujú hospodársku súťaž v zmysle článku 101 ods. 1 zmluvy, môžu napriek tomu generovať účinky zvyšujúce efektívnosť, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy. Exkluzivita môže byť napríklad potrebná na to, aby motivovala distribútorov investovať do rozvoja značky dodávateľa alebo do poskytovania služieb zvyšujúcich dopyt. Mimo rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2022/720 platí, že čím vyšší je počet výhradných distribútorov vymenovaných pre konkrétne územie, tým nižšia je pravdepodobnosť, že budú mať dostatočnú motiváciu investovať do propagácie produktov dodávateľa a rozvoja jeho značky, pretože ostatní výhradní distribútori, ktorí takisto pôsobia na danom území, môžu parazitovať na ich investičnom úsilí. |
| --- | --- |

136.

| 137. | Na účely posúdenia účinkov zvyšujúcich efektívnosť je relevantná povaha produktu. Objektívne účinky zvyšujúce efektívnosť sú pravdepodobnejšie pri nových produktoch, komplexných produktoch a produktoch, ktorých kvalita sa dá ťažko posúdiť pred spotrebou (tzv. produkty založené na skúsenosti) alebo ktorých kvalita sa dá ťažko posúdiť dokonca i po spotrebe (tzv. produkty založené na dôvere). Okrem toho môže výhradná distribúcia viesť k úsporám nákladov na logistiku z dôvodu úspor z rozsahu pri doprave a distribúcii. Kombinácia výhradnej distribúcie s presadzovaním jednej značky môže zvýšiť motiváciu výhradného distribútora (výhradných distribútorov) zamerať svoje úsilie na konkrétnu značku. |
| --- | --- |

137.

| 138. | Faktory uvedené v bodoch (125) až (137) sú relevantné aj na účely posúdenia výhradných distribučných systémov, v rámci ktorých dodávateľ pridelí skupinu zákazníkov výhradne jednému alebo viacerým kupujúcim. Pri posudzovaní tohto typu výhradného distribučného systému by sa mali vziať do úvahy aj ďalšie faktory uvedené v bodoch (139) a (140). |
| --- | --- |

138.

| 139. | Podobne ako pri výhradnom prideľovaní územia, výhradné prideľovanie skupiny zákazníkov vo všeobecnosti sťažuje arbitráž zo strany kupujúcich. Okrem toho, keďže každý vymenovaný distribútor má vlastnú skupinu zákazníkov, kupujúci, ktorí nepatria do žiadnej skupiny, môžu mať ťažkosti pri získavaní produktov od dodávateľa. V dôsledku toho sa priestor pre arbitráž zo strany takýchto kupujúcich obmedzí. |
| --- | --- |

139.

| 140. | Okrem typov účinkov zvyšujúcich efektívnosť uvedených v bode (136) môže viesť výhradné prideľovanie zákazníkov k účinkom zvyšujúcim efektívnosť, ak je potrebné, aby distribútori investovali do špecifického vybavenia, zručností alebo know-how na uspokojenie potrieb konkrétnej kategórie zákazníkov, alebo ak takéto investície vedú k úsporám z rozsahu alebo úsporám zo sortimentu v oblasti logistiky (82). Obdobie odpisovania týchto investícií je ukazovateľom trvania, počas ktorého možno odôvodniť výhradné prideľovanie zákazníkov. Vo všeobecnosti je odôvodnenie výhradného prideľovania zákazníkov najsilnejšie v prípade nových alebo komplexných produktov a v prípade produktov, ktoré treba prispôsobiť potrebám jednotlivého zákazníka. Identifikovateľné diferencované potreby sú pravdepodobnejšie v prípade medziproduktov, t. j. produktov, ktoré sa predávajú rôznym typom profesionálnych kupujúcich. Na druhej strane nie je pravdepodobné, že by prideľovanie konečných spotrebiteľov viedlo k účinkom zvyšujúcim efektívnosť. |
| --- | --- |

140.

| 141. | Tento príklad je príkladom viacnásobných výhradných obchodných zastúpení na oligopolnom trhu:





  Na vnútroštátnom trhu s konečným produktom sú štyri vedúce podniky, každý s približne 20 % podielom na trhu. Tieto štyri vedúce podniky predávajú svoje produkty prostredníctvom výhradných distribútorov na maloobchodnej úrovni. Maloobchodníkom sú pridelené výhradné územia, ktoré svojím rozsahom zodpovedajú mestu, v ktorom sídlia, alebo mestskej časti. Na väčšine území tieto štyri vedúce podniky vymenovali rovnakého výhradného maloobchodníka („viacnásobné obchodné zastúpenie“), ktorý má obyčajne centrálne postavenie a špecializuje sa na relevantný produkt. Zvyšných 20 % domáceho trhu tvoria malí miestni výrobcovia, z ktorých najväčší má na tomto domácom trhu približne 5 % trhový podiel. Títo miestni výrobcovia vo všeobecnosti predávajú svoje produkty prostredníctvom iných maloobchodníkov, najmä preto, lebo výhradní distribútori štyroch najväčších dodávateľov nemajú vo všeobecnosti veľký záujem o predaj menej známych a lacnejších značiek. Trh je výrazne diferencovaný z hľadiska presadzovania značiek a produktov. Štyri vedúce podniky organizujú veľké celoštátne reklamné kampane a ich značky majú výrazný imidž, pričom okrajoví výrobcovia nepropagujú svoje produkty na celoštátnej úrovni. Trh je pomerne vyspelý so stabilným dopytom a v oblasti technológií a produktov nedochádza k žiadnej významnej inovácii. Produkt je pomerne jednoduchý.
  Na takomto oligopolnom trhu existuje riziko kolúzie medzi týmito štyrmi vedúcimi podnikmi. Toto riziko sa zvyšuje viacnásobným obchodným zastúpením. Hospodárska súťaž v rámci značky je obmedzovaná územnou exkluzivitou. Súťaž medzi týmito štyrmi vedúcimi značkami je na maloobchodnej úrovni obmedzená, pretože jeden maloobchodník určuje cenu pre všetky štyri značky na každom území. Viacnásobné obchodné zastúpenie znamená, že ak jeden výrobca zníži cenu svojej značky, maloobchodník nebude mať záujem o to, aby sa toto zníženie ceny prenieslo na konečného spotrebiteľa, pretože by sa tým znížil predaj a zisky dosiahnuté prostredníctvom ostatných značiek. Výrobcovia preto majú menší záujem o vzájomnú cenovú súťaž. Cenová súťaž medzi značkami sa prejavuje najmä v súvislosti s tovarom menej známych značiek okrajových výrobcov. Prípadné argumenty týkajúce sa účinkov zvyšujúcich efektívnosť v prospech (spoločných) výhradných distribútorov sú obmedzené, keďže produkt je pomerne jednoduchý, na ďalší predaj nie sú potrebné osobitné investície ani školenie, pričom propagácia prebieha najmä na úrovni výrobcov.
  Napriek tomu, že každý z vedúcich podnikov má trhový podiel nižší, ako je hraničná hodnota, podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy nemusia byť splnené a v prípade dohôd uzavretých s distribútormi, ktorých trhový podiel je nižší ako úroveň 30 % na trhu verejného obstarávania, môže byť potrebné odňatie skupinovej výnimky. |
| --- | --- |

141.

Na vnútroštátnom trhu s konečným produktom sú štyri vedúce podniky, každý s približne 20 % podielom na trhu. Tieto štyri vedúce podniky predávajú svoje produkty prostredníctvom výhradných distribútorov na maloobchodnej úrovni. Maloobchodníkom sú pridelené výhradné územia, ktoré svojím rozsahom zodpovedajú mestu, v ktorom sídlia, alebo mestskej časti. Na väčšine území tieto štyri vedúce podniky vymenovali rovnakého výhradného maloobchodníka („viacnásobné obchodné zastúpenie“), ktorý má obyčajne centrálne postavenie a špecializuje sa na relevantný produkt. Zvyšných 20 % domáceho trhu tvoria malí miestni výrobcovia, z ktorých najväčší má na tomto domácom trhu približne 5 % trhový podiel. Títo miestni výrobcovia vo všeobecnosti predávajú svoje produkty prostredníctvom iných maloobchodníkov, najmä preto, lebo výhradní distribútori štyroch najväčších dodávateľov nemajú vo všeobecnosti veľký záujem o predaj menej známych a lacnejších značiek. Trh je výrazne diferencovaný z hľadiska presadzovania značiek a produktov. Štyri vedúce podniky organizujú veľké celoštátne reklamné kampane a ich značky majú výrazný imidž, pričom okrajoví výrobcovia nepropagujú svoje produkty na celoštátnej úrovni. Trh je pomerne vyspelý so stabilným dopytom a v oblasti technológií a produktov nedochádza k žiadnej významnej inovácii. Produkt je pomerne jednoduchý.

Na takomto oligopolnom trhu existuje riziko kolúzie medzi týmito štyrmi vedúcimi podnikmi. Toto riziko sa zvyšuje viacnásobným obchodným zastúpením. Hospodárska súťaž v rámci značky je obmedzovaná územnou exkluzivitou. Súťaž medzi týmito štyrmi vedúcimi značkami je na maloobchodnej úrovni obmedzená, pretože jeden maloobchodník určuje cenu pre všetky štyri značky na každom území. Viacnásobné obchodné zastúpenie znamená, že ak jeden výrobca zníži cenu svojej značky, maloobchodník nebude mať záujem o to, aby sa toto zníženie ceny prenieslo na konečného spotrebiteľa, pretože by sa tým znížil predaj a zisky dosiahnuté prostredníctvom ostatných značiek. Výrobcovia preto majú menší záujem o vzájomnú cenovú súťaž. Cenová súťaž medzi značkami sa prejavuje najmä v súvislosti s tovarom menej známych značiek okrajových výrobcov. Prípadné argumenty týkajúce sa účinkov zvyšujúcich efektívnosť v prospech (spoločných) výhradných distribútorov sú obmedzené, keďže produkt je pomerne jednoduchý, na ďalší predaj nie sú potrebné osobitné investície ani školenie, pričom propagácia prebieha najmä na úrovni výrobcov.

Napriek tomu, že každý z vedúcich podnikov má trhový podiel nižší, ako je hraničná hodnota, podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy nemusia byť splnené a v prípade dohôd uzavretých s distribútormi, ktorých trhový podiel je nižší ako úroveň 30 % na trhu verejného obstarávania, môže byť potrebné odňatie skupinovej výnimky.

| 142. | Tento príklad je príkladom výhradného prideľovania zákazníkov:





  Podnik vyvinul inteligentné automatické hasiace zariadenie. V súčasnosti má tento podnik 40 % podiel na trhu s automatickými hasiacimi zariadeniami. Keď začal toto inteligentné hasiace zariadenie predávať, so starším produktom mal trhový podiel na úrovni 20 %. Inštalácia nového typu hasiaceho zariadenia závisí od typu budovy, kde je zariadenie nainštalované, a od využitia budovy (napríklad kancelária, chemická továreň alebo nemocnica). Podnik schválil určitý počet distribútorov na predaj a inštaláciu inteligentného hasiaceho zariadenia. Každý distribútor musel vyškoliť svojich zamestnancov, pokiaľ ide o všeobecné a osobitné požiadavky na inštaláciu inteligentného hasiaceho zariadenia pre určitú triedu zákazníkov. Na zabezpečenie toho, aby sa distribútori špecializovali, podnik pridelil každému distribútorovi osobitnú triedu zákazníkov a zakázal im aktívne predávať produkty výhradným triedam zákazníkov iných distribútorov. Po piatich rokoch sa všetkým výhradným distribútorom povolí aktívny predaj všetkým triedam zákazníkov, čím sa skončí systém výhradného prideľovania zákazníkov. Dodávateľ potom môže takisto začať predávať novým distribútorom. Trh je pomerne dynamický, s dvoma subjektmi, ktoré nedávno vstúpili na trh, a množstvom technologických zlepšení. Konkurenti majú trhové podiely v rozmedzí od 5 % do 25 % a takisto modernizujú svoje produkty.
  Keďže má táto exkluzivita obmedzené trvanie a pomáha zabezpečiť, aby sa distribútorom mohli vrátiť ich investície a aby zamerali svoje pôvodné predajné úsilie na určitú triedu zákazníkov s cieľom zdokonaliť sa v predaji, a keďže prípadné protisúťažné účinky sa na dynamickom trhu zdajú obmedzené, podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy sú pravdepodobne splnené. |
| --- | --- |

142.

Podnik vyvinul inteligentné automatické hasiace zariadenie. V súčasnosti má tento podnik 40 % podiel na trhu s automatickými hasiacimi zariadeniami. Keď začal toto inteligentné hasiace zariadenie predávať, so starším produktom mal trhový podiel na úrovni 20 %. Inštalácia nového typu hasiaceho zariadenia závisí od typu budovy, kde je zariadenie nainštalované, a od využitia budovy (napríklad kancelária, chemická továreň alebo nemocnica). Podnik schválil určitý počet distribútorov na predaj a inštaláciu inteligentného hasiaceho zariadenia. Každý distribútor musel vyškoliť svojich zamestnancov, pokiaľ ide o všeobecné a osobitné požiadavky na inštaláciu inteligentného hasiaceho zariadenia pre určitú triedu zákazníkov. Na zabezpečenie toho, aby sa distribútori špecializovali, podnik pridelil každému distribútorovi osobitnú triedu zákazníkov a zakázal im aktívne predávať produkty výhradným triedam zákazníkov iných distribútorov. Po piatich rokoch sa všetkým výhradným distribútorom povolí aktívny predaj všetkým triedam zákazníkov, čím sa skončí systém výhradného prideľovania zákazníkov. Dodávateľ potom môže takisto začať predávať novým distribútorom. Trh je pomerne dynamický, s dvoma subjektmi, ktoré nedávno vstúpili na trh, a množstvom technologických zlepšení. Konkurenti majú trhové podiely v rozmedzí od 5 % do 25 % a takisto modernizujú svoje produkty.

Keďže má táto exkluzivita obmedzené trvanie a pomáha zabezpečiť, aby sa distribútorom mohli vrátiť ich investície a aby zamerali svoje pôvodné predajné úsilie na určitú triedu zákazníkov s cieľom zdokonaliť sa v predaji, a keďže prípadné protisúťažné účinky sa na dynamickom trhu zdajú obmedzené, podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy sú pravdepodobne splnené.

4.6.2.   Selektívne distribučné systémy

4.6.2.1.   Vymedzenie selektívnych distribučných systémov

| 143. | V selektívnom distribučnom systéme, ako je vymedzený v článku 1 ods. 1 písm. g) nariadenia (EÚ) 2022/720, sa dodávateľ zaväzuje predávať zmluvný tovar alebo služby, či už priamo, alebo nepriamo, iba distribútorom vybraným na základe vopred určených kritérií. Títo distribútori sa zaväzujú nepredávať tento tovar ani služby neautorizovaným distribútorom na území, na ktorom chce dodávateľ tento systém prevádzkovať. |
| --- | --- |

143.

| 144. | Kritériá používané dodávateľom na výber distribútorov môžu byť kvalitatívne alebo kvantitatívne, prípadne oboje. Kvantitatívne kritériá obmedzujú počet distribútorov priamo, napríklad stanovením pevného počtu distribútorov. Kvalitatívne kritériá obmedzujú počet distribútorov nepriamo tým, že ukladajú podmienky, ktoré nedokážu splniť všetci distribútori, napríklad pokiaľ ide o sortiment, ktorý sa má predávať, školenie predajcov, službu, ktorá sa má poskytovať na mieste predaja, alebo reklamu a prezentáciu produktov. Kvalitatívne kritériá sa môžu týkať dosahovania cieľov udržateľnosti, akými sú zmena klímy, ochrana životného prostredia alebo obmedzenie využívania prírodných zdrojov. Dodávatelia by napríklad mohli od distribútorov vyžadovať, aby vo svojich predajniach poskytovali služby nabíjania alebo zariadenia na recykláciu alebo aby zabezpečili, že tovar bude dodaný udržateľnými prostriedkami, napríklad bicyklom namiesto motorového vozidla. |
| --- | --- |

144.

| 145. | Selektívne distribučné systémy sú porovnateľné s výhradnými distribučnými systémami v tom zmysle, že sa nimi obmedzuje počet autorizovaných distribútorov a možnosti ďalšieho predaja. Hlavný rozdiel medzi týmito dvoma typmi distribučného systému predstavuje charakter ochrany poskytovanej distribútorovi. Vo výhradnom distribučnom systéme je distribútor chránený pred aktívnym predajom mimo svojho výhradného územia, zatiaľ čo v selektívnom distribučnom systéme je distribútor chránený pred aktívnym a pasívnym predajom zo strany neoprávnených distribútorov. |
| --- | --- |

145.

4.6.2.2.   Uplatňovanie článku 101 zmluvy na selektívne distribučné systémy

| 146. | Medzi možné riziká hospodárskej súťaže selektívnych distribučných systémov patrí obmedzenie súťaže v rámci značky, a zvlášť v prípade kumulatívneho účinku uzavretie trhu pre určitých typov distribútorov, ako aj zmiernenie hospodárskej súťaže a uľahčenie kolúzie medzi dodávateľmi alebo medzi kupujúcimi z dôvodu obmedzenia počtu kupujúcich. |
| --- | --- |

146.

| 147. | Na posúdenie zlučiteľnosti selektívneho distribučného systému s článkom 101 zmluvy je najprv potrebné určiť, či systém patrí do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1. Na tento účel treba rozlišovať medzi čisto kvalitatívnou selektívnou distribúciou a kvantitatívnou selektívnou distribúciou. |
| --- | --- |

147.

| 148. | Čisto kvalitatívna selektívna distribúcia nemusí patriť do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy za predpokladu, že sú splnené tri podmienky stanovené Súdnym dvorom Európskej únie v rozsudku Metro (83) (ďalej len „Metro kritériá“). Dôvodom je, že ak sú tieto kritériá splnené, možno predpokladať, že obmedzenie hospodárskej súťaže v rámci značky spojené so selektívnou distribúciou je vyvážené zlepšením súťaže medzi značkami v oblasti kvality (84). |
| --- | --- |

148.

| 149. | Tri Metro kritériá možno zhrnúť takto: po prvé, povaha dotknutého tovaru alebo dotknutých služieb si musí vyžadovať selektívny distribučný systém. To znamená, že vzhľadom na povahu dotknutého produktu musí takýto systém predstavovať legitímnu požiadavku na zachovanie jeho kvality a zabezpečenie jeho správneho používania. Napríklad použitie selektívnej distribúcie môže byť legitímne v prípade produktov vysokej kvality alebo produktov založených na najnovších technológiách (85) či v prípade luxusného tovaru (86). Kvalita takéhoto tovaru môže vyplývať nielen z jeho materiálových vlastností, ale aj z pocitu luxusu, ktorý vyvoláva. Na zachovanie kvality tovaru môže byť preto potrebné zavedenie selektívneho distribučného systému, ktorého cieľom je zabezpečiť, aby sa tovar prezentoval spôsobom, ktorý prispieva k udržaniu takéhoto pocitu luxusu (87). Po druhé, ďalší predajcovia sa musia vyberať na základe objektívnych kvalitatívnych kritérií, ktoré sú stanovené jednotným spôsobom vo vzťahu ku všetkým potenciálnym ďalším predajcom a neuplatňujú sa diskriminačne. Po tretie, stanovené kritériá nesmú prekračovať rámec toho, čo je nevyhnutné (88). |
| --- | --- |

149.

| 150. | Posúdenie, či sú splnené Metro kritériá, si vyžaduje nielen celkové posúdenie predmetnej dohody o selektívnej distribúcii, ale aj samostatnú analýzu každého potenciálne obmedzujúceho ustanovenia dohody (89). To zahŕňa najmä posúdenie, či je obmedzujúce ustanovenie primerané vo vzťahu k cieľu sledovanému v rámci selektívneho distribučného systému a či prekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie tohto cieľa (90). Veľmi závažné obmedzenia hospodárskej súťaže nespĺňajú tento test primeranosti. Naopak, napríklad môže byť primerané, ak dodávateľ luxusného tovaru zakáže svojim autorizovaným distribútorom používať online trhoviská, pokiaľ to nepriamo nebráni efektívnemu využívaniu internetu autorizovaným distribútorom na predaj tovaru na konkrétne územia alebo konkrétnym zákazníkom (91). Takýto zákaz používania online trhovísk by v prvom rade neobmedzoval predaj na konkrétne územia alebo konkrétnych zákazníkov, kde autorizovaný distribútor môže voľne prevádzkovať svoj vlastný internetový obchod a inzerovať online s cieľom zvýšiť informovanosť o svojich online činnostiach a prilákať potenciálnych zákazníkov (92). V takom prípade obmedzujúce ustanovenie, ak je primerané, nepatrí do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy a nevyžaduje sa žiadna ďalšia analýza. |
| --- | --- |

150.

| 151. | Bez ohľadu na to, či spĺňajú Metro kritériá, sa na kvalitatívne a/alebo kvantitatívne dohody o selektívnej distribúcii môže uplatniť výnimka stanovená v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2022/720 za predpokladu, že trhové podiely dodávateľa aj kupujúceho nepresiahnu 30 % a dohoda neobsahuje žiadne veľmi závažné obmedzenia hospodárskej súťaže (93). Uplatňovanie výnimky sa nezruší, ak sa selektívna distribúcia kombinuje s inými vertikálnymi obmedzeniami, ktoré nie sú veľmi závažné, ako je povinnosť nekonkurovať si vymedzená v článku 1 ods. 1 písm. f) nariadenia (EÚ) 2022/720. Výnimka stanovená v článku 2 ods. 1 nariadenia sa uplatňuje bez ohľadu na povahu príslušného produktu a povahu kritérií výberu. Dodávateľ navyše nie je povinný zverejňovať svoje kritériá výberu (94). |
| --- | --- |

151.

| 152. | Ak v konkrétnom prípade dohoda o selektívnej distribúcii, na ktorú sa uplatňuje skupinová výnimka, značne obmedzuje hospodársku súťaž na úrovni dodávateľov alebo distribútorov a nevytvára účinky zvyšujúce efektívnosť, ktoré prevažujú nad účinkami obmedzenia, napríklad preto, že kritériá výberu nie sú spojené s vlastnosťami produktu alebo nie sú potrebné na zlepšenie distribúcie produktu, môže byť výhoda skupinovej výnimky odňatá. |
| --- | --- |

152.

4.6.2.3.   Usmernenie k individuálnemu posudzovaniu zmlúv o selektívnej distribúcii

| 153. | Mimo rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2022/720 zohráva postavenie dodávateľa na trhu a jeho konkurenčných podnikov pri hodnotení prípadných protisúťažných účinkov veľký význam, pretože strata hospodárskej súťaže v rámci značky môže byť v zásade problematická iba vtedy, ak sa obmedzí hospodárska súťaž medzi značkami (95). Čím je postavenie dodávateľa silnejšie, najmä ak prekračuje hraničnú hodnotu 30 %, tým viac je ohrozená konkurencieschopnosť z dôvodu straty hospodárskej súťaže v rámci značky. Ďalším významným faktorom je počet selektívnych distribučných sietí prítomných na tom istom relevantnom trhu. Ak selektívnu distribúciu uplatňuje iba jeden dodávateľ na trhu, kvantitatívna selektívna distribúcia vo všeobecnosti nevedie k protisúťažným účinkom. V praxi však selektívnu distribúciu často uplatňuje viacero dodávateľov na konkrétnom trhu (kumulatívny účinok). |
| --- | --- |

153.

| 154. | V prípade kumulatívneho účinku je potrebné vziať do úvahy postavenie dodávateľov, ktorí uplatňujú selektívnu distribúciu, na trhu: ak selektívnu distribúciu využíva väčšina vedúcich dodávateľov na trhu, môže to viesť k uzavretiu trhu pre určité typy distribútorov, napríklad diskontné subjekty. Riziko uzavretia trhu pre efektívnejších distribútorov je väčšie pri selektívnej distribúcii ako v prípade výhradnej distribúcie, keďže v rámci selektívneho distribučného systému je predaj neautorizovaným distribútorom obmedzený. Toto obmedzenie je určené na to, aby selektívnym distribučným systémom dodalo uzavretý charakter, v rámci ktorého majú k produktu prístup iba autorizovaní distribútori, ktorí spĺňajú kritériá, kým neautorizovaným distribútorom znemožňuje získanie dodávok. Selektívna distribúcia je preto zvlášť vhodná, aby sa predišlo tlaku zo strany diskontných subjektov (či už offline, alebo výlučne online distribútorov) na marže výrobcu, ako aj na marže autorizovaných distribútorov. Uzavretie trhu pre takéto formy distribúcie, či už vyplýva z kumulatívneho využívania selektívnej distribúcie, alebo z jej využívania jediným dodávateľom, ktorého trhový podiel presahuje 30 %, znižuje možnosti spotrebiteľov využívať špecifické výhody, ktoré tieto formy distribúcie ponúkajú, pričom ide napríklad o nižšie ceny, väčšiu transparentnosť a väčší prístup k danému produktu. |
| --- | --- |

154.

| 155. | Ak jednotlivé selektívne distribučné siete uplatňujú výnimku stanovenú v nariadení (EÚ) 2022/720, možno zvážiť odňatie skupinovej výnimky alebo neuplatnenie nariadenia (EÚ) 2022/720, ak takéto siete vytvárajú kumulatívne protisúťažné účinky. Takéto kumulatívne protisúťažné účinky sú však nepravdepodobné, ak celkový podiel na trhu, na ktorý sa vzťahuje selektívna distribúcia, nepresahuje 50 %. Vznik obáv o konkurenciu je takisto nepravdepodobný, ak pokrytie trhu presahuje 50 %, ale súhrnný trhový podiel piatich najväčších dodávateľov nepresahuje 50 %. Ak podiel piatich najväčších dodávateľov, ako aj podiel na trhu, na ktorý sa vzťahuje selektívna distribúcia, presahujú 50 %, posúdenie sa môže líšiť v závislosti od toho, či všetkých päť najväčších dodávateľov uplatňuje alebo neuplatňuje selektívnu distribúciu. Čím silnejšie je postavenie konkurentov neuplatňujúcich selektívnu distribúciu, tým nepravdepodobnejšie je uzavretie trhu pre ostatných distribútorov. Obavy týkajúce sa hospodárskej súťaže môžu vzniknúť, ak všetci piati najväčší dodávatelia uplatňujú selektívnu distribúciu. Tak by to pravdepodobne bolo najmä v prípade, keď dohody uzatvorené najväčšími dodávateľmi obsahujú kvantitatívne kritériá výberu, ktoré priamo obmedzujú počet autorizovaných distribútorov, alebo ak sa na základe uplatnených kvalitatívnych kritérií uzavrie trh pre určité formy distribúcie, napr. požiadavky disponovať jedným alebo viacerými kamennými obchodmi alebo poskytovať osobitné služby, ktoré sa zvyčajne môžu poskytovať len konkrétnou formou distribúcie. |
| --- | --- |

155.

| 156. | Splnenie podmienok uvedených v článku 101 ods. 3 je vo všeobecnosti nepravdepodobné, ak selektívne distribučné systémy, ktoré prispievajú ku kumulatívnemu účinku, vylúčia z trhu nových distribútorov, ktorí sú schopní riadne predávať dotknuté produkty, najmä diskontné subjekty alebo výlučne online distribútorov, ktorí spotrebiteľom ponúkajú nižšie ceny, čím obmedzujú distribúciu v prospech určitých existujúcich kanálov a na úkor konečných spotrebiteľov. Je menej pravdepodobné, že menej priame formy kvantitatívnej selektívnej distribúcie, ktoré sú výsledkom napríklad kombinácie čisto kvalitatívnych kritérií výberu s požiadavkou na distribútorov týkajúcou sa dosiahnutia minimálnej výšky ročných nákupov, vytvárajú čisté negatívne účinky, najmä ak dotknutá minimálna výška nepredstavuje významný podiel celkového obratu distribútora vyplývajúceho z dotknutého typu produktu, a neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné pre dodávateľa na vrátenie investícií viazaných na určitý vzťah a/alebo dosiahnutie úspor z rozsahu v oblasti distribúcie. Dodávateľ s trhovým podielom nepresahujúcim 5 % sa vo všeobecnosti nepovažuje za toho, kto významne prispieva ku kumulatívnemu účinku. |
| --- | --- |

156.

| 157. | Prekážky vstupu na trh sú relevantné najmä v prípade uzavretia trhu pre neautorizovaných distribútorov. Prekážky vstupu na trh by mohli byť významné vtedy, keď selektívnu distribúciu uplatňujú výrobcovia značkových produktov , keďže distribútori vylúčení zo selektívneho distribučného systému budú spravidla potrebovať určitý čas a značné investície, aby uviedli svoje vlastné značky na trh alebo získali konkurenčné dodávky inde. |
| --- | --- |

157.

| 158. | Sila kupujúceho môže zvýšiť riziko kolúzie medzi distribútormi. Distribútori, ktorí majú silné postavenie na trhu, môžu dodávateľov nútiť k tomu, aby uplatňovali kritériá výberu, ktorými sa obmedzia možnosti prístupu na trh pre nových a efektívnejších distribútorov. V dôsledku toho môže sila kupujúceho výrazne zmeniť analýzu možných protisúťažných účinkov selektívnej distribúcie. Uzavretie trhu pre efektívnejších distribútorov môže nastať v prípade, že silná organizácia distribútorov uloží dodávateľovi kritériá výberu zamerané na obmedzenie distribúcie v prospech svojich členov. |
| --- | --- |

158.

| 159. | Podľa článku 5 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ) 2022/720 dodávateľ nesmie autorizovaným distribútorom ukladať priamu ani nepriamu povinnosť týkajúcu sa zákazu predávať značky určitých konkurenčných dodávateľov. Cieľom tohto ustanovenia je odradiť od kolúzie na horizontálnej úrovni v snahe vylúčiť určité značky vytvorením selektívnej skupiny značiek vedúcimi dodávateľmi. Je nepravdepodobné, že by takáto povinnosť spĺňala podmienky na udelenie výnimky, ak sa kombinovaný trhový podiel piatich najväčších dodávateľov rovná alebo presahuje 50 %, ibaže by žiadny z dodávateľov ukladajúcich takúto povinnosť nepatril k piatim najväčším dodávateľom na trhu. |
| --- | --- |

159.

| 160. | Obavy týkajúce sa hospodárskej súťaže v súvislosti s uzavretím trhu pre ostatných dodávateľov spravidla nevzniknú, pokiaľ sa iným dodávateľom nezabráni využívať tých istých distribútorov, k čomu môže dôjsť napríklad v prípade, že sa selektívna distribúcia kombinuje s presadzovaním jednej značky. V prípade hustej siete autorizovaných distribútorov alebo v prípade kumulatívneho účinku kombinácia selektívnej distribúcie a povinnosti nekonkurovať si môže predstavovať riziko uzavretia trhu pre ostatných dodávateľov. V takom prípade sa uplatňuje usmernenie týkajúce sa presadzovania jednej značky uvedené v oddiele 8.2.1. Ak sa selektívna distribúcia nekombinuje s povinnosťou nekonkurovať si, obava z uzavretia trhu pre konkurenčných dodávateľov môže pretrvávať. Platí to vtedy, keď vedúci dodávatelia neuplatňujú iba čisto kvalitatívne kritériá výberu, ale takisto ukladajú svojim distribútorom určité ďalšie povinnosti, ako je napríklad povinnosť rezervovať minimálne miesto na regáloch pre produkty dodávateľa alebo zabezpečiť, aby predaj produktov dodávateľa distribútorom dosahoval minimálny podiel z celkového obratu distribútora. Výskyt takéhoto problému je nepravdepodobný, ak podiel na trhu, na ktorý sa vzťahuje selektívna distribúcia, nepresahuje 50 % alebo vtedy, keď sa tento podiel pokrytia presiahne v prípade, že trhový podiel piatich najväčších dodávateľov nepresahuje 50 %. |
| --- | --- |

160.

| 161. | Posudzovanie dynamiky trhu je dôležité, keďže rastúci dopyt, meniace sa technológie a meniace sa postavenia na trhu môžu vytvárať negatívne účinky s menšou pravdepodobnosťou, ako by to bolo v prípade vyspelých trhov. |
| --- | --- |

161.

| 162. | Selektívna distribúcia môže mať pozitívny účinok, keď vedie k úsporám nákladov na logistiku z dôvodu úspor z rozsahu pri doprave, čo môže nastať bez ohľadu na povahu produktu [pozri bod (16) písm. (g)]. Takýto druh zefektívnenia je však v selektívnych distribučných systémoch zvyčajne len okrajový. Povaha produktu je dôležitá na posúdenie toho, či je selektívna distribúcia odôvodnená s cieľom pomôcť vyriešiť problém parazitovania medzi distribútormi [pozri bod 16 písm. b)] alebo pomôcť vytvoriť alebo zachovať imidž značky [pozri bod 16 písm. h)]. Je pravdepodobnejšie, že využívanie selektívnej distribúcie na dosiahnutie týchto druhov účinkov zvyšujúcich efektívnosť bude vo všeobecnosti odôvodnené v prípade nových produktov, komplexných produktov alebo produktov, ktorých kvalita sa dá ťažko posúdiť pred spotrebou (tzv. produkty založené na skúsenosti) alebo ktorých kvalita sa dá ťažko posúdiť dokonca i po spotrebe (tzv. produkty založené na dôvere). Kombinácia selektívnej distribúcie s doložkou o mieste pôsobenia na účely ochrany autorizovaného distribútora pred hospodárskou súťažou zo strany ostatných autorizovaných distribútorov, ktorí si otvárajú obchody v jeho blízkosti, môže spĺňať najmä podmienky uvedené v článku 101 ods. 3 zmluvy, ak je táto kombinácia nevyhnutná na ochranu značných investícií viazaných na určitý vzťah a vynaložených autorizovaným distribútorom [pozri bod 16 písm. e)]. Na zabezpečenie toho, aby sa použilo čo najmenej protisúťažné obmedzenie, je dôležité posúdiť, či možno dosiahnuť rovnaké účinky zvyšujúce efektívnosť pri porovnateľných nákladoch, napríklad uložením iba požiadaviek na služby. |
| --- | --- |

162.

| 163. | Tento príklad je príkladom kvantitatívnej selektívnej distribúcie:
  Na trhu s tovarom dlhodobej spotreby výrobca značky A, ktorý je vedúcim výrobcom na trhu s trhovým podielom 35 %, predáva svoj produkt spotrebiteľom prostredníctvom selektívneho distribučného systému. Na prijatie do tohto systému existuje niekoľko kritérií: v obchode musia byť zamestnaní vyškolení pracovníci a musia sa v ňom poskytovať predpredajné služby, v obchode musí byť osobitný priestor vyhradený na predaj daného produktu a podobných technologicky vyspelých produktov, v obchode sa vyžaduje predaj širokého sortimentu modelov dodávateľa a ich vystavenie pútavým spôsobom. Okrem toho, počet prijateľných maloobchodníkov v systéme je priamo obmedzený stanovením maximálneho počtu maloobchodníkov na počet obyvateľov v každej oblasti alebo mestskom obvode. Výrobca A má na danom trhu šesť konkurentov. Výrobcovia značiek B, C a D sú jeho najväčšími konkurentmi s trhovými podielmi 25 % (výrobca B), 15 % (výrobca C) a 10 % (výrobca D), kým ostatní výrobcovia majú menšie trhové podiely. Výrobca A je jediný, ktorý využíva selektívnu distribúciu. Selektívni distribútori značky A vždy predávajú niekoľko konkurenčných značiek. Konkurenčné značky sa však takisto vo veľkom predávajú v obchodoch, ktoré nie sú členmi selektívneho distribučného systému výrobcu A. Existujú rôzne distribučné reťazce: napríklad značky B a C sa predávajú vo väčšine vybraných obchodov výrobcu A, ale aj v iných obchodoch poskytujúcich veľmi kvalitné služby a v hypermarketoch. Značka D sa predáva hlavne v obchodoch s veľmi kvalitnými službami. Technológia sa na tomto trhu vyvíja pomerne rýchlo a hlavní dodávatelia si prostredníctvom reklamy zachovávajú dobrý imidž svojich produktov z hľadiska kvality.
  Na tomto trhu je podiel pokrytia selektívnej distribúcie 35 %. Hospodárska súťaž medzi značkami nie je priamo ovplyvnená selektívnym distribučným systémom výrobcu A. Hospodárska súťaž v rámci značky môže byť obmedzená v prípade značky A, ale spotrebitelia majú prístup k maloobchodníkom s nižšou kvalitou služieb/nižšími cenami predávajúcim značky B a C, ktorých imidž je z hľadiska kvality porovnateľný so značkou A. Okrem toho, možnosť prístupu k maloobchodníkom s vysokou kvalitou služieb predávajúcim iné značky nie je obmedzená, pretože neexistuje žiadne obmedzenie kapacity vybraných distribútorov na predaj konkurenčných značiek a množstevné obmedzenie počtu distribútorov v prípade značky A ponecháva iným maloobchodníkom poskytujúcim služby vysokej kvality možnosť distribuovať konkurenčné značky. Vzhľadom na požiadavky v oblasti služieb a účinky zvyšujúce efektívnosť, ktoré pravdepodobne prinesú, ako aj na obmedzený účinok na hospodársku súťaž v rámci značky sú v tomto prípade podmienky uvedené v článku 101 ods. 3 zmluvy pravdepodobne splnené. |
| --- | --- |

163.

Na trhu s tovarom dlhodobej spotreby výrobca značky A, ktorý je vedúcim výrobcom na trhu s trhovým podielom 35 %, predáva svoj produkt spotrebiteľom prostredníctvom selektívneho distribučného systému. Na prijatie do tohto systému existuje niekoľko kritérií: v obchode musia byť zamestnaní vyškolení pracovníci a musia sa v ňom poskytovať predpredajné služby, v obchode musí byť osobitný priestor vyhradený na predaj daného produktu a podobných technologicky vyspelých produktov, v obchode sa vyžaduje predaj širokého sortimentu modelov dodávateľa a ich vystavenie pútavým spôsobom. Okrem toho, počet prijateľných maloobchodníkov v systéme je priamo obmedzený stanovením maximálneho počtu maloobchodníkov na počet obyvateľov v každej oblasti alebo mestskom obvode. Výrobca A má na danom trhu šesť konkurentov. Výrobcovia značiek B, C a D sú jeho najväčšími konkurentmi s trhovými podielmi 25 % (výrobca B), 15 % (výrobca C) a 10 % (výrobca D), kým ostatní výrobcovia majú menšie trhové podiely. Výrobca A je jediný, ktorý využíva selektívnu distribúciu. Selektívni distribútori značky A vždy predávajú niekoľko konkurenčných značiek. Konkurenčné značky sa však takisto vo veľkom predávajú v obchodoch, ktoré nie sú členmi selektívneho distribučného systému výrobcu A. Existujú rôzne distribučné reťazce: napríklad značky B a C sa predávajú vo väčšine vybraných obchodov výrobcu A, ale aj v iných obchodoch poskytujúcich veľmi kvalitné služby a v hypermarketoch. Značka D sa predáva hlavne v obchodoch s veľmi kvalitnými službami. Technológia sa na tomto trhu vyvíja pomerne rýchlo a hlavní dodávatelia si prostredníctvom reklamy zachovávajú dobrý imidž svojich produktov z hľadiska kvality.

Na tomto trhu je podiel pokrytia selektívnej distribúcie 35 %. Hospodárska súťaž medzi značkami nie je priamo ovplyvnená selektívnym distribučným systémom výrobcu A. Hospodárska súťaž v rámci značky môže byť obmedzená v prípade značky A, ale spotrebitelia majú prístup k maloobchodníkom s nižšou kvalitou služieb/nižšími cenami predávajúcim značky B a C, ktorých imidž je z hľadiska kvality porovnateľný so značkou A. Okrem toho, možnosť prístupu k maloobchodníkom s vysokou kvalitou služieb predávajúcim iné značky nie je obmedzená, pretože neexistuje žiadne obmedzenie kapacity vybraných distribútorov na predaj konkurenčných značiek a množstevné obmedzenie počtu distribútorov v prípade značky A ponecháva iným maloobchodníkom poskytujúcim služby vysokej kvality možnosť distribuovať konkurenčné značky. Vzhľadom na požiadavky v oblasti služieb a účinky zvyšujúce efektívnosť, ktoré pravdepodobne prinesú, ako aj na obmedzený účinok na hospodársku súťaž v rámci značky sú v tomto prípade podmienky uvedené v článku 101 ods. 3 zmluvy pravdepodobne splnené.

| 164. | Tento príklad je príkladom selektívnej distribúcie s kumulatívnymi účinkami:





  Na trhu s konkrétnym športovým produktom je sedem výrobcov, ktorých príslušné trhové podiely sú 25 %, 20 %, 15 %, 15 %, 10 %, 8 % a 7 %. Päť najväčších výrobcov distribuuje svoje produkty prostredníctvom selektívnej distribúcie, kým dvaja najmenší využívajú rôzne typy distribučných systémov, čo má za následok podiel pokrytia selektívnej distribúcie na úrovni 85 %. Kritériá prístupu k selektívnym distribučným systémom sú jednotné pre všetkých výrobcov: vyžaduje sa, aby distribútori disponovali jedným alebo viacerými kamennými obchodmi, tieto obchody musia mať vyškolený personál a musia sa v nich poskytovať predpredajné služby, v obchode musí byť osobitný priestor vyhradený na predaj daného produktu a je stanovená minimálna plocha tohto priestoru. Okrem toho sa v obchode vyžaduje predaj širokého sortimentu produktov danej značky a vystavenie produktu pútavým spôsobom, obchod sa musí nachádzať na obchodnej ulici a daný typ produktu musí predstavovať aspoň 30 % celkového obratu obchodu. Vo všeobecnosti je ten istý distribútor autorizovaný pre všetkých päť značiek. Dvaja výrobcovia, ktorí nevyužívajú selektívnu distribúciu, svoje produkty zvyčajne predávajú prostredníctvom menej špecializovaných maloobchodníkov s nižšou úrovňou služieb. Trh je stabilný na strane ponuky aj dopytu a je výrazne diferencovaný z hľadiska produktov, pričom imidž značky je dôležitý. Značky piatich vedúcich výrobcov na trhu majú výrazný imidž, ktorý získali prostredníctvom reklamy a sponzorovania, kým dvaja menší výrobcovia majú stratégiu lacnejších produktov bez výrazného imidžu značky.
  Všeobecným diskontným subjektom a výlučne online distribútorom sa na tomto trhu odopiera prístup k piatim vedúcim značkám. Dôvodom je to, že požiadavka, aby produkt predstavoval aspoň 30 % činnosti distribútorov, ako aj kritériá týkajúce sa prezentácie a predpredajných služieb vylučujú zo siete autorizovaných distribútorov väčšinu diskontných subjektov. Požiadavka disponovať jedným alebo viacerými kamennými obchodmi navyše z tejto siete vylučuje výlučne online distribútorov. Spotrebitelia preto nemajú inú možnosť len nakupovať týchto päť vedúcich značiek v obchodoch s vysokou úrovňou služieb/vysokými cenami. To vedie k obmedzeniu hospodárskej súťaže medzi týmito piatimi vedúcimi značkami. To, že dve najmenšie značky je možné kúpiť v obchodoch s nižšou úrovňou služieb/nižšími cenami, nie je dostatočnou náhradou, pretože imidž značiek piatich vedúcich výrobcov na trhu je oveľa lepší. Hospodárska súťaž medzi značkami je obmedzená aj viacnásobnými obchodnými zastúpeniami. Hoci existuje určitá miera hospodárskej súťaže v rámci značky a počet distribútorov nie je priamo obmedzený, kritériá prijatia sú dosť prísne na to, aby viedli k malému počtu distribútorov pre týchto päť vedúcich značiek na každom území.
  Účinky zvyšujúce efektívnosť spojené s takýmito kvantitatívnymi selektívnymi distribučnými systémami sú malé: produkt nie je príliš zložitý a nevyžaduje si mimoriadne náročný servis. Pokiaľ výrobcovia nedokážu preukázať, že s ich selektívnym distribučným systémom sú spojené zreteľné účinky zvyšujúce efektívnosť, je pravdepodobné, že výhoda skupinovej výnimky sa bude musieť odňať z dôvodu prítomnosti kumulatívnych protisúťažných účinkov, ktoré majú za následok menší výber a vyššie ceny pre spotrebiteľov. |
| --- | --- |

164.

Na trhu s konkrétnym športovým produktom je sedem výrobcov, ktorých príslušné trhové podiely sú 25 %, 20 %, 15 %, 15 %, 10 %, 8 % a 7 %. Päť najväčších výrobcov distribuuje svoje produkty prostredníctvom selektívnej distribúcie, kým dvaja najmenší využívajú rôzne typy distribučných systémov, čo má za následok podiel pokrytia selektívnej distribúcie na úrovni 85 %. Kritériá prístupu k selektívnym distribučným systémom sú jednotné pre všetkých výrobcov: vyžaduje sa, aby distribútori disponovali jedným alebo viacerými kamennými obchodmi, tieto obchody musia mať vyškolený personál a musia sa v nich poskytovať predpredajné služby, v obchode musí byť osobitný priestor vyhradený na predaj daného produktu a je stanovená minimálna plocha tohto priestoru. Okrem toho sa v obchode vyžaduje predaj širokého sortimentu produktov danej značky a vystavenie produktu pútavým spôsobom, obchod sa musí nachádzať na obchodnej ulici a daný typ produktu musí predstavovať aspoň 30 % celkového obratu obchodu. Vo všeobecnosti je ten istý distribútor autorizovaný pre všetkých päť značiek. Dvaja výrobcovia, ktorí nevyužívajú selektívnu distribúciu, svoje produkty zvyčajne predávajú prostredníctvom menej špecializovaných maloobchodníkov s nižšou úrovňou služieb. Trh je stabilný na strane ponuky aj dopytu a je výrazne diferencovaný z hľadiska produktov, pričom imidž značky je dôležitý. Značky piatich vedúcich výrobcov na trhu majú výrazný imidž, ktorý získali prostredníctvom reklamy a sponzorovania, kým dvaja menší výrobcovia majú stratégiu lacnejších produktov bez výrazného imidžu značky.

Všeobecným diskontným subjektom a výlučne online distribútorom sa na tomto trhu odopiera prístup k piatim vedúcim značkám. Dôvodom je to, že požiadavka, aby produkt predstavoval aspoň 30 % činnosti distribútorov, ako aj kritériá týkajúce sa prezentácie a predpredajných služieb vylučujú zo siete autorizovaných distribútorov väčšinu diskontných subjektov. Požiadavka disponovať jedným alebo viacerými kamennými obchodmi navyše z tejto siete vylučuje výlučne online distribútorov. Spotrebitelia preto nemajú inú možnosť len nakupovať týchto päť vedúcich značiek v obchodoch s vysokou úrovňou služieb/vysokými cenami. To vedie k obmedzeniu hospodárskej súťaže medzi týmito piatimi vedúcimi značkami. To, že dve najmenšie značky je možné kúpiť v obchodoch s nižšou úrovňou služieb/nižšími cenami, nie je dostatočnou náhradou, pretože imidž značiek piatich vedúcich výrobcov na trhu je oveľa lepší. Hospodárska súťaž medzi značkami je obmedzená aj viacnásobnými obchodnými zastúpeniami. Hoci existuje určitá miera hospodárskej súťaže v rámci značky a počet distribútorov nie je priamo obmedzený, kritériá prijatia sú dosť prísne na to, aby viedli k malému počtu distribútorov pre týchto päť vedúcich značiek na každom území.

Účinky zvyšujúce efektívnosť spojené s takýmito kvantitatívnymi selektívnymi distribučnými systémami sú malé: produkt nie je príliš zložitý a nevyžaduje si mimoriadne náročný servis. Pokiaľ výrobcovia nedokážu preukázať, že s ich selektívnym distribučným systémom sú spojené zreteľné účinky zvyšujúce efektívnosť, je pravdepodobné, že výhoda skupinovej výnimky sa bude musieť odňať z dôvodu prítomnosti kumulatívnych protisúťažných účinkov, ktoré majú za následok menší výber a vyššie ceny pre spotrebiteľov.

4.6.3.   Franchising

| 165. | Franchisingové zmluvy obsahujú licencie na práva duševného vlastníctva týkajúce sa najmä ochranných známok alebo značiek a know-how na využívanie a distribúciu tovaru alebo služieb. Okrem licencie na práva duševného vlastníctva poskytovateľ franchisingu zvyčajne poskytuje nadobúdateľovi franchisingu obchodnú alebo technickú pomoc počas obdobia trvania zmluvy. Licencia a pomoc sú neoddeliteľnou súčasťou obchodnej metódy poskytovanej v rámci franchisingu. Nadobúdateľ franchisingu zvyčajne platí poskytovateľovi franchisingu za využitie určitej obchodnej metódy franchisingový poplatok. Franchising môže umožniť poskytovateľovi franchisingu vybudovať s obmedzenými investíciami jednotnú sieť na distribúciu jeho produktov. Okrem ustanovenia o poskytnutí obchodnej metódy franchisingové zmluvy zvyčajne obsahujú kombináciu rôznych vertikálnych obmedzení súvisiacich s produktmi, ktoré sa distribuujú, napríklad selektívnu distribúciu a/alebo povinnosti nekonkurovať si. |
| --- | --- |

165.

| 166. | Franchising (s výnimkou priemyselných franchisingových zmlúv) má určité osobitné vlastnosti, ako je používanie jednotného obchodného mena, jednotných obchodných metód (vrátane udeľovania licencií na práva duševného vlastníctva) a vyplácanie licenčných poplatkov výmenou za poskytnuté výhody. Vzhľadom na tieto vlastnosti možno ustanovenia, ktoré sú nevyhnutne potrebné na fungovanie franchisingových systémov, považovať za také, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy. Týka sa to napríklad obmedzení, ktoré bránia nadobúdateľovi franchisingu využívať know-how a pomoc poskytovanú poskytovateľom franchisingu v prospech jeho konkurentov (96), a povinností nekonkurovať si týkajúcich sa tovaru alebo služieb zakúpených nadobúdateľom franchisingu, ktoré sú potrebné na zachovanie spoločnej identity a povesti siete franchisingu. V druhom prípade nie je podstatné obdobie trvania povinnosti nekonkurovať si za predpokladu, že nepresahuje obdobie trvania franchisingovej zmluvy. |
| --- | --- |

166.

| 167. | Na franchisingové zmluvy možno uplatniť výnimku stanovenú v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2022/720, ak podiely dodávateľa ani kupujúceho na trhu nepresahujú 30 %. Špecifické usmernenie týkajúce sa výpočtu trhových podielov v kontexte franchisingu je uvedené v bode (174). Udeľovanie licencií na práva duševného vlastníctva obsiahnuté vo franchisingových zmluvách sa rieši v bodoch (71) až (87). Vertikálne obmedzenia obsiahnuté vo franchisingových zmluvách sa budú posudzovať pomocou zásad uplatniteľných na distribučný systém, ktorý najviac zodpovedá konkrétnej franchisingovej zmluve. Napríklad franchisingová zmluva, ktorej výsledkom je uzavretá sieť, v ktorej je nadobúdateľom franchisingu zakázané predávať subjektom, ktoré nie sú nadobúdateľmi franchisingu, sa musí posudzovať podľa zásad uplatniteľných na selektívnu distribúciu. Naopak, franchisingová zmluva, ktorou sa nevytvára uzavretá sieť, ale udeľuje sa územná exkluzivita a ochrana pred aktívnym predajom zo strany iných nadobúdateľov franchisingu, sa musí posudzovať podľa zásad uplatniteľných na výhradnú distribúciu. |
| --- | --- |

167.

| 168. | Franchisingové zmluvy, na ktoré sa nariadenie (EÚ) 2022/720 nevzťahuje, treba posudzovať individuálne podľa článku 101 zmluvy. Pri tomto posúdení by sa malo zohľadniť, že čím významnejší je transfer know-how, tým je pravdepodobnejšie, že vertikálne obmedzenia prinesú účinky zvyšujúce efektívnosť a/alebo sú nevyhnutné na ochranu know-how, a preto spĺňajú podmienky uvedené v článku 101 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

168.

| 169. | Tento príklad je príkladom franchisingu:





  Výrobca vyvinul nový spôsob predaja sladkostí v takzvaných zábavných obchodoch, kde sa môžu sladkosti farbiť podľa želania spotrebiteľa. Výrobca sladkostí vyvinul aj stroje na ich farbenie a vyrába príslušné farbiace kvapaliny. Na výrobu dobrých sladkostí je veľmi dôležitá kvalita a čerstvosť kvapaliny. Výrobca dosiahol úspech so svojimi sladkosťami prostredníctvom niekoľkých vlastných maloobchodných predajní, ktoré boli všetky prevádzkované pod tým istým obchodným menom a s jednotným zábavným imidžom (napr. jednotný vzhľad obchodov a jednotná reklama). V snahe rozšíriť predaj výrobca sladkostí začal so systémom franchisingu. Na zabezpečenie jednotnej kvality produktov a jednotného imidžu obchodov sú nadobúdatelia franchisingu povinní nakupovať sladkosti, kvapalinu a farbiace stroje od výrobcu, prevádzkovať podnik pod rovnakým obchodným menom, platiť franchisingový poplatok, prispievať k jednotnej reklame a zabezpečiť dôvernosť prevádzkového manuálu, ktorý vypracoval poskytovateľ franchisingu. Okrem toho nadobúdatelia franchisingu môžu predávať z dohodnutých priestorov len koncovým používateľom alebo iným prijímateľom franchisingu. Vo svojich obchodoch nemôžu predávať iné sladkosti. Poskytovateľ franchisingu sa zaväzuje, že na danom zmluvnom území nevymenuje iného nadobúdateľa franchisingu ani na ňom nebude prevádzkovať maloobchodnú predajňu. Poskytovateľ franchisingu je takisto povinný zlepšovať a ďalej rozvíjať svoje produkty, obchodnú perspektívu a prevádzkový manuál a tieto zlepšenia sprístupniť všetkým nadobúdateľom franchisingu. Franchisingové zmluvy sa uzatvárajú na obdobie 10 rokov.
  Maloobchodníci so sladkosťami nakupujú svoje sladkosti na domácom trhu od domácich výrobcov, ktorí zohľadňujú národné chute, alebo od veľkoobchodníkov, ktorí okrem predaja produktov od domácich výrobcov dovážajú aj sladkosti od zahraničných výrobcov. Produkty poskytovateľa franchisingu na tomto trhu konkurujú niekoľkým domácim a medzinárodným značkám sladkostí, ktoré v niektorých prípadoch vyrábajú veľké diverzifikované potravinárske spoločnosti. Na trhu so strojmi na farbenie potravín má poskytovateľ franchisingu trhový podiel nižší ako 10 %. Na trhu so sladkosťami predávanými maloobchodníkom má poskytovateľ franchisingu trhový podiel 30 %. Existuje mnoho miest na predaj sladkostí v podobe trafík, bežných maloobchodných predajní s potravinami, bufetov a špecializovaných obchodov s cukrovinkami.
  Väčšinu záväzkov uvedených vo franchisingových zmluvách možno považovať za potrebnú na ochranu práv duševného vlastníctva alebo na zachovanie spoločnej identity a povesti siete franchisingu, a preto nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy. Obmedzenia predaja (t. j. pridelenie zmluvného územia a selektívna distribúcia) poskytujú stimul pre nadobúdateľov franchisingu, aby investovali do franchisingovej koncepcie a farbiaceho stroja a aby pomohli zachovať spoločnú identitu, a tak vyvážiť stratu hospodárskej súťaže v rámci značky. Doložka o zákaze konkurencie vylučujúca ostatné značky sladkostí z obchodov počas celého obdobia trvania zmlúv umožňuje poskytovateľovi franchisingu zachovať jednotný charakter predajní a zabrániť konkurentom, aby využívali jeho obchodné meno vo svoj prospech. Vzhľadom na vysoký počet predajní, ktoré majú k dispozícii iní výrobcovia sladkostí, to nevedie k žiadnemu vážnemu uzavretiu trhu. V dôsledku toho je pravdepodobné, že franchisingové zmluvy spĺňajú podmienky na udelenie výnimky podľa článku 101 ods. 3 v rozsahu, v akom patria do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1. |
| --- | --- |

169.

Výrobca vyvinul nový spôsob predaja sladkostí v takzvaných zábavných obchodoch, kde sa môžu sladkosti farbiť podľa želania spotrebiteľa. Výrobca sladkostí vyvinul aj stroje na ich farbenie a vyrába príslušné farbiace kvapaliny. Na výrobu dobrých sladkostí je veľmi dôležitá kvalita a čerstvosť kvapaliny. Výrobca dosiahol úspech so svojimi sladkosťami prostredníctvom niekoľkých vlastných maloobchodných predajní, ktoré boli všetky prevádzkované pod tým istým obchodným menom a s jednotným zábavným imidžom (napr. jednotný vzhľad obchodov a jednotná reklama). V snahe rozšíriť predaj výrobca sladkostí začal so systémom franchisingu. Na zabezpečenie jednotnej kvality produktov a jednotného imidžu obchodov sú nadobúdatelia franchisingu povinní nakupovať sladkosti, kvapalinu a farbiace stroje od výrobcu, prevádzkovať podnik pod rovnakým obchodným menom, platiť franchisingový poplatok, prispievať k jednotnej reklame a zabezpečiť dôvernosť prevádzkového manuálu, ktorý vypracoval poskytovateľ franchisingu. Okrem toho nadobúdatelia franchisingu môžu predávať z dohodnutých priestorov len koncovým používateľom alebo iným prijímateľom franchisingu. Vo svojich obchodoch nemôžu predávať iné sladkosti. Poskytovateľ franchisingu sa zaväzuje, že na danom zmluvnom území nevymenuje iného nadobúdateľa franchisingu ani na ňom nebude prevádzkovať maloobchodnú predajňu. Poskytovateľ franchisingu je takisto povinný zlepšovať a ďalej rozvíjať svoje produkty, obchodnú perspektívu a prevádzkový manuál a tieto zlepšenia sprístupniť všetkým nadobúdateľom franchisingu. Franchisingové zmluvy sa uzatvárajú na obdobie 10 rokov.

Maloobchodníci so sladkosťami nakupujú svoje sladkosti na domácom trhu od domácich výrobcov, ktorí zohľadňujú národné chute, alebo od veľkoobchodníkov, ktorí okrem predaja produktov od domácich výrobcov dovážajú aj sladkosti od zahraničných výrobcov. Produkty poskytovateľa franchisingu na tomto trhu konkurujú niekoľkým domácim a medzinárodným značkám sladkostí, ktoré v niektorých prípadoch vyrábajú veľké diverzifikované potravinárske spoločnosti. Na trhu so strojmi na farbenie potravín má poskytovateľ franchisingu trhový podiel nižší ako 10 %. Na trhu so sladkosťami predávanými maloobchodníkom má poskytovateľ franchisingu trhový podiel 30 %. Existuje mnoho miest na predaj sladkostí v podobe trafík, bežných maloobchodných predajní s potravinami, bufetov a špecializovaných obchodov s cukrovinkami.

Väčšinu záväzkov uvedených vo franchisingových zmluvách možno považovať za potrebnú na ochranu práv duševného vlastníctva alebo na zachovanie spoločnej identity a povesti siete franchisingu, a preto nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy. Obmedzenia predaja (t. j. pridelenie zmluvného územia a selektívna distribúcia) poskytujú stimul pre nadobúdateľov franchisingu, aby investovali do franchisingovej koncepcie a farbiaceho stroja a aby pomohli zachovať spoločnú identitu, a tak vyvážiť stratu hospodárskej súťaže v rámci značky. Doložka o zákaze konkurencie vylučujúca ostatné značky sladkostí z obchodov počas celého obdobia trvania zmlúv umožňuje poskytovateľovi franchisingu zachovať jednotný charakter predajní a zabrániť konkurentom, aby využívali jeho obchodné meno vo svoj prospech. Vzhľadom na vysoký počet predajní, ktoré majú k dispozícii iní výrobcovia sladkostí, to nevedie k žiadnemu vážnemu uzavretiu trhu. V dôsledku toho je pravdepodobné, že franchisingové zmluvy spĺňajú podmienky na udelenie výnimky podľa článku 101 ods. 3 v rozsahu, v akom patria do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1.

5.   VYMEDZENIE TRHU A VÝPOČET TRHOVÉHO PODIELU

5.1.   Oznámenie o definícii trhu

| 170. | Oznámenie o definícii trhu poskytuje usmernenia k pravidlám, dôkazom a ku kritériám, ktoré Komisia používa pri riešení otázok súvisiacich s vymedzením trhu. Na účely uplatňovania článku 101 zmluvy na vertikálne dohody by sa preto relevantný trh mal vymedziť na základe uvedených usmernení alebo akýchkoľvek iných usmernení Komisie týkajúcich sa definície relevantného trhu na účely práva hospodárskej súťaže Únie vrátane akéhokoľvek usmerňujúceho dokumentu, ktorý by mohol nahradiť oznámenie o definícii trhu Tieto usmernenia sa zaoberajú len osobitnými otázkami, ktoré vznikajú v súvislosti s uplatňovaním nariadenia (EÚ) 2022/720 a na ktoré sa nevzťahuje oznámenie o definícii trhu. |
| --- | --- |

170.

5.2.   Výpočet trhových podielov podľa nariadenia (EÚ) 2022/720

| 171. | Podľa článku 3 nariadenia (EÚ) 2022/720 sú rozhodujúcim faktorom pri rozhodovaní o uplatnení skupinovej výnimky trhové podiely dodávateľa a kupujúceho. Na uplatnenie nariadenia (EÚ) 2022/720 trhový podiel dodávateľa na trhu, na ktorom predáva zmluvný tovar alebo služby kupujúcemu, ani trhový podiel kupujúceho na trhu, na ktorom kupuje zmluvný tovar alebo služby, nesmú presahovať 30 %. Trhové podiely vo všeobecnosti netreba počítať v prípade dohôd medzi MSP (pozri bod (28)). |
| --- | --- |

171.

| 172. | Na úrovni distribúcie sa vertikálne obmedzenia zvyčajne týkajú nielen predaja tovaru či služieb medzi dodávateľom a kupujúcim, ale aj ich ďalšieho predaja. Keďže rôzne formy distribúcie medzi sebou zvyčajne súťažia, trhy vo všeobecnosti nebývajú vymedzené podľa uplatňovanej formy distribúcie, konkrétne výhradnej, selektívnej či voľnej distribúcie. V odvetviach, v ktorých dodávatelia vo všeobecnosti predávajú portfólio tovarov či služieb, vymedzenie trhu môže určovať celé portfólio, keď kupujúci za zameniteľné považujú portfóliá, a nie jednotlivé tovary a služby, z ktorých toto portfólio pozostáva. |
| --- | --- |

172.

| 173. | Ak sa vertikálna dohoda týka troch strán, z ktorých každá pôsobí na inej úrovni obchodu, na uplatnenie nariadenia (EÚ) 2022/720 nesmie trhový podiel žiadnej z týchto strán presiahnuť 30 %. Ako je uvedené v článku 3 ods. 2 nariadenia, keď na základe mnohostrannej dohody podnik (prvý podnik) kupuje zmluvný tovar alebo služby od iného podniku, ktorý je stranou tejto dohody, a predáva zmluvný tovar alebo služby ďalšiemu podniku takisto zúčastnenému na tejto dohode, nariadenie sa uplatní len vtedy, keď trhový podiel prvého podniku ako kupujúceho a zároveň ako dodávateľa nepresahuje hraničnú hodnotu 30 %. Ak je napríklad v dohode medzi výrobcom, veľkoobchodníkom (alebo združením maloobchodníkov) a maloobchodníkom dohodnutá povinnosť nekonkurovať si, potom na uplatnenie výnimky stanovenej v článku 2 ods. 1 nariadenia trhové podiely výrobcu ani veľkoobchodníka (alebo združenia maloobchodníkov) na ich príslušných dodávateľských trhoch nesmú presahovať 30 % a trhový podiel veľkoobchodníka (alebo združenia maloobchodníkov) a maloobchodníka na ich príslušných nákupných trhoch nesmie presahovať 30 %. |
| --- | --- |

173.

| 174. | Ak vertikálna dohoda obsahuje okrem dodávky zmluvného tovaru alebo služieb aj ustanovenia o právach duševného vlastníctva (napríklad ustanovenie o použití ochrannej známky dodávateľa), ktoré kupujúcemu pomôžu pri uvedení zmluvného tovaru alebo služieb na trh, z hľadiska uplatnenia nariadenia (EÚ) 2022/720 je relevantný trhový podiel dodávateľa na trhu, na ktorom zmluvný tovar alebo služby predáva. Ak poskytovateľ franchisingu nedodáva tovar ani služby na účely ďalšieho predaja, ale poskytuje balík tovarov alebo služieb v kombinácii s ustanoveniami o právach duševného vlastníctva, ktoré spolu tvoria obchodnú metódu poskytovanú v rámci franchisingu, poskytovateľ franchisingu musí v záujme poskytovania osobitného tovaru alebo osobitných služieb koncovým používateľom ako poskytovateľ obchodnej metódy zohľadniť svoj trhový podiel. Na tento účel musí poskytovateľ franchisingu vypočítať svoj podiel na tom trhu, na ktorom sa obchodná metóda používa, teda na trhu, kde nadobúdatelia franchisingu využívajú obchodnú metódu na dodávanie tovaru alebo služieb koncovým používateľom. Poskytovateľ franchisingu preto musí pri výpočte svojho trhového podielu vychádzať z hodnoty tovaru alebo služieb dodávaných na tento trh nadobúdateľmi jeho franchisingu. Na tomto trhu môžu byť konkurentmi poskytovateľa franchisingu poskytovatelia iných obchodných metód v rámci franchisingu, ale aj dodávatelia zameniteľného tovaru alebo služieb, ktorí neuplatňujú franchising. Napríklad, bez toho, aby tým bolo dotknuté vymedzenie takéhoto trhu, v prípade trhu so službami rýchleho občerstvenia, poskytovateľ franchisingu pôsobiaci na takomto trhu by musel vypočítať svoj trhový podiel na základe príslušných údajov o tržbách nadobúdateľov jeho franchisingu na tomto trhu. |
| --- | --- |

174.

5.3.   Výpočet trhových podielov podľa nariadenia (EÚ) 2022/720

| 175. | Ako sa stanovuje v článku 8 písm. a) nariadenia (EÚ) 2022/720, trhové podiely dodávateľa a kupujúceho by sa mali v zásade vypočítať na základe údajov týkajúcich sa hodnoty, pričom sa zohľadnia všetky zdroje príjmov z predaja tovaru alebo služieb. Ak údaje týkajúce sa hodnoty nie sú k dispozícii, môžu sa urobiť podložené odhady založené na iných spoľahlivých informáciách o trhu, ako sú napríklad údaje o objeme. |
| --- | --- |

175.

| 176. | Vlastná výroba, konkrétne výroba alebo dodávka tovaru alebo služieb medzispotreby na vlastné použitie dodávateľa, môže byť v konkrétnom prípade relevantná pre analýzu hospodárskej súťaže, ale nezohľadňuje sa na účely vymedzenia trhu alebo výpočtu trhových podielov podľa nariadenia (EÚ) 2022/720. Podľa článku 8 písm. c) nariadenia by však v scenároch duálnej distribúcie mal byť do vymedzenia trhu a výpočtu trhového podielu zahrnutý dodávateľov predaj vlastného tovaru uskutočňovaný prostredníctvom jeho vertikálne integrovaných distribútorov a obchodných zástupcov (97). Integrovaní distribútori sú prepojené podniky v zmysle článku 1 ods. 2 nariadenia. |
| --- | --- |

176.

6.   UPLATŇOVANIE NARIADENIA (EÚ) 2022/720

6.1.   Veľmi závažné obmedzenia hospodárskej súťaže podľa nariadenia (EÚ) 2022/720

| 177. | Článok 4 nariadenia (EÚ) 2022/720 obsahuje zoznam veľmi závažných obmedzení hospodárskej súťaže. Ide o vážne obmedzenia hospodárskej súťaže, ktoré by mali byť vo väčšine prípadov zakázané z dôvodu ujmy, ktorú spôsobujú spotrebiteľom. Ak vertikálna dohoda obsahuje jedno alebo viac veľmi závažných obmedzení hospodárskej súťaže, celá dohoda je vylúčená z rozsahu uplatňovania nariadenia (EÚ) 2022/720. |
| --- | --- |

177.

| 178. | Veľmi závažné obmedzenia hospodárskej súťaže uvedené v článku 4 nariadenia (EÚ) 2022/720 sa vzťahujú na vertikálne dohody týkajúce sa obchodu v rámci Únie. Preto pokiaľ sa vertikálna dohoda týka vývozu mimo Únie alebo dovozu/opätovného dovozu z krajín mimo Únie, nemožno ju považovať za dohodu, ktorej cieľom je výrazne obmedziť hospodársku súťaž v rámci Únie, ani za dohodu, ktorá ako taká dokáže ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi (98). |
| --- | --- |

178.

| 179. | Veľmi závažné obmedzenia hospodárskej súťaže v zmysle článku 4 nariadenia (EÚ) 2022/720 sú vo všeobecnosti obmedzenia hospodárskej súťaže z hľadiska cieľa v zmysle článku 101 ods. 1 zmluvy (99). Obmedzenia hospodárskej súťaže z hľadiska cieľa sú také druhy koordinácie medzi podnikmi, ktoré možno už z dôvodu ich povahy považovať za narúšajúce riadne fungovanie normálnej hospodárskej súťaže (100). Súdny dvor Európskej únie rozhodol, že niektoré druhy koordinácie medzi podnikmi odhaľujú dostatočný stupeň narušenia hospodárskej súťaže na to, aby sa považovalo za zbytočné posudzovať ich účinky (101). Konštatovanie obmedzenia z hľadiska cieľa si vyžaduje individuálne posúdenie dotknutej vertikálnej dohody. Naopak, veľmi závažné obmedzenia hospodárskej súťaže sú kategóriou obmedzení stanovenou v nariadení (EÚ) 2022/720, pri ktorých sa predpokladá, že vo všeobecnosti vedú k čistému narušeniu hospodárskej súťaže. Preto na vertikálne dohody, ktoré obsahujú takéto veľmi závažné obmedzenia hospodárskej súťaže, nemožno uplatniť výnimku stanovenú v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2022/720. |
| --- | --- |

179.

| 180. | Veľmi závažné obmedzenia hospodárskej súťaže však nemusia nevyhnutne patriť do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy. Ak je veľmi závažné obmedzenie hospodárskej súťaže uvedené v článku 4 nariadenia (EÚ) 2022/720 objektívne nevyhnutné na vykonávanie konkrétnej vertikálnej dohody, napríklad na zabezpečenie dodržiavania verejného zákazu predaja nebezpečných látok určitým zákazníkom z dôvodov ohrozenia bezpečnosti alebo zdravia, táto dohoda výnimočne nepatrí do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy. Z uvedeného vyplýva, že Komisia bude pri posudzovaní vertikálnej dohody uplatňovať tieto zásady:






  a) | ak je veľmi závažné obmedzenie hospodárskej súťaže v zmysle článku 4 nariadenia (EÚ) 2022/720 zahrnuté do vertikálnej dohody, táto dohoda bude pravdepodobne patriť do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy; |
| --- | --- | --- |

180.

a)

ak je veľmi závažné obmedzenie hospodárskej súťaže v zmysle článku 4 nariadenia (EÚ) 2022/720 zahrnuté do vertikálnej dohody, táto dohoda bude pravdepodobne patriť do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy;

| b) | dohoda, ktorá zahŕňa veľmi závažné obmedzenie hospodárskej súťaže v zmysle článku 4 nariadenia (EÚ) 2022/720, pravdepodobne nespĺňa podmienky uvedené v článku 101 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

b)

dohoda, ktorá zahŕňa veľmi závažné obmedzenie hospodárskej súťaže v zmysle článku 4 nariadenia (EÚ) 2022/720, pravdepodobne nespĺňa podmienky uvedené v článku 101 ods. 3 zmluvy.

| 181. | Podnik môže v individuálnom prípade preukázať účinky podporujúce hospodársku súťaž podľa článku 101 ods. 3 zmluvy (102). Na tento účel musí podnik dokázať, že pravdepodobne dôjde k účinkom zvyšujúcim efektívnosť a že tieto účinky pravdepodobne vyplynú zo zahrnutia veľmi závažného obmedzenia hospodárskej súťaže do dohody, ako aj preukázať, že sú splnené ostatné podmienky článku 101 ods. 3 zmluvy. V takomto prípade Komisia pred konečným posúdením toho, či sú splnené podmienky uvedené v článku 101 ods. 3 zmluvy, posúdi negatívny vplyv na hospodársku súťaž, ktorý by mohol byť výsledkom zahrnutia veľmi závažného obmedzenia hospodárskej súťaže do dohody. |
| --- | --- |

181.

| 182. | Príklady v bodoch (183) a (184) sú určené na ilustráciu toho, ako bude Komisia uvedené zásady uplatňovať. |
| --- | --- |

182.

| 183. | Tento príklad je príkladom krížových dodávok medzi autorizovanými distribútormi:





  V prípade selektívneho distribučného systému musia krížové dodávky medzi autorizovanými distribútormi vo všeobecnosti zostať voľné (pozri bod (237)). Obmedzenia aktívneho predaja však môžu za určitých okolností spĺňať podmienky článku 101 ods. 3 zmluvy. Môže to byť napríklad vtedy, ak je potrebné, aby autorizovaní veľkoobchodníci nachádzajúci sa na rôznych územiach investovali do propagačných činností na území, na ktorom distribuujú zmluvný tovar alebo služby, s cieľom podporiť predaj autorizovaných maloobchodníkov, a nie je praktické špecifikovať požadované propagačné činnosti ako zmluvnú povinnosť v zmluve. |
| --- | --- |

183.

V prípade selektívneho distribučného systému musia krížové dodávky medzi autorizovanými distribútormi vo všeobecnosti zostať voľné (pozri bod (237)). Obmedzenia aktívneho predaja však môžu za určitých okolností spĺňať podmienky článku 101 ods. 3 zmluvy. Môže to byť napríklad vtedy, ak je potrebné, aby autorizovaní veľkoobchodníci nachádzajúci sa na rôznych územiach investovali do propagačných činností na území, na ktorom distribuujú zmluvný tovar alebo služby, s cieľom podporiť predaj autorizovaných maloobchodníkov, a nie je praktické špecifikovať požadované propagačné činnosti ako zmluvnú povinnosť v zmluve.

| 184. | Tento príklad je príkladom skutočného testovania:





  V prípade skutočného testovania nového produktu na obmedzenom území alebo vo vzťahu k obmedzenej skupine zákazníkov, alebo v prípade, že ide o nový produkt uvádzaný na trh postupne, distribútori vymenovaní na predaj nového produktu na testovacom trhu alebo na účasť v prvej etape (prvých etapách) postupného uvádzania produktu na trh môžu byť obmedzení v aktívnom predaji mimo testovacieho trhu alebo trhov či skupín zákazníkov, pri ktorých produkt ešte nebol uvedený. Takéto obmedzenia nemusia patriť do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy počas obdobia nevyhnutného na testovanie alebo uvedenie produktu na trh. |
| --- | --- |

184.

V prípade skutočného testovania nového produktu na obmedzenom území alebo vo vzťahu k obmedzenej skupine zákazníkov, alebo v prípade, že ide o nový produkt uvádzaný na trh postupne, distribútori vymenovaní na predaj nového produktu na testovacom trhu alebo na účasť v prvej etape (prvých etapách) postupného uvádzania produktu na trh môžu byť obmedzení v aktívnom predaji mimo testovacieho trhu alebo trhov či skupín zákazníkov, pri ktorých produkt ešte nebol uvedený. Takéto obmedzenia nemusia patriť do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy počas obdobia nevyhnutného na testovanie alebo uvedenie produktu na trh.

6.1.1.   Stanovenie ceny pre ďalší predaj

| 185. | Veľmi závažné obmedzenie hospodárskej súťaže stanovené v článku 4 písm. a) nariadenia (EÚ) 2022/720 sa týka stanovenia ceny pre ďalší predaj, t. j. dohôd, ktorých cieľom je priamo alebo nepriamo obmedziť možnosť kupujúceho určiť si predajnú cenu, vrátane dohôd, ktoré stanovujú pevnú alebo minimálnu predajnú cenu, ktorú má kupujúci dodržiavať (103). Požiadavka, aby kupujúci stanovil svoju predajnú cenu v určitom rozpätí, je stanovením ceny pre ďalší predaj v zmysle článku 4 písm. a) nariadenia. |
| --- | --- |

185.

| 186. | Stanovenie ceny pre ďalší predaj možno uplatňovať priamymi spôsobmi. Týka sa to zmluvných ustanovení alebo zosúladených postupov, ktorými sa priamo stanovuje cena, ktorú musí kupujúci účtovať svojim zákazníkom (104), alebo ktoré umožňujú dodávateľovi stanoviť cenu na ďalší predaj, prípadne ktoré zakazujú kupujúcemu predávať pod určitou cenovou úrovňou. Obmedzenie je jasné aj vtedy, keď dodávateľ požiada o zvýšenie ceny a kupujúci žiadosti vyhovie. |
| --- | --- |

186.

| 187. | Stanovenie ceny pre ďalší predaj možno uplatniť aj nepriamymi spôsobmi vrátane stimulov na dodržiavanie minimálnej ceny alebo demotivačných faktorov, ktoré odrádzajú od odchýlenia sa od minimálnej ceny. Nasledujúce príklady slúžia na poskytnutie neúplného zoznamu takýchto nepriamych spôsobov:






  a) | stanovenie pevnej marže z ďalšieho predaja; |
| --- | --- | --- |

187.

a)

stanovenie pevnej marže z ďalšieho predaja;

| b) | stanovenie pevnej maximálnej úrovne zľavy, ktorú distribútor môže udeliť z predpísaného cenového stropu; |
| --- | --- |

b)

stanovenie pevnej maximálnej úrovne zľavy, ktorú distribútor môže udeliť z predpísaného cenového stropu;

| c) | podmieňovanie poskytovania rabatov alebo náhrady za propagačné náklady zo strany dodávateľa dodržaním danej cenovej úrovne; |
| --- | --- |

c)

podmieňovanie poskytovania rabatov alebo náhrady za propagačné náklady zo strany dodávateľa dodržaním danej cenovej úrovne;

| d) | zavedenie minimálnych inzerovaných cien, ktorými sa distribútorovi zakazuje propagovať ceny pod úrovňou stanovenou dodávateľom; |
| --- | --- |

d)

zavedenie minimálnych inzerovaných cien, ktorými sa distribútorovi zakazuje propagovať ceny pod úrovňou stanovenou dodávateľom;

| e) | prepojenie predpísanej ceny ďalšieho predaja s cenami ďalšieho predaja konkurentov; |
| --- | --- |

e)

prepojenie predpísanej ceny ďalšieho predaja s cenami ďalšieho predaja konkurentov;

| f) | hrozby, zastrašovanie, varovania, sankcie, oneskorenie alebo pozastavenie dodávok, prípadne vypovedanie zmlúv v súvislosti s dodržiavaním danej cenovej úrovne. |
| --- | --- |

f)

hrozby, zastrašovanie, varovania, sankcie, oneskorenie alebo pozastavenie dodávok, prípadne vypovedanie zmlúv v súvislosti s dodržiavaním danej cenovej úrovne.

| 188. | Podľa článku 4 písm. a) nariadenia (EÚ) 2022/720 nie je zavedenie maximálnej ceny ďalšieho predaja alebo odporúčanie ceny ďalšieho predaja zo strany dodávateľa veľmi závažným obmedzením hospodárskej súťaže. Ak však dodávateľ kombinuje takúto maximálnu cenu alebo odporúčanie ceny ďalšieho predaja so stimulmi na uplatnenie určitej cenovej úrovne alebo s demotivačnými faktormi, ktoré odrádzajú od zníženia predajnej ceny, môže to predstavovať stanovenie ceny pre ďalší predaj. To by bol napríklad prípad, keď dodávateľ uhradí náklady na propagáciu, ktoré vznikli kupujúcemu, pod podmienkou, že sa kupujúci neodchýli od maximálnej ceny ďalšieho predaja alebo odporúčanej ceny ďalšieho predaja. Príkladom demotivačného faktora, ktorý odrádza od zníženia predajnej ceny, by bolo, ak by dodávateľ hrozil znížením ďalších dodávok v reakcii na odchýlenie sa kupujúceho od maximálnej alebo odporúčanej ceny ďalšieho predaja. |
| --- | --- |

188.

| 189. | Hoci minimálne inzerované ceny v zásade ponechávajú distribútorovi možnosť predávať za cenu, ktorá je nižšia ako inzerovaná cena, odrádzajú ho od stanovenia nižšej predajnej ceny tým, že obmedzujú jeho schopnosť informovať potenciálnych zákazníkov o dostupných zľavách. Tým sa odstraňuje kľúčový parameter cenovej súťaže medzi maloobchodníkmi. Na účely uplatňovania článku 4 písm. a) nariadenia (EÚ) 2022/720 sa preto minimálne inzerované ceny považujú za nepriamy spôsob uplatňovania stanovenia ceny pre ďalší predaj. |
| --- | --- |

189.

| 190. | Priame alebo nepriame spôsoby uplatňovania stanovenia ceny pre ďalší predaj môžu byť účinnejšie, ak sa kombinujú s opatreniami zameranými na identifikáciu distribútorov, ktorí znižujú ceny, napríklad zavedenie systému monitorovania cien alebo uloženie povinnosti maloobchodníkom upozorňovať na iných členov distribučnej siete, ktorí nedodržiavajú štandardnú cenovú úroveň. |
| --- | --- |

190.

| 191. | V elektronickom obchode sa čoraz viac využíva monitorovanie cien, v rámci ktorého dodávatelia i maloobchodníci často používajú softvér na monitorovanie cien (105). Týmto softvérom sa zvyšuje cenová transparentnosť na trhu a výrobcom umožňuje účinne sledovať ceny ďalšieho predaja vo svojej distribučnej sieti (106). Zároveň umožňuje maloobchodníkom sledovať ceny ich konkurentov. Monitorovanie cien a nahlasovanie cien však samo osebe nie je stanovením ceny ďalšieho predaja. |
| --- | --- |

191.

| 192. | Na základe dohody o zastúpení predajnú cenu vo všeobecnosti stanovuje splnomocniteľ, pretože znáša obchodné a finančné riziká súvisiace s predajom. Ak však dohoda nespĺňa podmienky na to, aby bola kategorizovaná ako dohoda o zastúpení, ktorá nepatrí do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy (pozri najmä body (30) až (34) týchto usmernení), akýkoľvek priamy alebo nepriamy záväzok, ktorý bráni alebo obmedzuje obchodného zástupcu v tom, aby sa podelil o svoju odmenu so zákazníkom, bez ohľadu na to, či je odmena fixná alebo pohyblivá, je veľmi závažným obmedzením hospodárskej súťaže v zmysle článku 4 písm. a) nariadenia (EÚ) 2022/720 (107). Obchodný zástupca by preto mal mať možnosť znížiť skutočnú cenu, ktorú zaplatí zákazník bez toho, aby sa znížil príjem splnomocniteľa (108). |
| --- | --- |

192.

| 193. | Na základe zmluvy o plnení dodávateľ uzatvára vertikálnu dohodu s kupujúcim na účely vykonávania (plnenia) dohody o dodávkach uzavretej predtým medzi dodávateľom a konkrétnym zákazníkom. Ak si dodávateľ vyberie podnik, ktorý bude poskytovať služby plnenia, uloženie ceny ďalšieho predaja zo strany dodávateľa nie je stanovením ceny pre ďalší predaj. V takom prípade cena ďalšieho predaja uložená v zmluve o plnení neobmedzuje hospodársku súťaž pri dodávke tovaru alebo služieb zákazníkovi ani hospodársku súťaž pri poskytovaní služieb plnenia. To platí napríklad v prípade, keď zákazníci nakupujú tovar od podniku pôsobiaceho v ekonomike online platforiem, ktorú prevádzkuje skupina nezávislých maloobchodníkov pod spoločnou značkou, a tento podnik určuje cenu za predaj tovaru a postupuje objednávky maloobchodníkom na plnenie (109). Naopak, ak si podnik, ktorý bude poskytovať služby plnenia, vyberie zákazník, uloženie ceny ďalšieho predaja zo strany dodávateľa môže obmedziť hospodársku súťaž pri poskytovaní služieb plnenia. V takom prípade môže uloženie ceny ďalšieho predaja predstavovať stanovenie ceny pre ďalší predaj. |
| --- | --- |

193.

| 194. | Článok 4 písm. a) nariadenia (EÚ) 2022/720 sa v plnej miere uplatňuje v ekonomike online platforiem. Konkrétne, ak podnik poskytuje online sprostredkovateľské služby v zmysle článku 1 ods. 1 písm. e) nariadenia, je dodávateľom týchto služieb, a preto sa článok 4 písm. a) nariadenia uplatňuje na obmedzenia uložené zo strany podniku kupujúcim online sprostredkovateľských služieb v súvislosti s predajnou cenou tovaru alebo služieb, ktoré sa predávajú prostredníctvom online sprostredkovateľských služieb. Hoci to nebráni poskytovateľovi online sprostredkovateľských služieb motivovať používateľov služieb, aby predávali svoj tovar alebo služby za konkurenčnú cenu alebo aby znížili svoje ceny, uloženie pevnej alebo minimálnej predajnej ceny zo strany poskytovateľa online sprostredkovateľských služieb za transakcie, ktoré sprostredkúva, predstavuje veľmi závažné obmedzenie hospodárskej súťaže v zmysle článku 4 písm. a) nariadenia (EÚ) 2022/720. |
| --- | --- |

194.

| 195. | Súdny dvor Európskej únie viackrát rozhodol, že stanovenie ceny pre ďalší predaj je obmedzením hospodárskej súťaže z hľadiska cieľa v zmysle článku 101 ods. 1 zmluvy (110). Ako sa však uvádza v bodoch (179) až (181), kvalifikácia obmedzenia ako veľmi závažného obmedzenia hospodárskej súťaže alebo ako obmedzenia z hľadiska cieľa neznamená, že je samo osebe porušením článku 101 zmluvy. Ak sa podniky domnievajú, že stanovenie ceny pre ďalší predaj v individuálnom prípade zvyšuje efektívnosť, môžu sa odvolať na odôvodnenia zefektívnenia podľa článku 101 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

195.

| 196. | Stanovenie ceny pre ďalší predaj môže obmedzovať hospodársku súťaž v rámci značky a/alebo medzi značkami rôznymi spôsobmi:






  a) | stanovenie ceny pre ďalší predaj môže uľahčiť kolúziu medzi dodávateľmi zvýšením transparentnosti cien na trhu, čím sa uľahčuje zistenie toho, či sa dodávateľ znížením svojej ceny odchyľuje od koluzívnej rovnováhy. Tento negatívny účinok je pravdepodobnejší na trhoch náchylných na vznik kolúzie, napríklad ak dodávatelia tvoria silný oligopol a na významný podiel trhu sa vzťahujú dohody o stanovení ceny pre ďalší predaj; |
| --- | --- | --- |

196.

a)

stanovenie ceny pre ďalší predaj môže uľahčiť kolúziu medzi dodávateľmi zvýšením transparentnosti cien na trhu, čím sa uľahčuje zistenie toho, či sa dodávateľ znížením svojej ceny odchyľuje od koluzívnej rovnováhy. Tento negatívny účinok je pravdepodobnejší na trhoch náchylných na vznik kolúzie, napríklad ak dodávatelia tvoria silný oligopol a na významný podiel trhu sa vzťahujú dohody o stanovení ceny pre ďalší predaj;

| b) | stanovenie ceny pre ďalší predaj môže uľahčiť kolúziu medzi kupujúcimi na úrovni distribúcie, najmä ak je riadená kupujúcimi. Silní a dobre organizovaní kupujúci môžu byť schopní donútiť alebo presvedčiť jedného alebo viacerých svojich dodávateľov, aby pevne stanovili svoju cenu ďalšieho predaja nad úrovňou konkurencie, čím kupujúcim pomôžu dosiahnuť alebo stabilizovať koluzívnu rovnováhu. Stanovenie ceny pre ďalší predaj slúži ako nástroj, ktorým sa maloobchodníci zaväzujú, že sa použitím diskontných cien neodchýlia od koluzívnej rovnováhy; |
| --- | --- |

b)

stanovenie ceny pre ďalší predaj môže uľahčiť kolúziu medzi kupujúcimi na úrovni distribúcie, najmä ak je riadená kupujúcimi. Silní a dobre organizovaní kupujúci môžu byť schopní donútiť alebo presvedčiť jedného alebo viacerých svojich dodávateľov, aby pevne stanovili svoju cenu ďalšieho predaja nad úrovňou konkurencie, čím kupujúcim pomôžu dosiahnuť alebo stabilizovať koluzívnu rovnováhu. Stanovenie ceny pre ďalší predaj slúži ako nástroj, ktorým sa maloobchodníci zaväzujú, že sa použitím diskontných cien neodchýlia od koluzívnej rovnováhy;

| c) | stanovenie ceny pre ďalší predaj môže v niektorých prípadoch takisto zmierniť hospodársku súťaž medzi výrobcami a/alebo maloobchodníkmi, najmä keď výrobcovia používajú rovnakých distribútorov na distribúciu svojich produktov a stanovenie ceny pre ďalší predaj uplatňujú všetci alebo viacerí z nich; |
| --- | --- |

c)

stanovenie ceny pre ďalší predaj môže v niektorých prípadoch takisto zmierniť hospodársku súťaž medzi výrobcami a/alebo maloobchodníkmi, najmä keď výrobcovia používajú rovnakých distribútorov na distribúciu svojich produktov a stanovenie ceny pre ďalší predaj uplatňujú všetci alebo viacerí z nich;

| d) | stanovenie ceny pre ďalší predaj môže znížiť tlak na maržu dodávateľa, najmä keď má výrobca problém so záväzkom, t. j. keď má záujem o zníženie ceny účtovanej následným distribútorom. V takej situácii výrobca môže uprednostniť odsúhlasenie stanovenia ceny pre ďalší predaj, aby mu to pomohlo zaviazať sa, že nezníži cenu pre následných distribútorov, a aby znížil tlak na svoju vlastnú maržu; |
| --- | --- |

d)

stanovenie ceny pre ďalší predaj môže znížiť tlak na maržu dodávateľa, najmä keď má výrobca problém so záväzkom, t. j. keď má záujem o zníženie ceny účtovanej následným distribútorom. V takej situácii výrobca môže uprednostniť odsúhlasenie stanovenia ceny pre ďalší predaj, aby mu to pomohlo zaviazať sa, že nezníži cenu pre následných distribútorov, a aby znížil tlak na svoju vlastnú maržu;

| e) | zamedzením cenovej súťaži medzi distribútormi môže stanovenie ceny pre ďalší predaj zabrániť vstupu a rozšíreniu nových alebo efektívnejších foriem distribúcie alebo ich sťažiť, čím sa obmedzí inovácia na úrovni distribúcie; |
| --- | --- |

e)

zamedzením cenovej súťaži medzi distribútormi môže stanovenie ceny pre ďalší predaj zabrániť vstupu a rozšíreniu nových alebo efektívnejších foriem distribúcie alebo ich sťažiť, čím sa obmedzí inovácia na úrovni distribúcie;

| f) | stanovenie ceny pre ďalší predaj môže vykonávať dodávateľ s trhovou silou, ktorá mu umožní uzavrieť trh pre menších konkurentov. Zvýšená marža, ktorá sa môže na základe stanovenia ceny na ďalší predaj poskytnúť distribútorom, ich môže motivovať k tomu, aby v odporúčaniach pre zákazníkov uprednostnili značku tohto dodávateľa pred značkami konkurentov, a to aj vtedy, keď takáto rada nie je v záujme zákazníka, alebo ich motivuje k tomu, aby značky konkurentov vôbec nepredávali; |
| --- | --- |

f)

stanovenie ceny pre ďalší predaj môže vykonávať dodávateľ s trhovou silou, ktorá mu umožní uzavrieť trh pre menších konkurentov. Zvýšená marža, ktorá sa môže na základe stanovenia ceny na ďalší predaj poskytnúť distribútorom, ich môže motivovať k tomu, aby v odporúčaniach pre zákazníkov uprednostnili značku tohto dodávateľa pred značkami konkurentov, a to aj vtedy, keď takáto rada nie je v záujme zákazníka, alebo ich motivuje k tomu, aby značky konkurentov vôbec nepredávali;

| g) | priamym účinkom stanovenia ceny na ďalší predaj je odstránenie cenovej súťaže v rámci značky tým, že sa niektorým alebo všetkým distribútorom zabráni v znížení ich predajnej ceny dotknutej značky, čo povedie k zvýšeniu jej ceny. |
| --- | --- |

g)

priamym účinkom stanovenia ceny na ďalší predaj je odstránenie cenovej súťaže v rámci značky tým, že sa niektorým alebo všetkým distribútorom zabráni v znížení ich predajnej ceny dotknutej značky, čo povedie k zvýšeniu jej ceny.

| 197. | Stanovenie ceny na ďalší predaj však môže viesť aj k účinkom zvyšujúcim efektívnosť, najmä ak je podnecované dodávateľom. Ak sa podniky odvolávajú na obhajobu stanovenia ceny na ďalší predaj na základe zefektívnenia, musia to vedieť podložiť konkrétnymi dôkazmi a preukázať, že v konkrétnom prípade sú splnené všetky podmienky článku 101 ods. 3 (111). Štyri príklady takéhoto zefektívnenia:






  a) | Keď výrobca zavedie nový produkt, stanovenie ceny na ďalší predaj môže byť efektívnym spôsobom, ako distribútorov podnietiť k tomu, aby viac zohľadňovali záujem výrobcu propagovať tento produkt. V článku 101 ods. 3 zmluvy sa takisto vyžaduje, aby neexistovali žiadne reálne a menej obmedzujúce alternatívne prostriedky na motivovanie distribútorov k propagácii produktu. Na splnenie tejto požiadavky môžu dodávatelia napríklad preukázať, že uloženie povinnosti účinnej propagácie na základe zmluvy všetkým kupujúcim nie je v praxi uskutočniteľné. Za takýchto okolností zavedenie pevných alebo minimálnych maloobchodných cien na obmedzené obdobie s cieľom uľahčiť zavedenie nového produktu možno považovať za opatrenie, ktoré celkovo podporuje hospodársku súťaž. |
| --- | --- | --- |

197.

a)

Keď výrobca zavedie nový produkt, stanovenie ceny na ďalší predaj môže byť efektívnym spôsobom, ako distribútorov podnietiť k tomu, aby viac zohľadňovali záujem výrobcu propagovať tento produkt. V článku 101 ods. 3 zmluvy sa takisto vyžaduje, aby neexistovali žiadne reálne a menej obmedzujúce alternatívne prostriedky na motivovanie distribútorov k propagácii produktu. Na splnenie tejto požiadavky môžu dodávatelia napríklad preukázať, že uloženie povinnosti účinnej propagácie na základe zmluvy všetkým kupujúcim nie je v praxi uskutočniteľné. Za takýchto okolností zavedenie pevných alebo minimálnych maloobchodných cien na obmedzené obdobie s cieľom uľahčiť zavedenie nového produktu možno považovať za opatrenie, ktoré celkovo podporuje hospodársku súťaž.

| b) | Na zorganizovanie koordinovanej krátkodobej kampane s nízkou cenou (vo väčšine prípadov od 2 do 6 týždňov) môže byť potrebné uložiť nielen maximálne, ale aj fixné ceny ďalšieho predaja, zvlášť v takom distribučnom systéme, v ktorom dodávateľ používa jednotný distribučný formát napr. franchising. V takom prípade sa môže uloženie fixných maloobchodných cien, vzhľadom na jeho dočasný charakter, považovať za opatrenie, ktoré celkovo podporuje hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

b)

Na zorganizovanie koordinovanej krátkodobej kampane s nízkou cenou (vo väčšine prípadov od 2 do 6 týždňov) môže byť potrebné uložiť nielen maximálne, ale aj fixné ceny ďalšieho predaja, zvlášť v takom distribučnom systéme, v ktorom dodávateľ používa jednotný distribučný formát napr. franchising. V takom prípade sa môže uloženie fixných maloobchodných cien, vzhľadom na jeho dočasný charakter, považovať za opatrenie, ktoré celkovo podporuje hospodársku súťaž.

| c) | Minimálna cena ďalšieho predaja alebo minimálna inzerovaná cena sa môžu použiť na to, aby sa konkrétnemu distribútorovi zabránilo využívať produkt dodávateľa ako cielene stratový kľúčový výrobok. Ak distribútor uskutočňuje ďalší predaj produktu pravidelne pod úrovňou veľkoobchodnej ceny, môže to poškodiť imidž značky a časom aj znížiť celkový dopyt po tomto produkte, čo môže odradiť dodávateľa od investovania do kvality a imidžu značky. V takom prípade možno zabránenie takémuto distribútorovi v predaji pod úrovňou veľkoobchodnej ceny uložením cielenej minimálnej ceny ďalšieho predaja alebo minimálnej inzerovanej ceny možno vcelku považovať za podporu hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

c)

Minimálna cena ďalšieho predaja alebo minimálna inzerovaná cena sa môžu použiť na to, aby sa konkrétnemu distribútorovi zabránilo využívať produkt dodávateľa ako cielene stratový kľúčový výrobok. Ak distribútor uskutočňuje ďalší predaj produktu pravidelne pod úrovňou veľkoobchodnej ceny, môže to poškodiť imidž značky a časom aj znížiť celkový dopyt po tomto produkte, čo môže odradiť dodávateľa od investovania do kvality a imidžu značky. V takom prípade možno zabránenie takémuto distribútorovi v predaji pod úrovňou veľkoobchodnej ceny uložením cielenej minimálnej ceny ďalšieho predaja alebo minimálnej inzerovanej ceny možno vcelku považovať za podporu hospodárskej súťaže.

| d) | V niektorých prípadoch môžu maloobchodníci vďaka vyššej marži v dôsledku stanovenia ceny na ďalší predaj poskytovať dodatočné predpredajné služby, najmä v prípade zložitých produktov. Pokiaľ takéto služby využije pri rozhodovaní o kúpe produktu dostatok zákazníkov, ktorí si však tovar následne zakúpia za nižšiu cenu od maloobchodníkov, ktorí takéto služby neposkytujú (a teda neznášajú príslušné náklady), môžu maloobchodníci poskytujúci služby vysokej kvality obmedziť alebo ukončiť poskytovanie predpredajných služieb, ktoré podporujú dopyt po produkte od dodávateľa. Dodávateľ musí preukázať, že na úrovni distribúcie existuje riziko parazitovania, že pevné alebo minimálne ceny ďalšieho predaja poskytujú dostatočné stimuly pre investície do predpredajných služieb a že neexistujú reálne a menej obmedzujúce alternatívne prostriedky na prekonanie takéhoto parazitovania. V takejto situácii je pravdepodobnosť, že sa stanovenie ceny na ďalší predaj bude považovať za opatrenie, ktoré podporuje hospodársku súťaž, vyššia, ak je hospodárska súťaž medzi dodávateľmi silná a dodávateľ má obmedzenú trhovú silu. |
| --- | --- |

d)

V niektorých prípadoch môžu maloobchodníci vďaka vyššej marži v dôsledku stanovenia ceny na ďalší predaj poskytovať dodatočné predpredajné služby, najmä v prípade zložitých produktov. Pokiaľ takéto služby využije pri rozhodovaní o kúpe produktu dostatok zákazníkov, ktorí si však tovar následne zakúpia za nižšiu cenu od maloobchodníkov, ktorí takéto služby neposkytujú (a teda neznášajú príslušné náklady), môžu maloobchodníci poskytujúci služby vysokej kvality obmedziť alebo ukončiť poskytovanie predpredajných služieb, ktoré podporujú dopyt po produkte od dodávateľa. Dodávateľ musí preukázať, že na úrovni distribúcie existuje riziko parazitovania, že pevné alebo minimálne ceny ďalšieho predaja poskytujú dostatočné stimuly pre investície do predpredajných služieb a že neexistujú reálne a menej obmedzujúce alternatívne prostriedky na prekonanie takéhoto parazitovania. V takejto situácii je pravdepodobnosť, že sa stanovenie ceny na ďalší predaj bude považovať za opatrenie, ktoré podporuje hospodársku súťaž, vyššia, ak je hospodárska súťaž medzi dodávateľmi silná a dodávateľ má obmedzenú trhovú silu.

| 198. | Na používanie odporúčaných cien ďalšieho predaja alebo maximálnych cien ďalšieho predaja možno uplatniť výnimku stanovenú v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2022/720, ak trhový podiel každej zo zmluvných strán dohody nepresiahne 30 % hraničnú hodnotu a za predpokladu, že to neznamená stanovenie minimálnej alebo pevnej predajnej ceny v dôsledku tlaku alebo stimulov niektorej zo zmluvných strán, ako sa uvádza v bodoch (187) a (188). V bodoch (199) až (201) sa uvádzajú usmernenia na posudzovanie odporúčaných alebo maximálnych cien ďalšieho predaja v prípade prekročenia hraničného trhového podielu. |
| --- | --- |

198.

| 199. | Riziká pre hospodársku súťaž spojené s odporúčanými a maximálnymi cenami ďalšieho predaja spočívajú po prvé v tom, že môžu pôsobiť ako východisko pre ďalších predajcov a väčšina z nich alebo všetci môžu mať tendenciu ich dodržiavať. Po druhé, tieto ceny môžu zmierniť hospodársku súťaž alebo uľahčiť kolúziu medzi dodávateľmi. |
| --- | --- |

199.

| 200. | Dôležitým faktorom na posúdenie prípadných protisúťažných účinkov odporúčaných alebo maximálnych cien ďalšieho predaja je postavenie dodávateľa na trhu. Čím silnejšie je postavenie dodávateľa na trhu, tým väčšie je riziko, že odporúčaná alebo maximálna cena ďalšieho predaja povedie k viac alebo menej jednotnému uplatňovaniu danej cenovej úrovne ďalšími predajcami, pretože pre nich môže byť ťažké odchýliť sa od ceny, ktorú považujú za preferovanú cenu ďalšieho predaja a ktorú navrhuje takto významný dodávateľ. |
| --- | --- |

200.

| 201. | Ak odporúčané alebo maximálne ceny ďalšieho predaja majú výrazné protisúťažné účinky, je potrebné posúdiť, či spĺňajú podmienky výnimky stanovenej v článku 101 ods. 3 zmluvy. V prípade maximálnych cien ďalšieho predaja môže mať osobitý význam zabránenie „dvojitej marginalizácii“ (112). Maximálna cena ďalšieho predaja môže takisto pomôcť zabezpečiť, aby značka dodávateľa tvrdšie konkurovala iným značkám distribuovaným tým istým distribútorom vrátane produktov súkromnej značky. |
| --- | --- |

201.

6.1.2.   Veľmi závažné obmedzenia hospodárskej súťaže podľa článku 4 písm. b), c), d) a e) nariadenia (EÚ) 2022/720

6.1.2.1.   Kvalifikácia ako veľmi závažné obmedzenie hospodárskej súťaže podľa článku 4 písm. b), c), d) a e) nariadenia (EÚ) 2022/720

| 202. | V článku 4 písm. b), c) a d) nariadenia (EÚ) 2022/720 sa uvádza zoznam veľmi závažných obmedzení hospodárskej súťaže a výnimiek, ktoré sa uplatňujú na rôzne typy distribučného systému, konkrétne: výhradná distribúcia, selektívna distribúcia a voľná distribúcia. Veľmi závažné obmedzenia hospodárskej súťaže stanovené v článku 4 písm. b), písm. c) bode i) a písm. d) nariadenia (EÚ) 2022/720 sa týkajú dohôd, ktoré priamo alebo nepriamo, samostatne alebo v kombinácii s inými faktormi pod kontrolou zmluvných strán, majú za cieľ obmedziť územia alebo zákazníkov, ktorým môže kupujúci alebo jeho zákazníci predávať zmluvný tovar alebo služby. V článku 4 písm. c) bodoch ii) a iii) nariadenia (EÚ) 2022/720 sa stanovuje, že v selektívnom distribučnom systéme sú obmedzenia krížových dodávok medzi členmi selektívneho distribučného systému, ktorí pôsobia na rovnakej alebo odlišnej úrovni obchodu, ako aj obmedzenia aktívneho alebo pasívneho predaja koncovým používateľom zo strany členov selektívneho distribučného systému, ktorí pôsobia na maloobchodnej úrovni, veľmi závažnými obmedzeniami hospodárskej súťaže. Článok 4 písm. b), c) a d) nariadenia sa uplatňuje bez ohľadu na použitý predajný kanál, napríklad či sa predaj uskutočňuje offline alebo online. |
| --- | --- |

202.

| 203. | V článku 4 písm. e) nariadenia (EÚ) 2022/720 sa stanovuje, že vertikálna dohoda, ktorá priamo alebo nepriamo, samostatne alebo v kombinácii s inými faktormi pod kontrolou zmluvných strán, má za cieľ zabrániť kupujúcemu alebo jeho zákazníkom efektívne využívať internet na predaj zmluvného tovaru alebo služieb na určitých územiach alebo určitým zákazníkom, je veľmi závažným obmedzením hospodárskej súťaže. Vertikálna dohoda obsahujúca jedno alebo viacero obmedzení online predaja alebo online reklamy (113), ktoré de facto zakazujú kupujúcemu používať internet na predaj zmluvného tovaru alebo služieb, má prinajmenšom za cieľ obmedziť pasívny predaj koncovým používateľom, ktorí chcú nakupovať online a nachádzajú sa mimo fyzickej oblasti obchodných činností kupujúceho (114). Preto takéto dohody patria do rozsahu pôsobnosti článku 4 písm. e) nariadenia (EÚ) 2022/720. To isté platí pre vertikálne dohody, ktoré priamo nezakazujú, ale majú za cieľ zabrániť kupujúcemu alebo jeho zákazníkom efektívne využívať internet na predaj zmluvného tovaru alebo služieb na určitých územiach alebo určitým zákazníkom. Ide napríklad o vertikálne dohody, ktorých cieľom je výrazne znížiť celkový objem online predaja zmluvného tovaru alebo služieb, či o možnosť koncových používateľov nakupovať zmluvný tovar alebo služby online. Podobne je to v prípade vertikálnych dohôd, ktorých cieľom je zabrániť kupujúcemu vo využívaní jedného alebo viacerých celých online reklamných kanálov, ako sú vyhľadávače (115) alebo služby na porovnávanie cien, alebo zabrániť kupujúcemu v zriadení alebo využívaní vlastného internetového obchodu (116). Pri posudzovaní toho, či je obmedzenie veľmi závažné v zmysle článku 4 písm. e) nariadenia (EÚ) 2022/720, sa môže zohľadniť obsah a kontext obmedzenia, ale nemôže závisieť od okolností špecifických pre trh alebo individuálnej povahy strán vertikálnej dohody. |
| --- | --- |

203.

| 204. | Veľmi závažné obmedzenia hospodárskej súťaže uvedené v bode (202) môžu byť výsledkom priamych povinností, ako je napríklad povinnosť nepredávať na určitom území alebo určitým zákazníkom alebo povinnosť postupovať objednávky od takýchto zákazníkov iným distribútorom. Takisto môžu byť výsledkom toho, že dodávateľ uplatní niektoré z nepriamych opatrení, ktorým prinúti kupujúceho, aby nepredával takýmto zákazníkom, ako napríklad:






  a) | požaduje od kupujúceho, aby požiadal dodávateľa o predchádzajúci súhlas s predajom takýmto zákazníkom (117); |
| --- | --- | --- |

204.

a)

požaduje od kupujúceho, aby požiadal dodávateľa o predchádzajúci súhlas s predajom takýmto zákazníkom (117);

| b) | odmieta alebo znižuje bonusy alebo zľavy, ak kupujúci predáva takýmto zákazníkom (118) alebo poskytuje kompenzačné platby kupujúcemu, ak prestane predávať takýmto zákazníkom; |
| --- | --- |

b)

odmieta alebo znižuje bonusy alebo zľavy, ak kupujúci predáva takýmto zákazníkom (118) alebo poskytuje kompenzačné platby kupujúcemu, ak prestane predávať takýmto zákazníkom;

| c) | ukončí dodávky produktov, ak kupujúci predáva takýmto zákazníkom; |
| --- | --- |

c)

ukončí dodávky produktov, ak kupujúci predáva takýmto zákazníkom;

| d) | obmedzí alebo zníži dodávané objemy, napríklad tak, aby objemy zodpovedali dopytu zákazníkov na určitých územiach alebo dopytu určitých skupín zákazníkov; |
| --- | --- |

d)

obmedzí alebo zníži dodávané objemy, napríklad tak, aby objemy zodpovedali dopytu zákazníkov na určitých územiach alebo dopytu určitých skupín zákazníkov;

| e) | vyhráža sa ukončením vertikálnej dohody (119) alebo jej nepredĺžením, ak kupujúci bude predávať takýmto zákazníkom; |
| --- | --- |

e)

vyhráža sa ukončením vertikálnej dohody (119) alebo jej nepredĺžením, ak kupujúci bude predávať takýmto zákazníkom;

| f) | účtuje distribútorovi vyššiu cenu za produkty, ktoré sa majú predávať takýmto zákazníkom (120); |
| --- | --- |

f)

účtuje distribútorovi vyššiu cenu za produkty, ktoré sa majú predávať takýmto zákazníkom (120);

| g) | obmedzuje podiel predaja, ktorý kupujúci realizuje takýmto zákazníkom; |
| --- | --- |

g)

obmedzuje podiel predaja, ktorý kupujúci realizuje takýmto zákazníkom;

| h) | bráni kupujúcemu v používaní ďalších jazykov na balení alebo pri propagácii produktov (121); |
| --- | --- |

h)

bráni kupujúcemu v používaní ďalších jazykov na balení alebo pri propagácii produktov (121);

| i) | dodáva iný produkt výmenou za to, že kupujúci zastaví svoj predaj týmto zákazníkom; |
| --- | --- |

i)

dodáva iný produkt výmenou za to, že kupujúci zastaví svoj predaj týmto zákazníkom;

| j) | platí kupujúcemu, aby prestal predávať takýmto zákazníkom; |
| --- | --- |

j)

platí kupujúcemu, aby prestal predávať takýmto zákazníkom;

| k) | núti kupujúceho preniesť na dodávateľa zisky od takýchto zákazníkov (122); |
| --- | --- |

k)

núti kupujúceho preniesť na dodávateľa zisky od takýchto zákazníkov (122);

| l) | vylúči zo záručného servisu v rámci celej Únie uhrádzaného dodávateľom produkty, ktoré sa ďalej predávajú mimo územia kupujúceho, alebo produkty, ktoré sa predávajú na území kupujúceho kupujúcimi nachádzajúcimi sa na iných územiach (123). |
| --- | --- |

l)

vylúči zo záručného servisu v rámci celej Únie uhrádzaného dodávateľom produkty, ktoré sa ďalej predávajú mimo územia kupujúceho, alebo produkty, ktoré sa predávajú na území kupujúceho kupujúcimi nachádzajúcimi sa na iných územiach (123).

| 205. | Opatrenia, ktoré umožňujú výrobcovi overiť miesto určenia dodaného tovaru, ako napríklad používanie diferencovaných značiek, špecifických jazykových skupín alebo sériových čísel či hrozba alebo vykonanie auditu na overenie súladu kupujúceho s inými obmedzeniami (124), nie sú samy osebe obmedzeniami hospodárskej súťaže. Môžu sa však považovať za súčasť veľmi závažného obmedzenia predaja kupujúceho, ak ich dodávateľ používa na kontrolu miesta určenia dodávaného tovaru, napríklad ak sa používajú v spojení s jednou alebo viacerými praktikami uvedenými v bodoch (203) a (204). |
| --- | --- |

205.

| 206. | Okrem priamych a nepriamych obmedzení uvedených v bodoch (202) až (204) môžu byť veľmi závažné obmedzenia hospodárskej súťaže, ktoré konkrétne súvisia s online predajom, rovnako výsledkom priamych alebo nepriamych povinností. Okrem priameho zákazu používania internetu na predaj zmluvného tovaru alebo služieb sú príkladmi povinností, ktorých nepriamym cieľom je zabrániť kupujúcemu efektívne využívať internet na predaj zmluvného tovaru alebo služieb na určitých územiach alebo určitým zákazníkom v zmysle článku 4 písm. e) nariadenia (EÚ) 2022/720, tieto:






  a) | požadovať od kupujúceho, aby zákazníkom nachádzajúcim sa na inom území zabránil v zobrazení svojho webového sídla alebo internetového obchodu alebo aby zákazníkov presmeroval do internetového obchodu výrobcu alebo iného predajcu. Zaviazanie kupujúceho ponúkať odkazy na internetové obchody dodávateľa alebo iných predajcov však nie je veľmi závažným obmedzením hospodárskej súťaže (125); |
| --- | --- | --- |

206.

a)

požadovať od kupujúceho, aby zákazníkom nachádzajúcim sa na inom území zabránil v zobrazení svojho webového sídla alebo internetového obchodu alebo aby zákazníkov presmeroval do internetového obchodu výrobcu alebo iného predajcu. Zaviazanie kupujúceho ponúkať odkazy na internetové obchody dodávateľa alebo iných predajcov však nie je veľmi závažným obmedzením hospodárskej súťaže (125);

| b) | požadovať od kupujúceho, aby ukončil elektronické transakcie spotrebiteľov, ak údaje z ich kreditnej karty odhalia adresu, ktorá sa nenachádza na území kupujúceho (126); |
| --- | --- |

b)

požadovať od kupujúceho, aby ukončil elektronické transakcie spotrebiteľov, ak údaje z ich kreditnej karty odhalia adresu, ktorá sa nenachádza na území kupujúceho (126);

| c) | požadovať, aby kupujúci predával zmluvný tovar alebo služby len vo fyzickom priestore alebo za fyzickej prítomnosti špecializovaného personálu (127); |
| --- | --- |

c)

požadovať, aby kupujúci predával zmluvný tovar alebo služby len vo fyzickom priestore alebo za fyzickej prítomnosti špecializovaného personálu (127);

| d) | požadovať od kupujúceho, aby pred uskutočnením jednotlivých online predajných transakcií požiadal dodávateľa o predchádzajúce povolenie; |
| --- | --- |

d)

požadovať od kupujúceho, aby pred uskutočnením jednotlivých online predajných transakcií požiadal dodávateľa o predchádzajúce povolenie;

| e) | zakázať kupujúcemu používať ochranné známky alebo názvy značiek dodávateľa na svojom webovom sídle alebo vo svojom internetovom obchode; |
| --- | --- |

e)

zakázať kupujúcemu používať ochranné známky alebo názvy značiek dodávateľa na svojom webovom sídle alebo vo svojom internetovom obchode;

| f) | zakázať kupujúcemu zriadiť alebo prevádzkovať jeden alebo viac internetových obchodov bez ohľadu na to, či je internetový obchod umiestnený na vlastnom serveri kupujúceho alebo na serveri tretej strany (128); |
| --- | --- |

f)

zakázať kupujúcemu zriadiť alebo prevádzkovať jeden alebo viac internetových obchodov bez ohľadu na to, či je internetový obchod umiestnený na vlastnom serveri kupujúceho alebo na serveri tretej strany (128);

| g) | zakázať kupujúcemu používať celý online reklamný kanál, ako napr. vyhľadávače (129) alebo služby na porovnávanie cien, alebo obmedzenia, ktoré nepriamo zakazujú používanie celého online reklamného kanála, ako je povinnosť nepoužívať ochranné známky alebo názvy značiek dodávateľa pri predkladaní ponúk na uvedenie odkazu vo webových vyhľadávačoch, alebo obmedzenie informácií súvisiacich s cenou poskytovaných službám na porovnávanie cien. Cieľom takýchto obmedzení je zabrániť kupujúcemu efektívne využívať internet na predaj zmluvného tovaru alebo služieb na určitých územiach alebo určitým zákazníkom, keďže obmedzujú schopnosť kupujúceho zamerať sa na zákazníkov mimo jeho fyzickej obchodnej oblasti, informovať ich o svojich ponukách a prilákať ich do svojho internetového obchodu alebo iných predajných kanálov. Zákaz používania konkrétnych služieb na porovnávanie cien alebo vyhľadávačov nie je vo všeobecnosti veľmi závažným obmedzením hospodárskej súťaže, keďže kupujúci môže na zvýšenie povedomia o svojich online predajných aktivitách používať iné online reklamné služby. Zákaz používania najpoužívanejších reklamných služieb v konkrétnom online reklamnom kanáli však môže predstavovať veľmi závažné obmedzenie hospodárskej súťaže, ak ostatné služby v tomto reklamnom kanáli de facto nie sú schopné prilákať zákazníkov do internetového obchodu kupujúceho. |
| --- | --- |

g)

zakázať kupujúcemu používať celý online reklamný kanál, ako napr. vyhľadávače (129) alebo služby na porovnávanie cien, alebo obmedzenia, ktoré nepriamo zakazujú používanie celého online reklamného kanála, ako je povinnosť nepoužívať ochranné známky alebo názvy značiek dodávateľa pri predkladaní ponúk na uvedenie odkazu vo webových vyhľadávačoch, alebo obmedzenie informácií súvisiacich s cenou poskytovaných službám na porovnávanie cien. Cieľom takýchto obmedzení je zabrániť kupujúcemu efektívne využívať internet na predaj zmluvného tovaru alebo služieb na určitých územiach alebo určitým zákazníkom, keďže obmedzujú schopnosť kupujúceho zamerať sa na zákazníkov mimo jeho fyzickej obchodnej oblasti, informovať ich o svojich ponukách a prilákať ich do svojho internetového obchodu alebo iných predajných kanálov. Zákaz používania konkrétnych služieb na porovnávanie cien alebo vyhľadávačov nie je vo všeobecnosti veľmi závažným obmedzením hospodárskej súťaže, keďže kupujúci môže na zvýšenie povedomia o svojich online predajných aktivitách používať iné online reklamné služby. Zákaz používania najpoužívanejších reklamných služieb v konkrétnom online reklamnom kanáli však môže predstavovať veľmi závažné obmedzenie hospodárskej súťaže, ak ostatné služby v tomto reklamnom kanáli de facto nie sú schopné prilákať zákazníkov do internetového obchodu kupujúceho.

| 207. | Na rozdiel od obmedzení uvedených v bode (204) možno na požiadavky uložené zo strany dodávateľa kupujúcemu týkajúce sa spôsobu predaja zmluvného tovaru alebo služieb uplatniť výnimku stanovenú v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2022/720 bez ohľadu na typ distribučného systému. Dodávateľ môže stanoviť najmä požiadavky týkajúce sa kvality. Napríklad v selektívnom distribučnom systéme môže dodávateľ uložiť požiadavky týkajúce sa minimálnej veľkosti a vzhľadu predajne kupujúceho (napríklad týkajúce sa zariadenia, nábytku, dizajnu, osvetlenia a podlahových krytín) alebo prezentácie produktu (napríklad minimálny počet produktov danej značky, ktoré majú byť vystavené, minimálny priestor medzi produktmi) (130). |
| --- | --- |

207.

| 208. | Podobne môže dodávateľ uložiť kupujúcemu požiadavky týkajúce sa spôsobu, akým sa má zmluvný tovar alebo služby predávať online. Na obmedzenia týkajúce sa používania konkrétnych online predajných kanálov, ako sú napríklad online trhoviská, alebo zavedenia noriem kvality pre online predaj vo všeobecnosti možno uplatniť výnimku stanovenú v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2022/720 bez ohľadu na typ distribučného systému za predpokladu, že ich nepriamym cieľom nie je zabrániť kupujúcemu efektívne využívať internet na predaj zmluvného tovaru alebo služieb na určitých územiach alebo určitým zákazníkom. Obmedzenia online predaja vo všeobecnosti nemajú takýto cieľ, ak kupujúci môže naďalej slobodne prevádzkovať svoj vlastný internetový obchod (131) a inzerovať online (132). V takýchto prípadoch sa kupujúcemu nebráni v efektívnom využívaní internetu na predaj zmluvného tovaru alebo služieb. Toto sú príklady požiadaviek týkajúcich sa online predaja, na ktoré možno uplatniť výnimku stanovenú v článku 2 ods. 1 nariadenia:






  a) | požiadavky určené na zabezpečenie kvality alebo konkrétneho vzhľadu internetového obchodu kupujúceho; |
| --- | --- | --- |

208.

a)

požiadavky určené na zabezpečenie kvality alebo konkrétneho vzhľadu internetového obchodu kupujúceho;

| b) | požiadavky týkajúce sa zobrazenia zmluvného tovaru alebo služieb v internetovom obchode (napríklad minimálny počet zobrazených položiek, spôsob zobrazenia ochranných známok alebo značiek dodávateľa); |
| --- | --- |

b)

požiadavky týkajúce sa zobrazenia zmluvného tovaru alebo služieb v internetovom obchode (napríklad minimálny počet zobrazených položiek, spôsob zobrazenia ochranných známok alebo značiek dodávateľa);

| c) | priamy alebo nepriamy zákaz používania elektronických trhovísk (133); |
| --- | --- |

c)

priamy alebo nepriamy zákaz používania elektronických trhovísk (133);

| d) | požiadavka, aby kupujúci prevádzkoval jeden alebo viac kamenných obchodov alebo výstavných miestností napríklad ako podmienka na to, aby sa stal členom selektívneho distribučného systému dodávateľa; |
| --- | --- |

d)

požiadavka, aby kupujúci prevádzkoval jeden alebo viac kamenných obchodov alebo výstavných miestností napríklad ako podmienka na to, aby sa stal členom selektívneho distribučného systému dodávateľa;

| e) | požiadavka, aby kupujúci predával minimálne absolútne množstvo zmluvného tovaru alebo služieb offline (v hodnote alebo objeme, ale nie ako podiel na jeho celkovom predaji) a zabezpečil tak efektívnu prevádzku svojho kamenného obchodu. Táto požiadavka môže byť rovnaká pre všetkých kupujúcich alebo môže byť stanovená na rôznej úrovni pre každého kupujúceho zvlášť na základe objektívnych kritérií, ako je veľkosť kupujúceho v porovnaní s inými kupujúcimi alebo jeho geografická poloha. |
| --- | --- |

e)

požiadavka, aby kupujúci predával minimálne absolútne množstvo zmluvného tovaru alebo služieb offline (v hodnote alebo objeme, ale nie ako podiel na jeho celkovom predaji) a zabezpečil tak efektívnu prevádzku svojho kamenného obchodu. Táto požiadavka môže byť rovnaká pre všetkých kupujúcich alebo môže byť stanovená na rôznej úrovni pre každého kupujúceho zvlášť na základe objektívnych kritérií, ako je veľkosť kupujúceho v porovnaní s inými kupujúcimi alebo jeho geografická poloha.

| 209. | Na požiadavku, aby kupujúci platil inú veľkoobchodnú cenu za produkty predávané online ako za produkty predávané offline (dvojaké ceny), možno uplatniť výnimku stanovenú v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2022/720, pretože môže motivovať k primeranej úrovni investícií do online alebo offline predajných kanálov alebo ich odmeňovať za predpokladu, že cieľom nie je obmedziť predaj na určité územia alebo určitým zákazníkom, ako sa stanovuje v článku 4 písm. b), c) a d) nariadenia (EÚ) 2022/720 (134). Ak však rozdiel vo veľkoobchodnej cene má za cieľ zabrániť kupujúcemu v efektívnom využívaní internetu na predaj zmluvného tovaru alebo služieb na určitých územiach alebo určitým zákazníkom, ide o veľmi závažné obmedzenie hospodárskej súťaže v zmysle článku 4 písm. e) nariadenia (EÚ) 2022/720. Išlo by najmä o prípad, keď rozdiel vo veľkoobchodnej cene spôsobuje, že online predaj je nerentabilný alebo finančne neudržateľný (135), alebo keď sa dvojaké ceny používajú na obmedzenie množstva produktov, ktoré má kupujúci k dispozícii na online predaj (136). Naopak, na dvojaké ceny možno uplatniť výnimku stanovenú v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2022/720, ak rozdiel vo veľkoobchodnej cene primerane súvisí s rozdielmi v investíciách a nákladoch, ktoré kupujúcemu vznikli v súvislosti s predajom cez jednotlivé kanály. Podobne môže dodávateľ účtovať rozdielnu veľkoobchodnú cenu za produkty, ktoré sa majú predávať prostredníctvom kombinácie offline a online kanálov, ak rozdiel v cene zohľadňuje investície alebo náklady súvisiace s týmto typom distribúcie. Zmluvné strany sa môžu dohodnúť na vhodnej metóde uplatňovania dvojakých cien, napríklad vrátane následného vyrovnania účtov na základe skutočného predaja. |
| --- | --- |

209.

| 210. | Na obmedzenia online reklamy možno uplatniť výnimku stanovenú v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2022/720 za predpokladu, že ich cieľom nie je zabrániť kupujúcemu využívať celý reklamný kanál. Príklady obmedzení online reklamy, na ktoré možno uplatniť výnimku, zahŕňajú:






  a) | požiadavku, aby online reklama spĺňala určité normy kvality alebo obsahovala špecifický obsah alebo informácie; |
| --- | --- | --- |

210.

a)

požiadavku, aby online reklama spĺňala určité normy kvality alebo obsahovala špecifický obsah alebo informácie;

| b) | požiadavku, aby kupujúci nevyužíval služby konkrétnych poskytovateľov online reklamy, ktorí nespĺňajú určité normy kvality; |
| --- | --- |

b)

požiadavku, aby kupujúci nevyužíval služby konkrétnych poskytovateľov online reklamy, ktorí nespĺňajú určité normy kvality;

| c) | požiadavku, aby kupujúci nepoužíval v názve domény svojho internetového obchodu obchodnú názov značky dodávateľa. |
| --- | --- |

c)

požiadavku, aby kupujúci nepoužíval v názve domény svojho internetového obchodu obchodnú názov značky dodávateľa.

6.1.2.2.   Rozdiel medzi „aktívnym“ a „pasívnym predajom“

| 211. | V článku 4 nariadenia (EÚ) 2022/720 sa rozlišuje medzi obmedzeniami aktívneho predaja a obmedzeniami pasívneho predaja v kontexte výhradných distribučných systémov. Vymedzenie pojmov aktívny a pasívny predaj je uvedené v článku 1 ods. 1 písm. l) a m) nariadenia (EÚ) 2022/720. |
| --- | --- |

211.

| 212. | V článku 1 ods. 1 písm. m) nariadenia (EÚ) 2022/720 sa stanovuje, že v prípade predaja zákazníkom na výhradne pridelenom území alebo v skupine zákazníkov je predaj zákazníkom, na ktorých sa predajca aktívne nezameriava, pasívnym predajom. Napríklad zriadenie internetového obchodu je formou pasívneho predaja, keďže ide o spôsob, ako umožniť potenciálnym zákazníkom osloviť predajcu. Prevádzka internetového obchodu môže mať účinky, ktoré presahujú fyzickú oblasť obchodných činností kupujúceho, a to aj tým, že umožňuje online nákupy zákazníkom nachádzajúcim sa na iných územiach alebo v iných skupinách zákazníkov. Takéto nákupy (vrátane dodania produktov) sú však pasívnym predajom za predpokladu, že predajca sa aktívne nezameriava na konkrétneho zákazníka alebo na konkrétne územie alebo skupinu zákazníkov, do ktorej zákazník patrí. To platí aj v prípade, že si zákazník zvolí, aby ho predajca automaticky informoval, a takéto informácie vedú k predaju. Podobne aj používanie optimalizácie pre vyhľadávače, konkrétne nástrojov alebo techník určených na zlepšenie viditeľnosti alebo umiestnenia internetového obchodu vo výsledkoch vyhľadávania, alebo ponúkanie aplikácie v obchode s aplikáciami sú v zásade prostriedkami, ktoré umožňujú potenciálnym zákazníkom dostať sa k predajcovi, a preto sú formami pasívneho predaja. |
| --- | --- |

212.

| 213. | Naopak, v článku 1 ods. 1 písm. l) nariadenia (EÚ) 2022/720 sa stanovuje, že v prípade predaja zákazníkom na výhradne pridelenom území alebo v skupine zákazníkov ponuka jazykovej možnosti v internetovom obchode, ktorá sa líši od jazykov bežne používaných na území, na ktorom je predajca usadený, vo všeobecnosti naznačuje, že predajca sa zameriava na územie, na ktorom sa jazyk bežne používa, a teda ide o aktívny predaj (137). Ponuka možnosti výberu anglického jazyka v internetovom obchode však sama osebe neznamená, že predajca sa zameriava na anglicky hovoriace územia, keďže angličtina je všeobecne zrozumiteľná a používaná v celej Únii. Podobne, zriadenie internetového obchodu s názvom domény najvyššej úrovne, ktorý zodpovedá inému územiu, než je územie, na ktorom je predajca usadený, je formou aktívneho predaja na toto územie, zatiaľ čo ponúkanie internetového obchodu s generickým názvom domény, ktorý nie je špecifický pre žiadnu krajinu, je formou pasívneho predaja. |
| --- | --- |

213.

| 214. | Aktívny predaj je podľa článku 1 ods. 1 písm. l) nariadenia (EÚ) 2022/720 predaj vyplývajúci z aktívneho cielenia na zákazníkov prostredníctvom návštev, listov, e-mailov, volaní alebo iných prostriedkov priamej komunikácie. Cielená reklama alebo propagácie sú formou aktívneho predaja. Najmä online reklamné služby často umožňujú predajcovi vybrať si územia alebo zákazníkov, pre ktorých sa online reklama zobrazí. Tak je to napríklad v prípade reklamy vo vyhľadávači a inej online reklamy, napríklad na webových sídlach, v obchodoch s aplikáciami, na sociálnych sieťach, za predpokladu, že reklamná služba umožňuje inzerentovi zacieliť na zákazníkov podľa ich konkrétnych charakteristík vrátane ich geografickej polohy alebo osobného profilu. Naopak, ak predajca adresuje online reklamu zákazníkom na svojom vlastnom území alebo v skupine zákazníkov a nie je možné zabrániť tomu, aby takúto reklamu videli zákazníci na iných územiach alebo v iných skupinách zákazníkov, ide o formu pasívneho predaja. Medzi príklady takejto všeobecnej reklamy patrí sponzorovaný obsah na webovom sídle miestnych alebo celoštátnych novín, ku ktorému má prístup ktorýkoľvek návštevník tohto webového sídla, alebo používanie služieb na porovnávanie cien s generickými názvami domén, ktoré nie sú špecifické pre žiadnu krajinu. Naopak, ak sa takáto všeobecná reklama uskutočňuje v jazykoch, ktoré sa na území predajcu bežne nepoužívajú, alebo na webových sídlach s názvom domény najvyššej úrovne, ktoré zodpovedajú územiam mimo územia predajcu, ide o aktívny predaj na týchto iných územiach. |
| --- | --- |

214.

| 215. | Účasť na verejnom obstarávaní je formou pasívneho predaja bez ohľadu na druh postupu verejného obstarávania (napr. verejná súťaž, užšia súťaž alebo iné). Táto kvalifikácia je v súlade s účelmi právnych predpisov o verejnom obstarávaní, medzi ktoré patrí uľahčenie hospodárskej súťaže v rámci značky. V dôsledku toho je vertikálna dohoda, ktorá obmedzuje schopnosť kupujúceho zúčastniť sa na verejnom obstarávaní, veľmi závažným obmedzením hospodárskej súťaže v zmysle článku 4 písm. b), c) a d) nariadenia (EÚ) 2022/720. Podobne je formou pasívneho predaja aj reakcia na výzvy na predkladanie ponúk vydané neverejnými subjektmi. Takéto výzvy na predkladanie ponúk sú formou nevyžiadanej žiadosti zákazníka adresovanej viacerým potenciálnym predajcom, a preto predloženie ponuky v reakcii na výzvu na predkladanie ponúk vydanú neverejným subjektom je formou pasívneho predaja. |
| --- | --- |

215.

6.1.2.3.   Veľmi závažné obmedzenia hospodárskej súťaže týkajúce sa špecifických distribučných systémov

| 216. | V článku 4 písm. b), c) a d) nariadenia (EÚ) 2022/720 sa uvádza zoznam veľmi závažných obmedzení hospodárskej súťaže a výnimiek, ktoré sa uplatňujú v závislosti od typu distribučného systému prevádzkovaného dodávateľom: výhradná distribúcia, selektívna distribúcia alebo voľná distribúcia. |
| --- | --- |

216.

6.1.2.3.1.   Ak dodávateľ prevádzkuje výhradný distribučný systém

| 217. | Veľmi závažné obmedzenie hospodárskej súťaže uvedené v článku 4 písm. b) nariadenia (EÚ) 2022/720 sa týka dohôd, ktoré majú za cieľ priamo alebo nepriamo obmedziť územie, kam môže kupujúci, ktorému bolo pridelené výhradné územie alebo skupina zákazníkov, aktívne alebo pasívne predávať zmluvný tovar alebo služby, alebo obmedziť skupinu zákazníkov, ktorým môže takýto kupujúci aktívne alebo pasívne predávať zmluvný tovar alebo služby. |
| --- | --- |

217.

| 218. | V článku 4 písm. b) nariadenia (EÚ) 2022/720 sa uvádza päť výnimiek týkajúcich sa veľmi závažných obmedzení hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

218.

| 219. | Prvá výnimka v zmysle článku 4 písm. b) bodu i) nariadenia (EÚ) 2022/720 umožňuje dodávateľovi obmedziť aktívny predaj zo strany výhradného distribútora na územie alebo skupinu zákazníkov, ktoré sú pridelené výhradne maximálne piatim kupujúcim alebo ktoré sú vyhradené pre dodávateľa. Dodávateľ musí v záujme zachovania svojich investičných stimulov chrániť svojich výhradných distribútorov pred aktívnym predajom vrátane cielenej online reklamy na ich výhradnom území alebo ich výhradnej skupine zákazníkov zo strany všetkých ostatných kupujúcich dodávateľa. |
| --- | --- |

219.

| 220. | Investičné stimuly výhradných distribútorov by mohli byť oslabené aj aktívnym predajom zo strany zákazníkov ostatných kupujúcich dodávateľa. Preto článok 4 písm. b) bod i) nariadenia (EÚ) 2022/720 rovnako umožňuje dodávateľovi požadovať od svojich ostatných kupujúcich, aby obmedzili svojich priamych zákazníkov v aktívnom predaji na územiach alebo skupinám zákazníkov, ktoré dodávateľ pridelil výhradne iným distribútorom alebo vyhradil pre seba. Dodávateľ však nesmie od takýchto iných kupujúcich požadovať, aby obmedzenia aktívneho predaja preniesli na zákazníkov ďalej v distribučnom reťazci. |
| --- | --- |

220.

| 221. | Dodávateľ môže kombinovať prideľovanie výhradného územia a výhradnej skupiny zákazníkov napríklad vymenovaním výhradného distribútora pre osobitnú skupinu zákazníkov na konkrétnom území. |
| --- | --- |

221.

| 222. | Ochrana výhradne pridelených území alebo skupín zákazníkov nie je absolútna. Aby sa predišlo rozdeleniu trhu, pasívny predaj na tieto územia alebo týmto skupinám zákazníkov sa nemôže obmedziť. Článok 4 písm. b) nariadenia (EÚ) 2022/720 sa vzťahuje len na obmedzenia uložené kupujúcemu. Dodávateľ preto môže sám prijať obmedzenia predaja, a to online aj offline, na výhradnom území alebo niektorým, prípadne všetkým zákazníkom patriacim do výhradnej skupiny zákazníkov. Obmedzenia pasívneho predaja koncovým používateľom však za určitých okolností nemusia platiť, ako sa uvádza v článku 6 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/302 (138). |
| --- | --- |

222.

| 223. | Druhá výnimka v zmysle článku 4 písm. b) bodu ii) nariadenia (EÚ) 2022/720 umožňuje dodávateľovi, ktorý prevádzkuje výhradný distribučný systém na určitom území a selektívny distribučný systém na inom území, obmedziť svojich výhradných distribútorov v aktívnom alebo pasívnom predaji neoprávneným distribútorom nachádzajúcim sa na území, na ktorom dodávateľ už prevádzkuje selektívny distribučný systém alebo ktoré vyhradil na prevádzkovanie takéhoto systému. Dodávateľ môže od svojich výhradných distribútorov takisto požadovať, aby podobne obmedzili svojich zákazníkov v aktívnom a pasívnom predaji neautorizovaným distribútorom na územiach, na ktorých dodávateľ prevádzkuje selektívny distribučný systém alebo ktoré vyhradil na tento účel. Schopnosť preniesť obmedzenia aktívneho a pasívneho predaja ďalej do distribučného reťazca v tomto scenári má za cieľ chrániť uzavretý charakter selektívnych distribučných systémov. |
| --- | --- |

223.

| 224. | Tretia výnimka v zmysle článku 4 písm. b) bodu iii) nariadenia (EÚ) 2022/720 umožňuje dodávateľovi obmedziť miesto usadenia kupujúceho, ktorému pridelil výhradné územie alebo skupinu zákazníkov („doložka o mieste pôsobenia“). To znamená, že dodávateľ môže od kupujúceho požadovať, aby obmedzil svoje distribučné predajne a sklady na určitú adresu, miesto alebo územie. Pokiaľ ide o mobilné distribučné predajne, v dohode sa môže určiť oblasť, mimo ktorej sa predajňa nemôže prevádzkovať. Zriadenie a používanie internetového obchodu distribútorom však nie je rovnocenné s otvorením fyzickej predajne, a preto ho nemožno obmedziť (139). |
| --- | --- |

224.

| 225. | Štvrtá výnimka v zmysle článku 4 písm. b) bodu iv) nariadenia (EÚ) 2022/720 umožňuje dodávateľovi obmedziť aktívny a pasívny predaj zo strany výhradného veľkoobchodníka koncovým používateľom a dodávateľ si tak môže udržiavať veľkoobchodnú a maloobchodnú úroveň obchodu oddelene. Táto výnimka zahŕňa možnosť veľkoobchodníka predávať určitým koncovým používateľom (napr. niektorým väčším koncovým používateľom), nie však všetkým ďalším koncovým používateľom (140). |
| --- | --- |

225.

| 226. | Piata výnimka v zmysle článku 4 písm. b) bodu v) nariadenia (EÚ) 2022/720 umožňuje dodávateľovi, aby obmedzil schopnosti výhradného distribútora aktívne alebo pasívne predávať komponenty dodávané na účely zabudovania konkurentom dodávateľa, ktorí by ich použili na výrobu rovnakého druhu tovaru, ako je tovar vyrábaný dodávateľom. Pojem „komponent“ zahŕňa akýkoľvek medziprodukt a pojem „zabudovanie“ sa týka každého použitia akéhokoľvek vstupu na účely výroby tovaru. |
| --- | --- |

226.

6.1.2.3.2.   Ak dodávateľ prevádzkuje selektívny distribučný systém

| 227. | Veľmi závažné obmedzenie hospodárskej súťaže uvedené v článku 4 písm. c) bode i) nariadenia (EÚ) 2022/720 sa týka dohôd, ktoré majú za cieľ priamo alebo nepriamo obmedziť územia alebo zákazníkov, ktorým môžu členovia selektívneho distribučného systému („autorizovaní distribútori“) aktívne alebo pasívne predávať zmluvný tovar alebo služby. Patria sem aj obmedzenia aktívneho a pasívneho predaja koncovým používateľom, ktoré dodávateľ uložil autorizovaným distribútorom na úrovni maloobchodu. |
| --- | --- |

227.

| 228. | V článku 4 písm. c) bode i) nariadenia (EÚ) 2022/720 sa stanovuje päť výnimiek týkajúcich sa veľmi závažných obmedzení hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

228.

| 229. | Prvá výnimka sa týka obmedzenia schopnosti autorizovaných distribútorov predávať mimo selektívneho distribučného systému. Dodávateľovi umožňuje obmedziť aktívny predaj zo strany autorizovaných distribútorov na iné územia alebo iným skupinám zákazníkov výhradne prideleným iným distribútorom alebo vyhradeným pre dodávateľa, a to vrátane cielenej online reklamy. Dodávateľ smie od autorizovaných distribútorov požadovať aj to, aby tieto povolené obmedzenia aktívneho predaja uložili aj svojim priamym zákazníkom. Ochrana takýchto výhradne pridelených území alebo skupín zákazníkov však nie je absolútna, pretože dodávateľ nesmie obmedziť pasívny predaj na takýchto územiach alebo takýmto skupinám zákazníkov. |
| --- | --- |

229.

| 230. | Druhá výnimka umožňuje dodávateľovi obmedziť svojich autorizovaných distribútorov a ich zákazníkov v aktívnom alebo pasívnom predaji neautorizovaným distribútorom nachádzajúcim sa na akomkoľvek území, kde dodávateľ prevádzkuje selektívny distribučný systém. |
| --- | --- |

230.

| 231. | Tretia výnimka umožňuje dodávateľovi uložiť svojim autorizovaným distribútorom doložku o mieste pôsobenia a zabrániť im, aby vykonávali svoju podnikateľskú činnosť v rôznych prevádzkach alebo aby si otvorili novú predajňu na inom mieste. To znamená, že výhoda vyplývajúca z nariadenia (EÚ) 2022/720 sa aj naďalej zachová v prípade, ak distribútor súhlasí s tým, že obmedzí svoje distribučné predajne a sklady na určitú adresu, miesto alebo územie. Pokiaľ ide o mobilné distribučné predajne, v dohode sa môže určiť oblasť, mimo ktorej sa predajňa nemôže prevádzkovať. Zriadenie a používanie internetového obchodu distribútorom však nie je rovnocenné s otvorením fyzickej predajne, a preto ho nemožno obmedziť (141). |
| --- | --- |

231.

| 232. | Štvrtá výnimka umožňuje dodávateľovi obmedziť aktívny a pasívny predaj zo strany autorizovaného veľkoobchodníka koncovým používateľom, čo mu umožňuje udržiavať veľkoobchodnú a maloobchodnú úroveň obchodu oddelene. Táto výnimka zahŕňa možnosť veľkoobchodníka predávať určitým koncovým používateľom (napr. niektorým väčším koncovým používateľom), nie však všetkým ďalším koncovým používateľom (142). |
| --- | --- |

232.

| 233. | Piata výnimka umožňuje dodávateľovi, aby obmedzil schopnosti výhradného distribútora aktívne alebo pasívne predávať komponenty dodávané na účely zabudovania konkurentom dodávateľa, ktorí by ich použili na výrobu rovnakého druhu tovaru, ako je tovar vyrábaný dodávateľom. Pojem „komponent“ zahŕňa akýkoľvek medziprodukt a pojem „zabudovanie“ sa týka každého použitia akéhokoľvek vstupu na účely výroby tovaru. |
| --- | --- |

233.

| 234. | Veľmi závažné obmedzenie hospodárskej súťaže stanovené v článku 4 písm. c) bode iii) nariadenia (EÚ) 2022/720 sa týka obmedzenia aktívneho alebo pasívneho predaja koncovým používateľom členmi selektívneho distribučného systému na maloobchodnej úrovni. To znamená, že dodávateľ nesmie obmedziť svojich autorizovaných distribútorov v predaji koncovým používateľom alebo nákupným zástupcom konajúcim v mene koncových používateľov s výnimkou prípadov, keď sa takíto koncoví používatelia nachádzajú na území alebo patria do skupiny zákazníkov, ktorá bola výhradne pridelená inému distribútorovi alebo vyhradená pre dodávateľa na území, kde dodávateľ prevádzkuje výhradný distribučný systém [pozri článok 4 písm. c) bod i) prvú zarážku nariadenia a bod (229)]. Rovnako to nevylučuje možnosť zakázať autorizovaným distribútorom vykonávať činnosť z miesta usadenia, ktoré nie je autorizované [pozri článok 4 písm. c) bod i) tretiu zarážku nariadenia a bod (231) týchto usmernení]. |
| --- | --- |

234.

| 235. | Dodávateľ, ktorý prevádzkuje selektívny distribučný systém, môže vybrať svojich autorizovaných distribútorov na základe kvalitatívnych a/alebo kvantitatívnych kritérií. Akékoľvek kvalitatívne kritériá musia byť vo všeobecnosti stanovené pre online aj offline kanály. Vzhľadom na rozdielne vlastnosti online a offline kanálov dodávateľ prevádzkujúci selektívny distribučný systém však môže svojim autorizovaným distribútorom uložiť kritériá online predaja, ktoré sa nezhodujú s uloženými kritériami pre kamenné obchody, pokiaľ požiadavky uložené pre online predaj nemajú nepriamo za cieľ zabrániť kupujúcemu efektívne využívať internet na predaj zmluvného tovaru alebo služieb na určitých územiach alebo určitým zákazníkom. Dodávateľ môže napríklad stanoviť požiadavky na zabezpečenie noriem kvality pri online predaji, ako je požiadavka zriadiť a prevádzkovať poradenské centrum po online predaji; požiadavka na pokrytie nákladov zákazníkov spojených s vrátením zakúpených produktov alebo používanie zabezpečených platobných systémov. Podobne môže dodávateľ vymedziť rôzne kritériá týkajúce sa udržateľného rozvoja pre online a offline predajné kanály. Dodávateľ by napríklad mohol vyžadovať ekologicky zodpovedné predajné miesta alebo používanie doručovacích služieb využívajúcich ekologické bicykle. |
| --- | --- |

235.

| 236. | Na kombináciu selektívnej distribúcie s výhradnou na tom istom území nemožno uplatniť výnimku uvedenú v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2022/720, a to ani v prípade, keď dodávateľ využíva výhradnú distribúciu na veľkoobchodnej a selektívnu distribúciu na maloobchodnej úrovni. Dôvodom je, že táto kombinácia by si vyžadovala, aby autorizovaní distribútori akceptovali veľmi závažné obmedzenia hospodárskej súťaže v zmysle článku 4 písm. b) alebo c) nariadenia (EÚ) 2022/720, napríklad obmedzenia aktívneho predaja na územia alebo zákazníkom, ktorí neboli výhradne pridelení, obmedzenia aktívneho alebo pasívneho predaja koncovým používateľom (143) alebo obmedzenia krížových dodávok medzi autorizovanými distribútormi (144). Dodávateľ sa však môže zaviazať, že bude dodávať iba niektorým autorizovaným distribútorom, napríklad na určitom území, na ktorom sa používa selektívny distribučný systém, alebo že sám nebude na tomto území uskutočňovať žiadny priamy predaj (145). Dodávateľ môže svojim autorizovaným distribútorom uložiť aj doložku o mieste pôsobenia, a to v súlade s treťou výnimkou uvedenou v článku 4 písm. c) bode i) nariadenia (EÚ) 2022/720. |
| --- | --- |

236.

| 237. | Veľmi závažné obmedzenie hospodárskej súťaže uvedené v článku 4 písm. c) bode ii) nariadenia (EÚ) 2022/720 sa týka obmedzenia krížových dodávok medzi autorizovanými distribútormi v rámci selektívneho distribučného systému. To znamená, že dodávateľ nemôže brániť aktívnemu ani pasívnemu predaju medzi svojimi autorizovanými distribútormi, ktorým musí byť ponechaná možnosť voľného nákupu zmluvných produktov od iných autorizovaných distribútorov v rámci siete, ktorí pôsobia na rovnakej alebo inej úrovni obchodu (146). Selektívna distribúcia sa preto nemôže kombinovať s vertikálnymi obmedzeniami, ktorých cieľom je prinútiť distribútorov nakupovať zmluvné produkty výhradne z daného zdroja. To takisto znamená, že v selektívnom distribučnom systéme dodávateľ nemôže obmedziť predaj autorizovaných veľkoobchodníkov autorizovaným distribútorom. |
| --- | --- |

237.

6.1.2.3.3.   Ak dodávateľ prevádzkuje voľný distribučný systém

| 238. | Veľmi závažné obmedzenie hospodárskej súťaže stanovené v článku 4 písm. d) nariadenia (EÚ) 2022/720 sa týka dohôd alebo zosúladených postupov, ktoré majú za cieľ priamo alebo nepriamo obmedziť územie, kam môže kupujúci aktívne alebo pasívne predávať zmluvný tovar alebo služby, alebo obmedziť zákazníkov, ktorým môže kupujúci v systéme voľnej distribúcie aktívne alebo pasívne predávať zmluvný tovar alebo služby (147). |
| --- | --- |

238.

| 239. | V článku 4 písm. d) nariadenia (EÚ) 2022/720 sa stanovuje päť výnimiek týkajúcich sa veľmi závažných obmedzení hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

239.

| 240. | Prvá výnimka v zmysle článku 4 písm. d) bodu i) nariadenia (EÚ) 2022/720 umožňuje dodávateľovi obmedziť aktívny predaj zo strany kupujúceho na územia alebo skupinám zákazníkov, ktoré sú výhradne pridelené iným kupujúcim alebo vyhradené pre dodávateľa, a to vrátane cielenej online reklamy. Dodávateľ môže od kupujúceho požadovať aj to, aby takéto povolené obmedzenia aktívneho predaja uložil svojim priamym zákazníkom. Ochrana takýchto výhradne pridelených území alebo skupín zákazníkov však nie je absolútna, pretože dodávateľ nesmie obmedziť pasívny predaj na takýchto územiach alebo takýmto skupinám zákazníkov. |
| --- | --- |

240.

| 241. | Druhá výnimka v zmysle článku 4 písm. d) bodu ii) nariadenia (EÚ) 2022/720 umožňuje dodávateľovi obmedziť aktívny alebo pasívny predaj zo strany kupujúceho a požadovať, aby kupujúci obmedzil svojich zákazníkov v aktívnom alebo pasívnom predaji neautorizovaným distribútorom nachádzajúcim sa na území, na ktorom dodávateľ prevádzkuje selektívny distribučný systém alebo ktoré dodávateľ vyhradil na prevádzku takéhoto systému. Obmedzenie sa môže vzťahovať na aktívny alebo pasívny predaj na akejkoľvek úrovni obchodu. |
| --- | --- |

241.

| 242. | Tretia výnimka v zmysle článku 4 písm. d) bodu iii) nariadenia (EÚ) 2022/720 umožňuje dodávateľovi uložiť kupujúcemu doložku o mieste pôsobenia, aby obmedzil miesto jeho usadenia. To znamená, že dodávateľ môže od kupujúceho požadovať, aby obmedzil svoje distribučné predajne a sklady na určitú adresu, miesto alebo územie. Pokiaľ ide o mobilné distribučné predajne, v dohode sa môže určiť oblasť, mimo ktorej sa predajňa nemôže prevádzkovať. Zriadenie a používanie internetového obchodu kupujúcim však nie je rovnocenné s otvorením fyzickej predajne, a preto ho nemožno obmedziť (148). |
| --- | --- |

242.

| 243. | Štvrtá výnimka v zmysle článku 4 písm. d) bodu iv) nariadenia (EÚ) 2022/720 umožňuje dodávateľovi obmedziť aktívny a pasívny predaj zo strany veľkoobchodníka koncovým používateľom a dodávateľ si tak môže udržiavať veľkoobchodnú a maloobchodnú úroveň obchodu oddelene. Táto výnimka zahŕňa možnosť veľkoobchodníka predávať určitým koncovým používateľom (napr. niektorým väčším koncovým používateľom), nie však ďalším koncovým používateľom (149). |
| --- | --- |

243.

| 244. | Piata výnimka v zmysle článku 4 písm. d) bodu v) nariadenia (EÚ) 2022/720 umožňuje dodávateľovi, aby obmedzil schopnosti výhradného distribútora aktívne alebo pasívne predávať komponenty dodávané na účely zabudovania konkurentom dodávateľa, ktorí by ich použili na výrobu rovnakého druhu tovaru, ako je tovar vyrábaný dodávateľom. Pojem „komponent“ zahŕňa akýkoľvek medziprodukt a pojem „zabudovanie“ sa týka každého použitia akéhokoľvek vstupu na účely výroby tovaru. |
| --- | --- |

244.

6.1.3.   Obmedzenia predaja náhradných dielov

| 245. | Veľmi závažné obmedzenie hospodárskej súťaže uvedené v článku 4 písm. f) nariadenia (EÚ) 2022/720 sa týka dohôd, ktoré zabraňujú koncovým používateľom, samostatným servisným pracovníkom, veľkoobchodníkom a poskytovateľom servisných služieb získavať náhradné diely priamo od ich výrobcu alebo ich v tom obmedzujú. Dohoda medzi výrobcom náhradných dielov a kupujúcim, ktorý tieto náhradné diely zabudováva do svojich vlastných výrobkov, ako sú napríklad výrobcovia pôvodného zariadenia (ďalej len „VPZ“), nesmie priamo ani nepriamo brániť predaju týchto náhradných dielov zo strany výrobcu koncovým používateľom, samostatným servisným pracovníkom, veľkoobchodníkom alebo poskytovateľom servisných služieb alebo ich v tom obmedzovať. Nepriame obmedzenia môžu vznikať najmä vtedy, keď je výrobca náhradných dielov obmedzovaný v poskytovaní technických informácií a špeciálneho zariadenia, ktoré koncoví používatelia, samostatní servisní pracovníci alebo poskytovatelia servisných služieb potrebujú na účely použitia náhradných dielov. V dohode sa však môžu uložiť obmedzenia na dodávku náhradných dielov servisným pracovníkom alebo poskytovateľom servisných služieb, ktorých VPZ poveril opravami alebo vykonávaním servisných služieb pre vlastný tovar. To takisto znamená, že VPZ môže požadovať, aby jeho opravárenská a servisná sieť nakupovala náhradné diely od neho alebo od iných členov jeho selektívneho distribučného systému, pokiaľ takýto systém prevádzkuje. |
| --- | --- |

245.

6.2.   Obmedzenia vylúčené z pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2022/720

| 246. | V článku 5 nariadenia (EÚ) 2022/720 sa z výhody skupinovej výnimky vylučujú určité povinnosti obsiahnuté vo vertikálnych dohodách bez ohľadu na to, či sú alebo nie sú prekročené hraničné trhové podiely stanovené v článku 3 ods. 1 nariadenia. V článku 5 nariadenia sa stanovujú predovšetkým povinnosti, pri ktorých nemožno s dostatočnou istotou predpokladať, že spĺňajú podmienky uvedené v článku 101 ods. 3 zmluvy. Napriek tomu sa nepredpokladá, že povinnosti uvedené v článku 5 nariadenia patria do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy alebo že nespĺňajú podmienky uvedené v článku 101 ods. 3 zmluvy. Vylúčenie týchto povinností zo skupinovej výnimky znamená len to, že sú predmetom individuálneho posúdenia podľa článku 101 zmluvy. Okrem toho, na rozdiel od článku 4 nariadenia (EÚ) 2022/720 sa vylúčenie povinnosti zo skupinovej výnimky v súlade s článkom 5 nariadenia obmedzuje na konkrétnu povinnosť, pokiaľ túto povinnosť možno oddeliť od zvyšku vertikálnej dohody. V takom prípade sa na zvyšok vertikálnej dohody naďalej uplatňuje výhoda vyplývajúca zo skupinovej výnimky. |
| --- | --- |

246.

6.2.1.   Povinnosti nekonkurovať si presahujúce päť rokov

| 247. | Povinnosti nekonkurovať si presahujúce päť rokov sa v zmysle článku 5 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) 2022/720 vylučujú zo skupinovej výnimky. Povinnosti nekonkurovať si, ako sú vymedzené v článku 1 ods. 1 písm. f) nariadenia (EÚ) 2022/720, sú opatrenia, ktoré spôsobujú, že kupujúci nakúpi viac ako 80 % svojho celkového nákupu zmluvného tovaru a služieb a ich náhrad v predchádzajúcom kalendárnom roku od dodávateľa alebo od iného podniku určeného dodávateľom. To znamená, že kupujúcemu sa zabraňuje v nákupe konkurenčného tovaru alebo služieb alebo je tento nákup obmedzený na menej ako 20 % celkových nákupov. Ak nie sú k dispozícii príslušné údaje o nákupoch kupujúceho za kalendárny rok predchádzajúci uzavretiu vertikálnej dohody, môže sa použiť najlepší odhad kupujúceho týkajúci sa jeho celkových ročných požiadaviek. Skutočné údaje o nákupoch by sa mali použiť hneď, ako sú k dispozícii. |
| --- | --- |

247.

| 248. | Na povinnosti nekonkurovať si nemožno uplatniť skupinovú výnimku, ak je obdobie ich trvania neobmedzené alebo presahuje päť rokov. Na povinnosti nekonkurovať si, ktoré sú automaticky obnoviteľné po uplynutí obdobia piatich rokov, možno uplatniť skupinovú výnimku, pokiaľ je kupujúci schopný vertikálnu dohodu obsahujúcu túto povinnosť účinne prerokovať alebo ju v primeranej výpovednej lehote a za primerané náklady vypovedať, čo mu umožňuje, aby po uplynutí päťročného obdobia mohol účinne zmeniť svojho dodávateľa. Ak napríklad vertikálna dohoda obsahuje povinnosť nekonkurovať si na obdobie piatich rokov a dodávateľ poskytne kupujúcemu úver, splácanie tohto úveru nesmie kupujúcemu brániť skutočne ukončiť povinnosť nekonkurovať si na konci tohto päťročného obdobia. Podobne, keď dodávateľ poskytne kupujúcemu zariadenie, ktoré nie je viazané na určitý vzťah, po skončení povinnosti nekonkurovať si by mal mať kupujúci možnosť odkúpiť toto zariadenie za jeho trhovú hodnotu. |
| --- | --- |

248.

| 249. | Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2022/720 sa obmedzenie povinností nekonkurovať si na obdobie päť rokov neuplatňuje, ak sa zmluvný tovar alebo služby ďalej predávajú kupujúcim z priestorov a pozemkov vo vlastníctve dodávateľa alebo ním prenajatých od tretích strán neprepojených s kupujúcim. V takýchto prípadoch môže byť povinnosť nekonkurovať si uložená na dlhšie obdobie za predpokladu, že nepresiahne čas trvania využívania predajného miesta kupujúcim. Dôvodom tejto výnimky je, že vo všeobecnosti nie je odôvodnené predpokladať, že dodávateľ povolí predaj konkurenčných produktov z priestorov a pozemkov, ktoré vlastní bez jeho súhlasu. Z toho analogicky vyplýva, že rovnaké zásady platia v prípade, že kupujúci pôsobí z mobilnej predajne, ktorú dodávateľ vlastní alebo si ju prenajíma od tretej strany, ktorá nie je prepojená na kupujúceho. Túto výnimku nemožno uplatniť na umelo vytvorené interpretácie vlastníctva, napríklad prevod vlastníckych práv na pozemok a priestory z distribútora na dodávateľa iba na obmedzené obdobie, ktorých cieľom je vyhnúť sa tomuto päťročnému obdobiu. |
| --- | --- |

249.

6.2.2.   Povinnosti nekonkurovať si po skončení platnosti dohody

| 250. | Podľa článku 5 ods. 1 písm. b) v spojení s článkom 5 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2022/720 sú povinnosti nekonkurovať si po skončení platnosti dohody uložené kupujúcemu vylúčené z výhody skupinovej výnimky, pokiaľ nie sú splnené všetky tieto podmienky:






  a) | povinnosť je nevyhnutná na ochranu know-how, ktoré dodávateľ postúpil kupujúcemu; |
| --- | --- | --- |

250.

a)

povinnosť je nevyhnutná na ochranu know-how, ktoré dodávateľ postúpil kupujúcemu;

| b) | je obmedzená na predajné miesto, z ktorého kupujúci prevádzkoval činnosť počas zmluvného obdobia; |
| --- | --- |

b)

je obmedzená na predajné miesto, z ktorého kupujúci prevádzkoval činnosť počas zmluvného obdobia;

| c) | je obmedzená na obdobie maximálne jedného roka. |
| --- | --- |

c)

je obmedzená na obdobie maximálne jedného roka.

| 251. | Príslušné know-how musí byť tajné, podstatné a identifikované v zmysle článku 1 ods. 1 písm. j) nariadenia (EÚ) 2022/720, najmä musí obsahovať informácie, ktoré sú významné a užitočné pre kupujúceho z hľadiska používania, predaja alebo ďalšieho predaja zmluvného tovaru alebo služieb. |
| --- | --- |

251.

6.2.3.   Povinnosti nekonkurovať si uložené členom selektívneho distribučného systému

| 252. | Článok 5 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ) 2022/720 sa týka predaja konkurenčného tovaru alebo služieb v rámci selektívneho distribučného systému. Výnimka stanovená v článku 2 ods. 1 nariadenia sa uplatňuje na kombináciu selektívnej distribúcie a povinnosti nekonkurovať si, ktorou sa od autorizovaných distribútorov požaduje, aby ďalej nepredávali tovar konkurenčných značiek. Ak však dodávateľ priamo alebo nepriamo bráni svojim autorizovaným distribútorom nakupovať výrobky na ďalší predaj od jedného alebo viacerých konkrétnych konkurenčných dodávateľov, potom je takáto povinnosť vylúčená zo skupinovej výnimky. Dôvodom takéhoto vylúčenia je zabrániť situácii, v ktorej by určité množstvo dodávateľov využívajúcich v rámci selektívnej distribúcie rovnaké predajne bránilo jednému alebo viacerým konkrétnym konkurentom využívať tieto predajne na distribúciu vlastných produktov. Takýto scenár by mohol viesť k uzavretiu trhu pre konkurenčného dodávateľa formou kolektívneho bojkotu. |
| --- | --- |

252.

6.2.4.   Paritné záväzky platné pre maloobchod naprieč platformami

| 253. | Štvrté vylúčenie zo skupinovej výnimky, ktoré sa uvádza v článku 5 ods. 1 písm. d) nariadenia (EÚ) 2022/720, sa týka paritných záväzkov platných pre maloobchod naprieč platformami, ktoré uložili dodávatelia online sprostredkovateľských služieb, konkrétne priamych a nepriamych záväzkov, ktoré spôsobujú, že kupujúci takýchto služieb nemôžu ponúkať, predávať ani ďalej predávať tovar alebo služby koncovým používateľom za výhodnejších podmienok prostredníctvom konkurenčných online sprostredkovateľských služieb. Podmienky sa môžu týkať cien, inventára, dostupnosti alebo akýchkoľvek iných podmienok ponuky alebo predaja. Paritný záväzok v maloobchode môže vyplývať zo zmluvnej doložky alebo z iných priamych alebo nepriamych opatrení, a to vrátane použitia diferencovaných cien alebo stimulov, ktorých uplatňovanie závisí od podmienok, za ktorých kupujúci online sprostredkovateľských služieb ponúka tovar alebo služby koncovým používateľom prostredníctvom konkurenčných online sprostredkovateľských služieb. Ak napríklad poskytovateľ online sprostredkovateľských služieb podmieni ponuku lepšej viditeľnosti tovaru alebo služieb kupujúceho na svojom webovom sídle alebo uplatnenie nižšej províznej sadzby tým, že mu kupujúci poskytne rovnaké podmienky ako konkurenčným poskytovateľom takýchto služieb, ide o paritný záväzok platný pre maloobchod naprieč platformami. |
| --- | --- |

253.

| 254. | Všetky ostatné typy paritných záväzkov môžu uplatňovať výnimku stanovenú v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2022/720. Patria sem napríklad:






  a) | paritné záväzky v maloobchode týkajúce sa priamych predajných kanálov kupujúcich online sprostredkovateľských služieb (tzv. záväzky úzkej parity v maloobchode); |
| --- | --- | --- |

254.

a)

paritné záväzky v maloobchode týkajúce sa priamych predajných kanálov kupujúcich online sprostredkovateľských služieb (tzv. záväzky úzkej parity v maloobchode);

| b) | paritné záväzky týkajúce sa podmienok, za ktorých sa tovar alebo služby ponúkajú podnikom, ktoré nie sú koncovými používateľmi; |
| --- | --- |

b)

paritné záväzky týkajúce sa podmienok, za ktorých sa tovar alebo služby ponúkajú podnikom, ktoré nie sú koncovými používateľmi;

| c) | paritné záväzky týkajúce sa podmienok, za ktorých výrobcovia, veľkoobchodníci alebo maloobchodníci nakupujú tovar alebo služby ako vstupy (záväzky týkajúce sa „zákazníka s najlepšími obchodnými podmienkami“). |
| --- | --- |

c)

paritné záväzky týkajúce sa podmienok, za ktorých výrobcovia, veľkoobchodníci alebo maloobchodníci nakupujú tovar alebo služby ako vstupy (záväzky týkajúce sa „zákazníka s najlepšími obchodnými podmienkami“).

| 255. | V oddiele 8.2.5 sa uvádza usmernenie k posúdeniu paritných záväzkov v jednotlivých prípadoch, keď sa nariadenie (EÚ) 2022/720 neuplatňuje. |
| --- | --- |

255.

7.   ODŇATIE A NEUPLATNENIE

7.1.   Odňatie výhody vyplývajúcej z nariadenia (EÚ) 2022/720

| 256. | Ako sa uvádza v článku 6 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2022/720, Komisia môže odňať výhodu vyplývajúcu z nariadenia (EÚ) 2022/720 v zmysle článku 29 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1/2003 vtedy, keď v konkrétnom prípade zistí, že vertikálna dohoda, na ktorú sa uplatňuje nariadenie (EÚ) 2022/720, má určité účinky nezlučiteľné s ustanoveniami článku 101 zmluvy. Okrem toho, ako sa uvádza v článku 6 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2022/720, ak má vertikálna dohoda v konkrétnom prípade účinky nezlučiteľné s článkom 101 ods. 3 zmluvy na území členského štátu alebo jeho časti, ktorá má všetky charakteristiky osobitného geografického trhu, podľa článku 29 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1/2003 môže výhody vyplývajúce z nariadenia (EÚ) 2022/720 odňať aj vnútroštátny orgán na ochranu hospodárskej súťaže dotknutého členského štátu. V článku 29 nariadenia (ES) č. 1/2003 sa neuvádzajú súdne orgány členských štátov, ktoré preto nemajú právomoc odňať výhody vyplývajúce z nariadenia (EÚ) 2022/720 (150), okrem prípadu, keby bol dotknutý súdny orgán menovaný za orgán členského štátu na ochranu hospodárskej súťaže v zmysle článku 35 nariadenia (ES) č. 1/2003. |
| --- | --- |

256.

| 257. | Komisia a vnútroštátne orgány na ochranu hospodárskej súťaže môžu odňať výhody vyplývajúce z nariadenia (EÚ) 2022/720 v dvoch scenároch. Po prvé, výhody vyplývajúce z nariadenia (EÚ) 2022/720 môžu odňať vtedy, ak vertikálna dohoda, na ktorú sa vzťahuje rozsah pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy, má samostatne účinky na relevantný trh, ktoré nie sú zlučiteľné s ustanoveniami článku 101 ods. 3 zmluvy. Po druhé, ako je uvedené v odôvodnení 20 nariadenia (EÚ) 2022/720, výhody vyplývajúce z nariadenia (EÚ) 2022/720 môžu odňať vtedy, ak vertikálna dohoda má takéto účinky spolu s podobnými dohodami, ktoré uzavreli konkurenční dodávatelia alebo kupujúci. Je to preto, lebo paralelné siete podobných vertikálnych dohôd môžu vytvoriť kumulatívne protisúťažné účinky, ktoré nie sú zlučiteľné s ustanoveniami článku 101 ods. 3 zmluvy. Obmedzenie prístupu na relevantný trh a obmedzenie hospodárskej súťaže na tomto trhu predstavujú príklady takýchto kumulatívnych účinkov, ktorými je možné odôvodniť odňatie výhod vyplývajúcich z nariadenia (EÚ) 2022/720 (151). |
| --- | --- |

257.

| 258. | Paralelné siete vertikálnych dohôd sa majú považovať za podobné, ak obsahujú rovnaký druh obmedzení, ktoré majú podobné účinky na trh. Takéto kumulatívne účinky môžu vzniknúť napríklad v prípade paritných záväzkov v maloobchode, selektívnej distribúcie alebo povinností nekonkurovať si. |
| --- | --- |

258.

| 259. | Pokiaľ ide o paritné záväzky v maloobchode týkajúce sa priamych predajných kanálov (záväzky úzkej parity v maloobchode), v článku 6 nariadenia (EÚ) 2022/720 sa stanovuje, že výhody vyplývajúce z nariadenia možno odňať podľa článku 29 nariadenia (ES) č. 1/2003, najmä ak je relevantný trh poskytovania online sprostredkovateľských služieb značne koncentrovaný a hospodárska súťaž medzi poskytovateľmi takýchto služieb je obmedzená kumulatívnym účinkom paralelných sietí podobných dohôd, ktoré obmedzujú kupujúcich online sprostredkovateľských služieb v ponuke, predaji alebo ďalšom predaji tovaru alebo služieb koncovým používateľom za výhodnejších podmienok na ich priamych predajných kanáloch. Ďalšie usmernenie k tomuto scenáru je uvedené v oddiele 8.2.5.2. |
| --- | --- |

259.

| 260. | Pokiaľ ide o selektívnu distribúciu, situácia dostatočne podobných paralelných sietí môže nastať, ak určití dodávatelia na danom trhu uplatňujú čisto kvalitatívnu selektívnu distribúciu, zatiaľ čo iní dodávatelia uplatňujú kvantitatívnu selektívnu distribúciu, a to s podobnými účinkami na trh. Takéto kumulatívne účinky môžu nastať aj vtedy, ak paralelné siete selektívnej distribúcie na danom trhu používajú kvalitatívne kritériá, ktoré distribútorom uzatvárajú prístup na trh. Za takýchto okolností sa musia v posúdení zohľadniť protisúťažné účinky, ktoré možno pripísať každej jednotlivej sieti dohôd. Odňatie výhod vyplývajúcich z nariadenia (EÚ) 2022/720 môže byť v primeraných prípadoch obmedzené na konkrétne kvalitatívne kritériá alebo konkrétne kvantitatívne kritériá, ktorými sa obmedzuje počet autorizovaných distribútorov. |
| --- | --- |

260.

| 261. | Zodpovednosť za protisúťažný kumulatívny účinok sa môže pripísať iba tým podnikom, ktoré k nemu citeľne prispievajú. Na dohody uzavreté podnikmi, ktorých podiel na tomto kumulatívnom účinku je zanedbateľný, sa nevzťahuje rozsah pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy (152). Nepodliehajú preto mechanizmu odňatia (153). |
| --- | --- |

261.

| 262. | Komisia môže podľa článku 29 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1/2003 výhody vyplývajúce z nariadenia (EÚ) 2022/720 odňať z vlastnej iniciatívy alebo na základe sťažnosti. To zahŕňa možnosť vnútroštátnych orgánov na ochranu hospodárskej súťaže požiadať Komisiu o odňatie výhody vyplývajúcej z nariadenia (EÚ) 2022/720 v konkrétnom prípade bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie pravidiel prideľovania prípadov a pomoci v rámci Európskej siete pre hospodársku súťaž (154), a bez toho, aby bola dotknutá ich vlastná právomoc odňať výhodu podľa článku 29 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1/2003. Ak v konkrétnom prípade požiadajú Komisiu o uplatnenie článku 29 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1/2003 aspoň tri vnútroštátne orgány na ochranu hospodárskej súťaže, Komisia prípad prediskutuje v rámci Európskej siete pre hospodársku súťaž. Komisia v tejto súvislosti v záujme včasného prijatia záveru o tom, či sú splnené podmienky na odňatie v konkrétnom prípade, riadne zohľadní stanoviská vnútroštátnych orgánov na ochranu hospodárskej súťaže, ktoré Komisiu požiadali o odňatie výhody vyplývajúcej z nariadenia (EÚ) 2022/720. |
| --- | --- |

262.

| 263. | Z článku 29 ods. 1 a 2 nariadenia (ES) č. 1/2003 vyplýva, že Komisia má výlučnú právomoc odňať výhodu vyplývajúcu z nariadenia (EÚ) 2022/720 v celej Únii v tom zmysle, že môže odňať výhodu vyplývajúcu z nariadenia (EÚ) 2022/720 v súvislosti s vertikálnymi dohodami, ktoré obmedzujú hospodársku súťaž na relevantnom geografickom trhu, ktorý je širší ako územie jedného členského štátu, zatiaľ čo vnútroštátny orgán na ochranu hospodárskej súťaže môže odňať výhodu vyplývajúcu z nariadenia len vo vzťahu k územiu svojho členského štátu. |
| --- | --- |

263.

| 264. | Právomoc na odňatie zo strany jednotlivých vnútroštátnych orgánov na ochranu hospodárskej súťaže sa preto týka prípadov, v ktorých relevantný trh pokrýva územie jedného členského štátu alebo územie, ktoré sa nachádza výlučne v jednom členskom štáte alebo jeho časti. Vnútroštátny orgán na ochranu hospodárskej súťaže tohto členského štátu má v takom prípade právomoc odňať výhodu vyplývajúcu z nariadenia (EÚ) 2022/720 v súvislosti s vertikálnou dohodou, ktorá má na tom vnútroštátnom alebo regionálnom trhu účinky nezlučiteľné s článkom 101 ods. 3 zmluvy. Ide o súbežnú právomoc, keďže na základe článku 29 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1/2003 sa Komisia zároveň splnomocňuje, aby v súvislosti s vnútroštátnym alebo regionálnym trhom odňala výhodu vyplývajúcu z nariadenia (EÚ) 2022/720 za predpokladu, že dotknutá vertikálna dohoda môže mať vplyv na obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

264.

| 265. | Ak sa to týka viacerých samostatných vnútroštátnych alebo regionálnych trhov, môže výhodu vyplývajúcu z nariadenia (EÚ) 2022/720 súbežne odňať viacero príslušných vnútroštátnych orgánov na ochranu hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

265.

| 266. | Zo znenia článku 29 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1/2003 vyplýva, že ak Komisia odníme výhodu vyplývajúcu z nariadenia (EÚ) 2022/720, musí po prvé preukázať, že dotknutá vertikálna dohoda obmedzuje hospodársku súťaž v zmysle článku 101 ods. 1 zmluvy (155). Po druhé, Komisia musí preukázať, že dohoda má účinky, ktoré sú nezlučiteľné s článkom 101 ods. 3 zmluvy, čo znamená, že nespĺňa aspoň jednu zo štyroch podmienok článku 101 ods. 3 zmluvy (156). Podľa článku 29 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1/2003 sa rovnaké požiadavky uplatňujú v prípade, že vnútroštátny orgán na ochranu hospodárskej súťaže odníme výhodu vyplývajúcu z nariadenia (EÚ) 2022/720 vo vzťahu k územiu svojho členského štátu. Zvlášť pokiaľ ide o povinnosť preukázať splnenie druhej podmienky sa od príslušného orgánu na ochranu hospodárskej súťaže podľa článku 29 vyžaduje, aby dokázal, že aspoň jedna zo štyroch podmienok uvedených v článku 101 ods. 3 zmluvy nie je splnená (157). |
| --- | --- |

266.

| 267. | Ak sú splnené požiadavky článku 29 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1/2003, Komisia môže v jednotlivom prípade odňať výhodu vyplývajúcu z nariadenia (EÚ) 2022/720. Takéto odňatie a požiadavky naň uvedené v tomto oddiele sa musia odlišovať od zistení v rozhodnutí Komisie o porušení podľa kapitoly III nariadenia (ES) č. 1/2003. Odňatie však možno skombinovať, napríklad so zistením porušovania a uložením opravného prostriedku, a dokonca aj s predbežnými opatreniami (158). |
| --- | --- |

267.

| 268. | Ak Komisia v zmysle článku 29 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1/2003 odníme výhodu vyplývajúcu z nariadenia (EÚ) 2022/720, odňatie vyvolá iba účinky ex nunc, t. j. status výnimky príslušných dohôd ostane bez zmeny až do dátumu nadobudnutia účinnosti odňatia výnimky. V prípade odňatia výnimky podľa článku 29 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1/2003 musí príslušný vnútroštátny orgán na ochranu hospodárskej súťaže zohľadniť aj svoje povinnosti podľa článku 11 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1/2003, najmä povinnosť predložiť Komisii akékoľvek príslušné pripravované rozhodnutie. |
| --- | --- |

268.

7.2.   Neuplatnenie nariadenia (EÚ) 2022/720

| 269. | V súlade s článkom 1a nariadenia č. 19/65/EHS umožňuje článok 7 nariadenia (EÚ) 2022/720 Komisii vylúčiť prostredníctvom nariadenia z pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2022/720 paralelné siete podobných vertikálnych obmedzení, ak tieto siete pokrývajú viac ako 50 % relevantného trhu. Takéto nariadenie nie je určené jednotlivým podnikom, ale týka sa všetkých podnikov, ktorých dohody spĺňajú podmienky stanovené v nariadení podľa článku 7 nariadenia (EÚ) 2022/720. Pri posudzovaní potreby prijať takéto nariadenie Komisia posúdi, či by individuálne odňatie výnimky nebolo vhodnejším opravným prostriedkom. V rámci tohto posúdenia majú osobitný význam dva aspekty, a to počet konkurenčných podnikov prispievajúcich ku kumulatívnemu účinku na relevantný trh a počet ovplyvnených geografických trhov v rámci Únie. |
| --- | --- |

269.

| 270. | Komisia zváži prijatie nariadenia podľa článku 7 nariadenia (EÚ) 2022/720, ak je pravdepodobné, že podobné obmedzenia, ktoré pokrývajú viac ako 50 % relevantného trhu, výrazne obmedzujú prístup na tento trh alebo hospodársku súťaž na tomto trhu. To môže nastať najmä vtedy, ak sú paralelné selektívne distribučné siete pokrývajúce viac ako 50 % trhu zodpovedné za uzavretie trhu z dôvodu, že využívajú selektívne kritéria, ktoré si nevyžaduje povaha relevantného tovaru alebo služieb alebo ktoré vedú k diskriminácii určitých typov distribúcie takéhoto tovaru alebo služieb. Pri výpočte 50 % podielu pokrytia trhu treba zohľadniť každú jednotlivú sieť vertikálnych dohôd obsahujúcich obmedzenia alebo kombinácie obmedzení, ktoré majú podobné účinky na trh. Ustanovenia článku 7 nariadenia (EÚ) 2022/720 však nevyžadujú, aby Komisia prijala takéto nariadenie v prípade, keď je prekročený 50 % podiel pokrytia trhu. |
| --- | --- |

270.

| 271. | Účinkom nariadenia prijatého v zmysle článku 7 nariadenia (EÚ) 2022/720 je to, že sa nariadenie (EÚ) 2022/720 stáva v súvislosti s príslušnými obmedzeniami a príslušnými trhmi neuplatniteľné a že sa v plnom rozsahu uplatňuje článok 101 ods. 1 a 3 zmluvy. |
| --- | --- |

271.

| 272. | V akomkoľvek nariadení prijatom podľa článku 7 nariadenia (EÚ) 2022/720 musí byť jasne stanovená jeho pôsobnosť. Komisia preto musí najskôr vymedziť relevantný produktový a relevantný geografický trh (alebo trhy) a následne určiť druh vertikálneho obmedzenia, v súvislosti s ktorým sa nariadenie (EÚ) 2022/720 prestane uplatňovať. Pokiaľ ide o druhý uvedený aspekt, Komisia môže upraviť rozsah pôsobnosti nariadenia podľa toho, aký problém s hospodárskou súťažou má v úmysle riešiť. Napríklad, aj keď sa pri stanovovaní 50 % podielu pokrytia trhu môžu zohľadniť všetky paralelné siete dohôd typu presadzovania jednej značky, Komisia napriek tomu môže obmedziť rozsah nariadenia prijatého v zmysle článku 7 nariadenia (EÚ) 2022/720 iba na povinnosti nekonkurovať si presahujúce určité obdobie trvania. Dohody s kratším obdobím trvania alebo menej obmedzujúcou povahou teda nemusia byť dotknuté vzhľadom na nižší stupeň účinkov uzavretia trhu, ktoré možno pripísať týmto obmedzeniam. Podobne, keď podniky na určitom trhu používajú selektívnu distribúciu v kombinácii s ďalšími obmedzeniami, ako sú povinnosti nekonkurovať si alebo presadzovanie množstevnej povinnosti, nariadenie prijaté v zmysle článku 7 nariadenia (EÚ) 2022/720 sa môže týkať len týchto ďalších obmedzení. Ak to prichádza do úvahy, Komisia môže takisto uviesť hraničný trhový podiel, ktorý sa v súvislosti s konkrétnym trhom môže považovať za nedostatočný na to, aby viedol k značnému prínosu jedného podniku ku kumulatívnemu účinku. |
| --- | --- |

272.

| 273. | V súlade s článkom 1a nariadenia č. 19/65/EHS sa v nariadení prijatom v zmysle článku 7 nariadenia (EÚ) 2022/720 musí stanoviť prechodné obdobie v trvaní aspoň šiestich mesiacov predtým, ako toto nariadenie vstúpi do platnosti. Cieľom tohto obdobia je umožniť dotknutým podnikom, aby náležite prispôsobili svoje vertikálne dohody. |
| --- | --- |

273.

| 274. | Nariadenie prijaté v zmysle článku 7 nariadenia (EÚ) 2022/720 nebude mať vplyv na stav vyňatia príslušných dohôd počas obdobia pred začatím jeho uplatňovania. |
| --- | --- |

274.

8.   POLITIKA PRESADZOVANIA V JEDNOTLIVÝCH PRÍPADOCH

8.1.   Rámec analýzy

| 275. | V prípade, že sa skupinová výnimka stanovená v nariadení (EÚ) 2022/720 neuplatňuje na vertikálnu dohodu, je potrebné posúdiť, či v konkrétnom prípade vertikálna dohoda patrí do pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy a ak áno, či sú splnené podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy. Za predpokladu, že dohoda neobsahuje obmedzenia hospodárskej súťaže z hľadiska cieľa, a najmä veľmi závažné obmedzenia hospodárskej súťaže v zmysle článku 4 nariadenia (EÚ) 2022/720, nie je dôvod predpokladať, že vertikálne dohody nepatriace do pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2022/720 patria do pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy alebo nespĺňajú podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy. Takéto dohody si vyžadujú individuálne posúdenie. Dohody, ktoré buď neobmedzujú hospodársku súťaž v zmysle článku 101 ods. 1 zmluvy, alebo ktoré spĺňajú podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy, sú platné a vykonateľné. |
| --- | --- |

275.

| 276. | Podľa článku 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1/2003 podniky nemusia oznamovať svoje vertikálne dohody, ktoré majú využívať výhody vyplývajúce z individuálnej výnimky podľa článku 101 ods. 3 zmluvy. Ak individuálne preskúmanie vykonáva Komisia, musí preukázať, že daná vertikálna dohoda obmedzuje hospodársku súťaž v zmysle článku 101 ods. 1 zmluvy. Podniky, ktoré si uplatňujú nárok na výhody vyplývajúce z článku 101 ods. 3 zmluvy, sú povinné preukázať, že spĺňajú podmienky uvedeného ustanovenia. Ak sa preukážu pravdepodobné protisúťažné účinky, podniky môžu zdôvodniť opodstatnenosť nárokov na zefektívnenie a vysvetliť, prečo je konkrétna dohoda o distribúcii nevyhnutná na to, aby mohla prinášať výhody spotrebiteľom bez vylúčenia hospodárskej súťaže. Komisia potom rozhodne, či dohoda spĺňa podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

276.

| 277. | Posúdenie, či vertikálna dohoda má účinok obmedzujúci hospodársku súťaž, sa vykonáva na základe porovnania situácie na relevantnom trhu s existujúcimi vertikálnymi obmedzeniami so situáciou, ktorá by na príslušnom trhu bola v prípade neexistencie vertikálnych obmedzení vo vertikálnej dohode. Pri posúdení jednotlivých prípadov Komisia môže zohľadniť skutočné, ako aj pravdepodobné účinky. Na to, aby vertikálne dohody mali obmedzujúci účinok na hospodársku súťaž, musia mať taký vplyv na skutočnú alebo prípadnú hospodársku súťaž, že na relevantnom trhu možno s primeraným stupňom pravdepodobnosti očakávať negatívne účinky na ceny, produkciu, inovácie alebo rozmanitosť a kvalitu tovaru alebo služieb. Negatívne účinky na hospodársku súťaž musia byť citeľné (159). Je pravdepodobné, že citeľné protisúťažné účinky sa vyskytnú skôr vtedy, keď aspoň jedna zo strán dohody má alebo získa určitý stupeň trhovej sily a dohoda prispieva k vytvoreniu, udržaniu alebo posilňovaniu tejto trhovej sily, alebo umožňuje stranám dohody túto silu využívať. Trhová sila je schopnosť udržiavať ceny nad konkurenčnými úrovňami alebo udržiavať produkciu z hľadiska množstva produktov, ich kvality a rozmanitosti alebo inovácie pod konkurenčnými úrovňami počas istého nezanedbateľného obdobia. Stupeň trhovej sily, ktorý sa zvyčajne vyžaduje na preukázanie obmedzenia hospodárskej súťaže v zmysle článku 101 ods. 1 zmluvy, je nižší ako stupeň trhovej sily, ktorý je potrebný na preukázanie dominantného postavenia podľa článku 102 zmluvy. |
| --- | --- |

277.

8.1.1.   Faktory relevantné pre posúdenie podľa článku 101 ods. 1 zmluvy

| 278. | Pri posudzovaní vertikálnych dohôd medzi podnikmi, ktorých trhové podiely sú vyššie ako prahová hodnota 30 %, Komisia urobí úplnú analýzu hospodárskej súťaže. Pri zisťovaní, či vertikálna dohoda spôsobuje citeľné obmedzenie hospodárskej súťaže podľa článku 101 ods. 1 zmluvy, sa považujú za najdôležitejšie tieto faktory:






  a) | povaha dohody; |
| --- | --- | --- |

278.

a)

povaha dohody;

| b) | postavenie strán dohody na trhu; |
| --- | --- |

b)

postavenie strán dohody na trhu;

| c) | postavenie konkurentov na trhu (dodávatelia a odberatelia); |
| --- | --- |

c)

postavenie konkurentov na trhu (dodávatelia a odberatelia);

| d) | postavenie kupujúcich zmluvného tovaru alebo služieb na trhu; |
| --- | --- |

d)

postavenie kupujúcich zmluvného tovaru alebo služieb na trhu;

| e) | prekážky vstupu na trh; |
| --- | --- |

e)

prekážky vstupu na trh;

| f) | úroveň výrobného alebo distribučného reťazca, ktorá je ovplyvnená; |
| --- | --- |

f)

úroveň výrobného alebo distribučného reťazca, ktorá je ovplyvnená;

| g) | povaha produktu; |
| --- | --- |

g)

povaha produktu;

| h) | dynamika trhu. |
| --- | --- |

h)

dynamika trhu.

| 279. | Do úvahy možno brať aj ďalšie relevantné faktory. |
| --- | --- |

279.

| 280. | Význam jednotlivých faktorov sa môže líšiť v závislosti od okolností prípadu. Napríklad vysoký trhový podiel strán je zvyčajne dobrým ukazovateľom trhovej sily. V prípade nepatrných prekážok vstupu na trh však môže byť trhová sila dostatočne obmedzená skutočným alebo prípadným vstupom. Preto nie je možné stanoviť striktné pravidlá, ktoré by sa dali všeobecne uplatniť na stanovenie dôležitosti jednotlivých faktorov. |
| --- | --- |

280.

| 281. | Vertikálne dohody môžu mať veľa rôznych podôb. Preto je dôležité analyzovať povahu dohody, pokiaľ ide o obmedzenia, ktoré obsahuje, trvanie týchto obmedzení a podiel celkového predaja na (nadväzujúcom) trhu ovplyvnenom týmito obmedzeniami. Môže byť nevyhnutné ísť nad rámec výslovných podmienok dohody. Existencia implicitných obmedzení môže vyplývať zo spôsobu, akým strany dohodu vykonávajú, a z pohnútok, ktoré sledujú. |
| --- | --- |

281.

| 282. | Postavenie strán dohody na trhu je ukazovateľom stupňa trhovej sily, ktorú má dodávateľ, kupujúci alebo obidva subjekty. Čím vyšší je ich trhový podiel, tým väčšia je zvyčajne aj ich trhová sila. To platí najmä v prípadoch, keď trhový podiel odráža nákladové výhody alebo iné konkurenčné výhody v porovnaní s konkurentmi. Takéto konkurenčné výhody môžu byť napríklad výsledkom toho, že spoločnosť bola na trhu prvá (má najlepšie miesto atď.), vlastní dôležité patenty alebo vynikajúcu technológiu alebo je vedúcou značkou na trhu, prípadne má vynikajúce portfólio. Stupeň diferenciácie v oblasti produktov môže takisto predstavovať relevantný ukazovateľ existencie trhovej sily. Presadzovaním značiek dochádza k zvyšovaniu diferenciácie produktov a znižuje sa zameniteľnosť produktu, čo vedie k znižovaniu elasticity dopytu a väčšej možnosti zvyšovania ceny. |
| --- | --- |

282.

| 283. | Dôležité je aj postavenie konkurentov na trhu. Čím silnejšie je konkurenčné postavenie konkurentov a čím väčší je ich počet, tým menšie je riziko, že strany budú môcť individuálne uplatňovať trhovú silu a uzavrieť trh pre iných alebo zmierniť hospodársku súťaž. Je preto dôležité zvážiť aj to, či existujú účinné a včasné protistratégie, ktoré by mohli konkurenti zaviesť. Ak je však počet konkurenčných podnikov na trhu pomerne nízky a ich postavenie na trhu (napr. pokiaľ ide o veľkosť, náklady a potenciál v oblasti výskumu a vývoja) je približne rovnaké, vertikálne obmedzenia môžu zvyšovať riziko kolúzie. Kolísajúce alebo rýchlo sa meniace trhové podiely sú zvyčajne ukazovateľom intenzívnej hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

283.

| 284. | Trhové postavenie zákazníkov strán vertikálnej dohody na odberateľskom trhu je ukazovateľom, či jeden alebo viacerí z týchto zákazníkov majú silu kupujúceho. Prvým ukazovateľom sily kupujúceho je podiel zákazníka na trhu, na ktorom nakupuje. Tento trhový podiel odráža význam dopytu zákazníka pre prípadných dodávateľov. Ostatnými ukazovateľmi sú postavenie zákazníka na trhu ďalšieho predaja, na ktorom pôsobí, vrátane takých charakteristík, ako sú rozsah geografického pokrytia jeho predajní, vlastné značky vrátane súkromných značiek a imidž jeho značiek medzi koncovými používateľmi. Za určitých okolností môže sila kupujúceho zabrániť poškodeniu spotrebiteľa, ktoré by vyplývalo z inak problematickej vertikálnej dohody. Platí to najmä vtedy, keď silní zákazníci majú schopnosť a motiváciu priniesť nové zdroje dodávok na trh v prípade malého, ale nepretržitého zvyšovania relatívnych cien. |
| --- | --- |

284.

| 285. | Prekážky vstupu sa merajú rozsahom, v akom etablované podniky môžu zvyšovať svoje ceny nad konkurenčnú úroveň bez toho, aby na trh prilákali nové konkurenčné podniky. Spravidla možno konštatovať, že prekážky vstupu na trh sú malé vtedy, ak k účinnému vstupu na trh, ktorým možno narušiť uplatňovanie trhovej sily etablovanými podnikmi alebo mu zabrániť, pravdepodobne dôjde počas jedného až dvoch rokov. Prekážky vstupu sa môžu vyskytnúť na úrovni dodávateľa alebo na úrovni kupujúceho alebo na obidvoch úrovniach. Prekážky vstupu na trh môžu vyplývať zo širokej škály faktorov, ako sú úspory z rozsahu a úspory zo sortimentu (vrátane sieťových účinkov viacstranných podnikov), právne predpisy vlády (najmä ak sa nimi stanovujú výhradné práva), štátna pomoc, dovozné clá, práva duševného vlastníctva, vlastníctvo zdrojov v prípadoch obmedzenej ponuky (napr. z dôvodu prírodných obmedzení), nevyhnutné vybavenie, výhoda z prvenstva a vernosť spotrebiteľov značke vybudovaná časom pomocou intenzívnej reklamy. Otázka, či by sa niektoré z týchto faktorov mali považovať za prekážky vstupu, závisí najmä od toho, či sú s nimi spojené utopené náklady. Utopené náklady sú náklady, ktoré sú nevyhnutné na vstup na trh alebo na aktívne pôsobenie na trhu, ktoré však nemožno po odchode z trhu získať späť. Náklady na reklamu zameranú na vybudovanie vernosti spotrebiteľov sa zvyčajne považujú za utopené náklady, pokiaľ odchádzajúca spoločnosť nepredá svoju obchodnú značku alebo ju nevyužije bez straty niekde inde. Ak si vstup na trh vyžaduje vysoké utopené náklady, hrozba silnej konkurencie zo strany etablovaných podnikov, môže potenciálnych záujemcov o vstup na trh odradiť od takéhoto vstupu, keďže nedokážu odôvodniť riziko straty svojich utopených investícií. |
| --- | --- |

285.

| 286. | Vertikálne obmedzenia môžu fungovať aj ako prekážky vstupu na trh, pretože sťažujú prístup a vylučujú vstup (prípadných) konkurentov na trh. Napríklad povinnosť nekonkurovať si, ktorou sa distribútori viažu na dodávateľa, môže mať závažný účinok uzavretia trhu, ak potenciálny záujemca o vstup na trh musí vynaložiť určité utopené náklady na získanie vlastných distribútorov. |
| --- | --- |

286.

| 287. | Úroveň výrobného alebo distribučného reťazca súvisí s rozdielom medzi tovarom alebo službami medzispotreby a tovarom alebo službami konečnej spotreby. Tovar a služby medzispotreby sa predávajú podnikom na použitie ako vstup na výrobu iného tovaru alebo služieb a sú spravidla nerozoznateľné v konečnom tovare alebo službách. Kupujúci tovaru alebo služieb medzispotreby sú zvyčajne veľmi dobre informovanými zákazníkmi, ktorí sú schopní posúdiť kvalitu, a preto sa menej spoliehajú na značku a imidž. Konečný tovar alebo služby sa priamo alebo nepriamo predávajú koncovým používateľom, ktorí sa často viac spoliehajú na značku alebo imidž. |
| --- | --- |

287.

| 288. | Povaha produktu zohráva úlohu pri posúdení prípadných negatívnych aj pozitívnych účinkov vertikálnych obmedzení, a to predovšetkým v súvislosti s konečným tovarom alebo službami. Pri posudzovaní prípadných negatívnych účinkov je dôležité stanoviť, či sú tovar alebo služby predávané na relevantnom trhu homogénne alebo skôr diferencované (160), či je produkt drahý a výrazne zasahuje do rozpočtu spotrebiteľa alebo je skôr lacný, a či ide o produkt nakupovaný jednorazovo alebo opakovane. |
| --- | --- |

288.

| 289. | Dynamika relevantného trhu sa musí starostlivo posúdiť. Na niektorých dynamických trhoch môžu byť potenciálne negatívne účinky určitých vertikálnych obmedzení bezproblémové, keďže hospodárska súťaž medzi značkami od dynamických a inovatívnych konkurentov môže slúžiť ako dostatočné obmedzenie. V iných prípadoch však môžu vertikálne obmedzenia poskytnúť etablovanému podniku na dynamickom trhu nepretržitú konkurenčnú výhodu, čoho výsledkom sú dlhodobé negatívne účinky na hospodársku súťaž. Môže tomu tak byť v prípade, ak vertikálne obmedzenie bráni konkurentom využívať výhody sieťových účinkov alebo ak má trh tendenciu k preklopeniu rovnováhy. |
| --- | --- |

289.

| 290. | Pre posúdenie môžu mať význam aj ďalšie faktory. Tieto faktory môžu zahŕňať najmä:






  a) | existencia kumulatívnych účinkov, ktoré vyplývajú z toho, že trh pokrývajú podobné vertikálne obmedzenia, ktoré uložili iní dodávatelia alebo kupujúci; |
| --- | --- | --- |

290.

a)

existencia kumulatívnych účinkov, ktoré vyplývajú z toho, že trh pokrývajú podobné vertikálne obmedzenia, ktoré uložili iní dodávatelia alebo kupujúci;

| b) | či je dohoda „nanútená“ (najmä ak sa väčšina obmedzení alebo povinností vzťahuje len na jednu stranu dohody) alebo „dohodnutá“ (obidve strany prijímajú obmedzenia alebo povinnosti); |
| --- | --- |

b)

či je dohoda „nanútená“ (najmä ak sa väčšina obmedzení alebo povinností vzťahuje len na jednu stranu dohody) alebo „dohodnutá“ (obidve strany prijímajú obmedzenia alebo povinnosti);

| c) | regulačné prostredie; |
| --- | --- |

c)

regulačné prostredie;

| d) | správanie sa, ktoré môže naznačovať kolúziu alebo ju uľahčovať, napríklad vedúce postavenie pri tvorbe cien, vopred oznamované zmeny cien a diskusie o cenách, nepružnosť cien ako reakcia na nadbytočnú kapacitu, cenová diskriminácia a koluzívne správanie v minulosti. |
| --- | --- |

d)

správanie sa, ktoré môže naznačovať kolúziu alebo ju uľahčovať, napríklad vedúce postavenie pri tvorbe cien, vopred oznamované zmeny cien a diskusie o cenách, nepružnosť cien ako reakcia na nadbytočnú kapacitu, cenová diskriminácia a koluzívne správanie v minulosti.

8.1.2.   Faktory relevantné pre posúdenie podľa článku 101 ods. 3 zmluvy

| 291. | Vertikálne dohody, ktoré obmedzujú hospodársku súťaž v zmysle článku 101 ods. 1 zmluvy, môžu mať aj účinky podporujúce hospodársku súťaž v podobe účinkov zvyšujúcich efektívnosť, ktoré môžu vyvážiť ich protisúťažné účinky. Posúdenie účinkov zvyšujúcich efektívnosť v porovnaní s protisúťažnými účinkami sa vykonáva na základe rámca článku 101 ods. 3 zmluvy, ktorý obsahuje výnimku z pravidla o zákaze stanoveného v článku 101 ods. 1 zmluvy. Aby sa táto výnimka mohla uplatniť, vertikálna dohoda musí spĺňať tieto štyri kumulatívne podmienky:






  a) | musí prinášať objektívne ekonomické výhody; |
| --- | --- | --- |

291.

a)

musí prinášať objektívne ekonomické výhody;

| b) | spotrebitelia musia získať spravodlivý podiel z výsledných výhod (161); |
| --- | --- |

b)

spotrebitelia musia získať spravodlivý podiel z výsledných výhod (161);

| c) | obmedzenia hospodárskej súťaže musia byť nevyhnutné na dosiahnutie týchto výhod a |
| --- | --- |

c)

obmedzenia hospodárskej súťaže musia byť nevyhnutné na dosiahnutie týchto výhod a

| d) | dohoda nesmie poskytovať stranám možnosť vylúčenia hospodárskej súťaže vo vzťahu k podstatnej časti daného tovaru alebo služieb (162). |
| --- | --- |

d)

dohoda nesmie poskytovať stranám možnosť vylúčenia hospodárskej súťaže vo vzťahu k podstatnej časti daného tovaru alebo služieb (162).

| 292. | Posudzovanie vertikálnych dohôd podľa článku 101 ods. 3 zmluvy sa vykonáva v reálnom kontexte, v akom dohody fungujú (163), a na základe skutočností existujúcich v ktoromkoľvek danom momente. Posudzovanie je citlivé na podstatné zmeny faktov. Výnimka stanovená v článku 101 ods. 3 zmluvy sa uplatňuje, pokiaľ sú splnené štyri podmienky, a prestane sa uplatňovať, keď viac splnené nebudú (164). Pri uplatňovaní článku 101 ods. 3 zmluvy podľa týchto zásad je nevyhnutné vziať do úvahy investície vynaložené stranami dohody, ako aj čas a obmedzenia potrebné na vynaloženie a zabezpečenie návratnosti investícií na zvýšenie efektívnosti. |
| --- | --- |

292.

| 293. | Prvá podmienka článku 101 ods. 3 zmluvy vyžaduje posúdenie objektívnych výhod z hľadiska účinkov zvyšujúcich efektívnosť, ktoré sa dosiahnu vertikálnou dohodou. V tejto súvislosti majú vertikálne dohody často potenciál pomôcť dosiahnuť účinky zvyšujúce efektívnosť, ako je vysvetlené v oddiele 2.1, a to zlepšovaním spôsobu, akým strany dohody vykonávajú svoje doplnkové činnosti. |
| --- | --- |

293.

| 294. | V druhej podmienke článku 101 ods. 3 zmluvy sa vyžaduje, aby spotrebitelia dostali spravodlivý podiel na výhodách. Z toho vyplýva, že spotrebitelia tovaru alebo služieb kupovaných a/alebo (ďalej) predávaných podľa vertikálnej dohody musia získať aspoň kompenzáciu za negatívne účinky tejto dohody (165). Inými slovami, zefektívnenie musí v plnom rozsahu vyvážiť prípadný negatívny vplyv na ceny, produkciu a ostatné relevantné faktory spôsobené touto vertikálnou dohodou. |
| --- | --- |

294.

| 295. | Po tretie, pri uplatňovaní testu nevyhnutnosti, ktorý je uvedený v článku 101 ods. 3 zmluvy, Komisia preskúma najmä to, či jednotlivé obmedzenia umožňujú uskutočňovanie výroby, nákupu alebo (ďalšieho) predaja zmluvného tovaru alebo služieb efektívnejšie ako v prípade neexistencie príslušného obmedzenia. Pri vykonávaní tohto posúdenia sa musia zohľadniť trhové podmienky a realita, ktorej strany dohody čelia. Od podnikov, ktoré si uplatňujú výhody vyplývajúce z článku 101 ods. 3 zmluvy, sa nevyžaduje, aby zvažovali hypotetické a teoretické alternatívy. Musia však vysvetliť a preukázať, prečo by zdanlivo realistické a podstatne menej obmedzujúce alternatívy nevytvorili rovnaké účinky zvyšujúce efektívnosť. Ak by uplatnenie na prvý pohľad komerčne realistickej a menej obmedzujúcej alternatívy viedlo k značnej strate účinkov zvyšujúcich efektívnosť, príslušné opatrenie sa považuje za nevyhnutné. |
| --- | --- |

295.

| 296. | Podľa štvrtej podmienky článku 101 ods. 3 zmluvy nesmie vertikálna dohoda stranám dohody umožňovať, aby vylučovali hospodársku súťaž v súvislosti so značnou časťou príslušného tovaru alebo služieb. To predpokladá analýzu zostávajúcich konkurenčných tlakov na trh a vplyvu dohody na tieto zdroje hospodárskej súťaže. Pri uplatňovaní tejto podmienky sa musí zohľadniť vzťah medzi článkom 101 ods. 3 zmluvy a článkom 102 zmluvy. Podľa ustálenej judikatúry zmluvy nemôže uplatnenie článku 101 ods. 3 zmluvy brániť v uplatňovaní článku 102 zmluvy (166). Okrem toho, keďže článok 101 aj článok 102 zmluvy majú za cieľ zachovanie účinnej hospodárskej súťaže na trhu, je z hľadiska súladu nevyhnutné, aby sa článok 101 ods. 3 interpretoval ako ustanovenie vopred vylučujúce akékoľvek uplatnenie pravidla o výnimke na obmedzujúce vertikálne dohody, ktorých výsledkom je zneužitie dominantného postavenia (167). Vertikálna dohoda nesmie vylučovať účinnú hospodársku súťaž odstránením všetkých alebo väčšiny existujúcich zdrojov skutočnej alebo potenciálnej hospodárskej súťaže. Súperenie medzi podnikmi je základnou hnacou silou ekonomickej efektívnosti vrátane dynamických účinkov zvyšujúcich efektívnosť vo forme inovácií. Pri jeho absencii budú dominantnému podniku chýbať adekvátne stimuly, aby pokračoval vo vytváraní a prenášaní zefektívnenia. Obmedzujúca dohoda, ktorá zachováva, vytvára alebo posilňuje postavenie na trhu blížiace sa k monopolnému postaveniu zvyčajne nemôže byť zdôvodnená tým, že zároveň zvyšuje efektívnosť. |
| --- | --- |

296.

8.2.   Analýza špecifických vertikálnych obmedzení

| 297. | Zatiaľ čo oddiel 6 obsahuje usmernenia k posudzovaniu vertikálnych obmedzení, ktoré v zmysle článku 4 nariadenia (EÚ) 2022/720 predstavujú veľmi závažné obmedzenia hospodárskej súťaže alebo ktoré v zmysle článku 5 nariadenia (EÚ) 2022/720 predstavujú vylúčené obmedzenia hospodárskej súťaže, ďalej uvedené body obsahujú usmernenie k iným špecifickým vertikálnym obmedzeniam. Pokiaľ ide o vertikálne obmedzenia, ktoré sa v týchto usmerneniach osobitne neriešia, Komisia bude tieto vertikálne obmedzenia posudzovať v súlade s rovnakými zásadami a so zreteľom na relevantné faktory, ako sa stanovuje v tomto oddiele 8. |
| --- | --- |

297.

8.2.1.   Presadzovanie jednej značky

| 298. | Pod označenie „presadzovanie jednej značky“ patria tie dohody, ktorých hlavným prvkom je, že kupujúcemu sa ukladá povinnosť alebo sa nabáda k tomu, aby svoje objednávky sústredil na určitý druh produktu od jedného dodávateľa. Túto požiadavku možno okrem iného nájsť pri doložke o povinnosti nekonkurovať si a doložke o množstevnej povinnosti, ktoré boli dohodnuté s kupujúcim. Dohoda o povinnosti nekonkurovať si vychádza zo systému povinností alebo stimulov, ktorého výsledkom je, že kupujúci kupuje viac ako 80 % svojich požiadaviek na jednom konkrétnom trhu a len od jedného dodávateľa. To neznamená, že kupujúci musí nakupovať priamo od dodávateľa, ale že nesmie de facto nakupovať, predávať alebo používať konkurenčný tovar alebo služby. Množstevná povinnosť uložená kupujúcemu je miernejšou formou povinnosti nekonkurovať si, ak stimuly alebo povinnosti dohodnuté medzi dodávateľom a kupujúcim vedú k tomu, že kupujúci väčšinu nákupov uskutočňuje u jedného dodávateľa. Množstevná povinnosť môže mať napríklad podobu požiadaviek minimálneho nákupu, požiadaviek na tvorbu zásob alebo nelineárneho stanovovania cien, ako sú systémy množstevných zliav alebo dvojstupňová tarifa (pevne stanovený poplatok plus jednotková cena). Možno predpokladať, že takzvaná anglická doložka, podľa ktorej kupujúci musí oznámiť každú lepšiu ponuku, ktorú dostane, a môže ju prijať len vtedy, ak mu dodávateľ nie je schopný urobiť porovnateľnú ponuku, má rovnaký účinok ako povinnosť presadzovania jednej značky, a to najmä v prípade, keď kupujúci musí oznámiť, kto mu túto lepšiu ponuku dal. |
| --- | --- |

298.

| 299. | Prípadné riziká presadzovania jednej značky pre hospodársku súťaž sú uzavretie trhu konkurenčným a potenciálnym dodávateľom, zmierňovanie hospodárskej súťaže a uľahčovanie kolúzie medzi dodávateľmi v prípade kumulatívneho využívania a, ak je kupujúci aj maloobchodným predajcom, koniec hospodárskej súťaže medzi značkami. Takéto obmedzujúce účinky majú priamy vplyv na súťaž medzi značkami. |
| --- | --- |

299.

| 300. | Na dohody o presadzovaní jednej značky sa môže uplatňovať výnimka stanovená v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2022/720, ak trhový podiel dodávateľa ani kupujúceho nepresahuje 30 % a ak trvanie povinnosti nekonkurovať si neprekročí päť rokov. Ako sa stanovuje v bode (248), na dohody o presadzovaní jednej značky automaticky obnoviteľné po uplynutí obdobia piatich rokov sa skupinová výnimka vzťahuje vtedy, keď je kupujúci schopný dohodu o presadzovaní jednej značky účinne prerokovať alebo ju v primeranej výpovednej lehote a za primerané náklady vypovedať, čo mu umožní, aby po uplynutí päťročného obdobia účinne zmenil svojho dodávateľa. Ak tieto podmienky nie sú splnené, dohoda o presadzovaní jednej značky sa musí posúdiť individuálne. |
| --- | --- |

300.

| 301. | Pravdepodobnosť, že povinnosť presadzovať jednu značku vyústi do protisúťažného uzavretia trhu, vzniká najmä vtedy, keď by v prípade absencie tejto povinnosti dochádzalo k významnému konkurenčnému obmedzeniu zo strany konkurentov, ktorí v čase uzavretia dohody obsahujúcej túto povinnosť buď ešte nie sú na trhu prítomní, alebo nie sú v pozícii, aby dokázali v plnej miere pokryť dopyt zákazníkov. Konkurenti nemusia byť schopní pokryť celý dopyt určitého zákazníka, pretože príslušný dodávateľ je nevyhnutným obchodným partnerom aspoň pre časť dopytu na trhu, napríklad preto, lebo jeho značka je „položkou, ktorá musí byť na sklade“ a ktorú uprednostňujú mnohí spotrebitelia, alebo preto, lebo kapacitné obmedzenia ostatných dodávateľov sú také, že časť dopytu môže pokryť jedine príslušný dodávateľ (168). Postavenie dodávateľa na trhu má preto hlavný význam pri posudzovaní prípadných protisúťažných účinkov vyplývajúcich z povinnosti presadzovať jednu značku. |
| --- | --- |

301.

| 302. | Ak môžu konkurenti súperiť za rovnakých podmienok o celý dopyt každého jedného zákazníka, je vo všeobecnosti nepravdepodobné, že by povinnosť presadzovania jednej značky uložená jedným dodávateľom spôsobila citeľné obmedzenie hospodárskej súťaže, pokiaľ schopnosť zákazníkov prejsť k inému dodávateľovi nie je sťažená z dôvodu trvania a pokrytia trhu vyplývajúceho z povinnosti presadzovať jednu značku. Čím väčšia je časť jeho trhového podielu, ktorý dodávateľ predá na základe povinnosti presadzovania jednej značky, a čím dlhšie takáto povinnosť trvá, tým bude uzavretie trhu pravdepodobne výraznejšie. Povinnosť presadzovania jednej značky bude s väčšou pravdepodobnosťou viesť k protisúťažnému uzavretiu trhu, keď sa na nej dohodnú dominantné podniky. |
| --- | --- |

302.

| 303. | Pri posudzovaní trhovej sily dodávateľa je dôležité zohľadniť aj postavenie konkurentov na trhu. Pokiaľ je týchto konkurentov dostatočne veľa a sú silní, nepredpokladajú sa žiadne citeľné protisúťažné účinky. Je veľmi nepravdepodobné, že by došlo k uzavretiu trhu pre konkurentov, ak majú podobné postavenie na trhu ako dodávateľ a môžu ponúkať rovnako príťažlivé produkty. V takom prípade však k uzavretiu trhu pre potenciálnych záujemcov o vstup na trh môže dôjsť vtedy, ak určitý počet významných dodávateľov uzavrie s veľkým počtom kupujúcich na relevantnom trhu dohody o presadzovaní jednej značky (prípad kumulatívnych účinkov). V tejto situácii dohody o presadzovaní jednej značky môžu uľahčovať kolúziu medzi konkurenčnými dodávateľmi. Ak sa na tieto dohody jednotlivo vzťahuje výnimka stanovená v nariadení (EÚ) 2022/720, môže byť na riešenie takýchto negatívnych kumulatívnych protisúťažných účinkov potrebné odňatie výhody skupinovej výnimky. Ak je viazaný trhový podiel menší ako 5 %, zvyčajne sa nepredpokladá, že by výraznejšie prispieval k takémuto kumulatívnemu účinku. |
| --- | --- |

303.

| 304. | V prípadoch, že je trhový podiel najväčšieho dodávateľa nižší ako 30 % a spoločný trhový podiel piatich najväčších dodávateľov nepresahuje 50 %, je nepravdepodobné, že dôjde k jednému protisúťažnému účinku alebo ku kumulatívnym protisúťažným účinkom. Ak potenciálny záujemca o vstup na trh v takýchto prípadoch nedokáže preniknúť na trh so ziskom, nie je to pravdepodobne spôsobené povinnosťou presadzovania jednej značky, ale inými faktormi, ako sú napríklad spotrebiteľské preferencie. |
| --- | --- |

304.

| 305. | Na stanovenie toho, či je protisúťažné uzavretie trhu pravdepodobné, je nevyhnutné posúdiť rozsah prekážok vstupu na trh. Ak je pre konkurenčných dodávateľov relatívne jednoduché vytvoriť pre svoj produkt vlastnú integrovanú distribučnú sieť alebo nájsť alternatívnych distribútorov, uzavretie trhu nie je skutočný problém. |
| --- | --- |

305.

| 306. | Vyrovnávacia kúpna sila je takisto dôležitá, pretože silných kupujúcich nie je jednoduché izolovať od ponuky konkurenčného tovaru alebo služieb. Všeobecnejšie povedané, ak chce dodávateľ presvedčiť zákazníkov, aby akceptovali presadzovanie jednej značky, bude im musieť úplne alebo čiastočne vykompenzovať stratu hospodárskej súťaže vyplývajúcu z exkluzivity. Ak sa takáto kompenzácia poskytuje, môže byť prijatie povinnosti presadzovania jednej značky od dodávateľa v osobnom záujme zákazníka. Bolo by však nesprávne vyvodiť z toho záver, že všetky povinnosti presadzovania jednej značky sú pre zákazníkov na danom trhu a pre spotrebiteľov celkovo prínosné. Predovšetkým je nepravdepodobné, že z nich budú mať prospech spotrebitelia ako celok, ak súhrn povinností presadzovania jednej značky bráni vstupu konkurenčných podnikov na trh alebo ich expanzii. |
| --- | --- |

306.

| 307. | V neposlednom rade je dôležitá aj úroveň výrobného alebo distribučného reťazca. V prípade medziproduktov je uzavretie trhu menej pravdepodobné. Ak dodávateľ medziproduktu nie je dominantný, konkurenční dodávatelia majú stále k dispozícii značný podiel dopytu. Presadzovanie jednej značky však môže viesť k účinkom protisúťažného uzavretia trhu pod úrovňou dominantného postavenia na trhu vtedy, ak nastala situácia kumulatívneho účinku. Kumulatívny protisúťažný účinok je málo pravdepodobný, pokiaľ je viazaný trhový podiel nižší ako 50 %. |
| --- | --- |

307.

| 308. | Keď sa dohoda týka dodávky konečného produktu na veľkoobchodnej úrovni, závisí pravdepodobnosť vzniku problému týkajúceho sa hospodárskej súťaže prevažne od typu predaja a prekážok vstupu na trh na veľkoobchodnej úrovni. Žiadne reálne riziko uzavretia trhu neexistuje, ak konkurenční výrobcovia môžu ľahko vytvoriť vlastný veľkoobchodný systém. Druh veľkoobchodného systému, ktorý môže dodávateľ účinne vytvoriť, čiastočne určuje, či sú prekážky vstupu na trh nízke. Na trhu, kde môže veľkoobchodný predaj účinne fungovať len s produktom, ktorého sa dohoda týka (napríklad zmrzlina), môže mať výrobca schopnosť a motiváciu v prípade potreby vytvoriť svoj vlastný veľkoobchodný systém, pričom je nepravdepodobné, že mu bude daný trh uzavretý. Naopak na trhu, kde je efektívnejšie predávať na veľkoobchodnej úrovni celú škálu produktov (napríklad mrazené potraviny), nie je pre výrobcu, ktorý predáva len jeden produkt, efektívne zriaďovať si vlastnú veľkoobchodnú činnosť. Bez prístupu k etablovaným veľkoobchodníkom je pravdepodobné, že výrobca bude z daného trhu vylúčený. V takom prípade by mohli vzniknúť protisúťažné účinky. Okrem toho kumulatívny protisúťažný účinok môže vzniknúť, ak niekoľko dodávateľov viaže väčšinu dostupných veľkoobchodníkov. |
| --- | --- |

308.

| 309. | Pokiaľ ide o konečné produkty, uzavretie trhu sa zvyčajne prejaví skôr na maloobchodnej úrovni, pretože existujú veľké prekážky vstupu na trh pre väčšinu výrobcov, ktorí si chcú otvoriť maloobchodné predajne len pre vlastné výrobky. Okrem toho práve na maloobchodnej úrovni môžu dohody o presadzovaní jednej značky viesť k obmedzeniu hospodárskej súťaže medzi značkami v rámci obchodu. Z týchto dôvodov a vzhľadom na všetky ďalšie relevantné faktory sa v súvislosti s konečnými produktmi na maloobchodnej úrovni môžu prejavovať výrazné protisúťažné účinky, ak na seba nedominantný dodávateľ viaže 30 % relevantného trhu alebo viac. V prípade dominantného podniku môže mať aj menší viazaný trhový podiel výrazné protisúťažné účinky. |
| --- | --- |

309.

| 310. | Kumulatívny účinok uzavretia trhu môže vzniknúť aj na maloobchodnej úrovni. Keď majú všetci dodávatelia trhové podiely nižšie ako 30 % a keď je celkový viazaný trhový podiel nižší ako 40 %, kumulatívny účinok uzavretia trhu je nepravdepodobný, a preto je v takom prípade odňatie skupinovej výnimky nepravdepodobné. Táto hranica môže byť vyššia, keď sa zohľadnia ďalšie faktory, ako je počet konkurentov alebo prekážky vstupu na trh. Keď je trhový podiel niektorých podnikov nad prahovou hodnotou stanovenou v článku 3 nariadenia (EÚ) 2022/720, ale žiaden z týchto podnikov nie je dominantný, kumulatívny účinok uzavretia trhu je nepravdepodobný, ak je celkový viazaný trhový podiel nižší ako 30 %. |
| --- | --- |

310.

| 311. | Ak kupujúci využíva na obchodovanie priestory a pozemky, ktoré vlastní dodávateľ alebo ktoré má dodávateľ prenajaté od tretej strany, ktorá nie je spojená s kupujúcim, je možnosť uloženia účinných nápravných opatrení na riešenie možného účinku uzavretia trhu vyplývajúceho z dohody o presadzovaní jednej značky obmedzená. Pokiaľ nejde o dominantného dodávateľa, zásah Komisie je nepravdepodobný. |
| --- | --- |

311.

| 312. | V niektorých odvetviach môže byť predaj viac ako jednej značky na jednom predajnom mieste problematický, pričom v takom prípade sa problém uzavretia trhu lepšie vyrieši obmedzením obdobia platnosti zmlúv. |
| --- | --- |

312.

| 313. | Ak má presadzovanie jednej značky za následok citeľné obmedzujúce účinky, je potrebné posúdiť, či dohoda vytvára účinky zvyšujúce efektívnosť, ktorými sa spĺňajú podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy. Pre povinnosti nekonkurovať si môžu byť dôležité najmä účinky zvyšujúce efektívnosť opísané v bode 16 písm. b) (parazitovanie medzi dodávateľmi), písm. e) a f) (problémy viazanosti) a písm. i) (nedostatky kapitálového trhu). |
| --- | --- |

313.

| 314. | Pokiaľ ide o účinky zvyšujúce efektívnosť opísané v bode 16 písm. b), e) a i), je možné, že množstevná povinnosť uložená kupujúcemu predstavuje menej obmedzujúcu alternatívu. Naopak jediným možným spôsobom na dosiahnutie účinku zvyšujúceho efektívnosť opísaného v bode16 písm. f) (problém viazanosti v súvislosti s transferom know-how) môže byť povinnosť nekonkurovať si. |
| --- | --- |

314.

| 315. | V prípade investícií dodávateľa viazaných na konkrétny vzťah, ako sa uvádza v bode 16 písm. e), povinnosť nekonkurovať si alebo množstevná povinnosť na obdobie odpísania investície spravidla spĺňajú podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy. V prípade rozsiahlych investícií viazaných na určitý vzťah môže byť opodstatnené uplatnenie povinnosti nekonkurovať si s obdobím platnosti presahujúcim päť rokov. Investícia viazaná na určitý vzťah je napríklad inštalácia alebo úprava zariadenia dodávateľom, pričom toto zariadenie sa môže potom používať len na výrobu komponentov pre určitého kupujúceho. Všeobecné investície alebo investície do (rozšírenia) kapacity spojené s určitým trhom sa spravidla nepovažujú za investície viazané na určitý vzťah. V prípadoch, keď dodávateľ vytvorí novú kapacitu, ktorá sa konkrétne viaže na prevádzky určitého kupujúceho, napríklad ak spoločnosť vyrábajúca konzervy vybuduje novú kapacitu na výrobu konzerv v továrni, kde potravinárska spoločnosť konzervuje potraviny, alebo v jej susedstve, je však táto nová kapacita z ekonomického hľadiska životaschopná iba vtedy, ak je výroba zameraná na tohto konkrétneho zákazníka. V takom prípade sa môže táto investícia považovať za investíciu viazanú na určitý vzťah. |
| --- | --- |

315.

| 316. | Povinnosť nekonkurovať si sa môže použiť aj na riešenie problému viazanosti investícií zameraných na dosahovanie cieľov v oblasti udržateľnosti. Problém viazanosti by mohol napríklad vzniknúť vtedy, keď chce dodávateľ energie vystavený zvýšenému dopytu po obnoviteľnej energii (169) investovať do vodnej elektrárne alebo veterných turbín. Tento dodávateľ bude zrejme ochotný podstúpiť riziko súvisiace s takouto dlhodobou investíciou iba vtedy, ak nájde dostatočný počet kupujúcich, ktorí sa zaviažu k odberu energie z obnoviteľných zdrojov na dlhšie obdobie. Takéto vertikálne dohody s kupujúcimi môžu mať pozitívny účinok na hospodársku súťaž, keďže dlhodobá povinnosť nekonkurovať si môže byť nevyhnutná na samotnú realizáciu investície alebo jej realizáciu v predpokladanom rozsahu alebo v rámci predpokladanej lehoty. Takéto povinnosti nekonkurovať si preto môžu spĺňať podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy, ak má investícia dodávateľa dlhé obdobie odpisovania, ktoré presahuje päť rokov stanovených v článku 5 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) 2022/720 (170). |
| --- | --- |

316.

| 317. | Ak dodávateľ poskytne kupujúcemu úver alebo mu poskytne zariadenie, ktoré nie je viazané na určitý vzťah, je spravidla nepravdepodobné, že táto skutočnosť sama osebe predstavuje účinok zvyšujúci efektívnosť, ktorý spĺňa podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy, ak dohoda vytvára účinky protisúťažného uzavretia trhu. V prípade nedostatkov kapitálového trhu môže byť efektívnejšie, aby pôžičku poskytol dodávateľ produktov a nie banka [pozri bod 16 písm. i)]. V takom prípade by sa však úver mal poskytnúť čo najmenej obmedzujúcim spôsobom a kupujúcemu by vo všeobecnosti nemalo nič brániť v tom, aby od záväzku odstúpil a kedykoľvek splatil zostávajúcu časť úveru bez toho, aby musel zaplatiť akúkoľvek pokutu. |
| --- | --- |

317.

| 318. | Transfer podstatnej časti know-how [ako sa uvádza v bode 16 písm. f)] je obvykle dôvodom na uplatnenie zákazu konkurencie počas celého trvania dohody o dodávke, napríklad v prípade franchisingu. |
| --- | --- |

318.

| 319. | Nasledujúci príklad je príkladom povinnosti nekonkurovať si.





  Vedúca spoločnosť na vnútroštátnom trhu s náhodne nakupovaným spotrebným produktom, ktorá má trhový podiel 40 %, predáva väčšinu svojich produktov (90 %) prostredníctvom viazaných maloobchodníkov (viazaný trhový podiel dosahuje 36 %). Vertikálne dohody zaväzujú maloobchodníkov, aby najmenej štyri roky nakupovali výhradne len od tejto vedúcej spoločnosti. Táto vedúca spoločnosť na trhu je silno zastúpená najmä v hustejšie osídlených oblastiach, napr. v hlavnom meste. Má 10 konkurentov, ale produkty niektorých z nich sú dostupné len na niektorých miestach a všetci konkurenti majú oveľa menšie trhové podiely, z ktorých najväčší dosahuje 12 %. Týchto 10 konkurenčných spoločností zásobuje ďalších 10 % trhu prostredníctvom viazaných predajní. Trh je z hľadiska značiek a produktov výrazne diferencovaný. Vedúca spoločnosť na trhu vlastní najvýznamnejšie značky. Je jedinou spoločnosťou, ktorá pravidelne organizuje celoštátne reklamné kampane a svojim viazaným maloobchodníkom poskytuje osobitné výstavné skrine na svoje produkty.
  Výsledkom je situácia, v ktorej je trh celkovo zo 46 % (36 % + 10 %) uzavretý pre potenciálnych záujemcov o vstup, ako aj pre tie etablované podniky na trhu, ktoré nemajú viazané predajne. Ešte zložitejšia je situácia potenciálnych záujemcov o vstup v husto osídlených oblastiach, kde je toto uzavretie trhu ešte výraznejšie, aj keď práve v týchto oblastiach by podniky radi vstúpili na trh. Okrem toho z dôvodu silnej diferenciácie v oblasti značiek a produktov a nákladov na prieskum trhu, ktoré sú v porovnaní s cenou produktov dosť vysoké, chýbajúca hospodárska súťaž medzi značkami v rámci obchodu vedie k strate ďalších výhod pre spotrebiteľov. Prípadné účinky zvyšujúce efektívnosť vyplývajúce z exkluzivity predajne, ktoré podľa vedúceho podniku vyplývajú zo zníženia nákladov na dopravu a prípadného problému viazanosti v súvislosti s výstavnými skriňami, sú obmedzené a nevyvažujú negatívne účinky na hospodársku súťaž. Účinky zvyšujúce efektívnosť sú obmedzené, pretože náklady na dopravu závisia od množstva, a nie od výhradnosti, a výstavné skrine nesúvisia so žiadnym know-how a nevzťahujú sa na konkrétnu značku. Z toho vyplýva, že pravdepodobne nie sú splnené podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

319.

Vedúca spoločnosť na vnútroštátnom trhu s náhodne nakupovaným spotrebným produktom, ktorá má trhový podiel 40 %, predáva väčšinu svojich produktov (90 %) prostredníctvom viazaných maloobchodníkov (viazaný trhový podiel dosahuje 36 %). Vertikálne dohody zaväzujú maloobchodníkov, aby najmenej štyri roky nakupovali výhradne len od tejto vedúcej spoločnosti. Táto vedúca spoločnosť na trhu je silno zastúpená najmä v hustejšie osídlených oblastiach, napr. v hlavnom meste. Má 10 konkurentov, ale produkty niektorých z nich sú dostupné len na niektorých miestach a všetci konkurenti majú oveľa menšie trhové podiely, z ktorých najväčší dosahuje 12 %. Týchto 10 konkurenčných spoločností zásobuje ďalších 10 % trhu prostredníctvom viazaných predajní. Trh je z hľadiska značiek a produktov výrazne diferencovaný. Vedúca spoločnosť na trhu vlastní najvýznamnejšie značky. Je jedinou spoločnosťou, ktorá pravidelne organizuje celoštátne reklamné kampane a svojim viazaným maloobchodníkom poskytuje osobitné výstavné skrine na svoje produkty.

Výsledkom je situácia, v ktorej je trh celkovo zo 46 % (36 % + 10 %) uzavretý pre potenciálnych záujemcov o vstup, ako aj pre tie etablované podniky na trhu, ktoré nemajú viazané predajne. Ešte zložitejšia je situácia potenciálnych záujemcov o vstup v husto osídlených oblastiach, kde je toto uzavretie trhu ešte výraznejšie, aj keď práve v týchto oblastiach by podniky radi vstúpili na trh. Okrem toho z dôvodu silnej diferenciácie v oblasti značiek a produktov a nákladov na prieskum trhu, ktoré sú v porovnaní s cenou produktov dosť vysoké, chýbajúca hospodárska súťaž medzi značkami v rámci obchodu vedie k strate ďalších výhod pre spotrebiteľov. Prípadné účinky zvyšujúce efektívnosť vyplývajúce z exkluzivity predajne, ktoré podľa vedúceho podniku vyplývajú zo zníženia nákladov na dopravu a prípadného problému viazanosti v súvislosti s výstavnými skriňami, sú obmedzené a nevyvažujú negatívne účinky na hospodársku súťaž. Účinky zvyšujúce efektívnosť sú obmedzené, pretože náklady na dopravu závisia od množstva, a nie od výhradnosti, a výstavné skrine nesúvisia so žiadnym know-how a nevzťahujú sa na konkrétnu značku. Z toho vyplýva, že pravdepodobne nie sú splnené podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy.

| 320. | Nasledujúci príklad je príkladom množstevného vynucovania.





  Výrobca X so 40 % podielom na trhu predáva 80 % svojich produktov na základe zmlúv, v ktorých sa stanovuje, že ďalší predajca je povinný nakúpiť u X aspoň 75 % z požadovaného množstva tohto druhu produktu. V dôsledku toho X ponúka financovanie a zariadenie za výhodné ceny. Zmluvy sa uzatvárajú na päť rokov, počas ktorých sa má úver splácať formou fixných splátok. Po prvých dvoch rokoch však majú kupujúci možnosť zmluvu vypovedať so šesťmesačnou výpovednou lehotou, ak splatia nesplatenú časť úveru a odkúpia zariadenie za jeho trhovú cenu. Na konci päťročného obdobia sa zariadenie stáva majetkom kupujúceho. Väčšina z 12 konkurenčných výrobcov sú malé podniky, z ktorých najväčší má trhový podiel 20 % a používajú podobné zmluvy s rôznym trvaním. Výrobcovia s trhovým podielom nižším ako 10 % majú často zmluvy s dlhším trvaním a menej ústretovými ustanoveniami o vypovedaní zmluvy. Zmluvy s výrobcom X ponechávajú kupujúcemu možnosť kúpiť 25 % požadovaného tovaru od konkurentov. Počas posledných troch rokov vstúpili na trh dvaja noví výrobcovia a získali kombinovaný trhový podiel približne 8 % čiastočne vďaka tomu, že prevzali úvery určitého počtu ďalších predajcov, s ktorými náhradou za to uzatvorili zmluvy.
  Viazaný trhový podiel výrobcu X dosahuje 24 % (0,75 x 0,80 x 40 %). Viazaný trhový podiel ďalších výrobcov predstavuje približne 25 %. Trh je teda celkovo z približne 49 % uzavretý pre potenciálnych záujemcov o vstup a pre etablované podniky na trhu, ktoré nemajú viazané predajne aspoň počas prvých dvoch rokov po uzavretí zmlúv o dodaní tovaru. Zdá sa, že ďalší predajcovia majú často problémy získať úvery od bánk a spravidla sú príliš malí na to, aby získali kapitál iným spôsobom, napríklad vydaním akcií. Výrobca X je okrem toho schopný preukázať, že zameranie jeho predaja na obmedzený počet ďalších predajcov mu umožňuje lepšie plánovať predaj a znížiť náklady na dopravu. Vzhľadom na účinky zvyšujúce efektívnosť vyplývajúce z povinnosti nákupu na jednej strane a na 25 % podiel na neviazaných zmluvách výrobcu X, reálnu možnosť predčasného vypovedania zmlúv, nedávny vstup nových výrobcov na trh a to, že približne polovica ďalších predajcov nie je viazaná, na strane druhej, je pravdepodobné, že množstevná povinnosť 75 % uplatňovaná výrobcom X pravdepodobne spĺňa podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

320.

Výrobca X so 40 % podielom na trhu predáva 80 % svojich produktov na základe zmlúv, v ktorých sa stanovuje, že ďalší predajca je povinný nakúpiť u X aspoň 75 % z požadovaného množstva tohto druhu produktu. V dôsledku toho X ponúka financovanie a zariadenie za výhodné ceny. Zmluvy sa uzatvárajú na päť rokov, počas ktorých sa má úver splácať formou fixných splátok. Po prvých dvoch rokoch však majú kupujúci možnosť zmluvu vypovedať so šesťmesačnou výpovednou lehotou, ak splatia nesplatenú časť úveru a odkúpia zariadenie za jeho trhovú cenu. Na konci päťročného obdobia sa zariadenie stáva majetkom kupujúceho. Väčšina z 12 konkurenčných výrobcov sú malé podniky, z ktorých najväčší má trhový podiel 20 % a používajú podobné zmluvy s rôznym trvaním. Výrobcovia s trhovým podielom nižším ako 10 % majú často zmluvy s dlhším trvaním a menej ústretovými ustanoveniami o vypovedaní zmluvy. Zmluvy s výrobcom X ponechávajú kupujúcemu možnosť kúpiť 25 % požadovaného tovaru od konkurentov. Počas posledných troch rokov vstúpili na trh dvaja noví výrobcovia a získali kombinovaný trhový podiel približne 8 % čiastočne vďaka tomu, že prevzali úvery určitého počtu ďalších predajcov, s ktorými náhradou za to uzatvorili zmluvy.

Viazaný trhový podiel výrobcu X dosahuje 24 % (0,75 x 0,80 x 40 %). Viazaný trhový podiel ďalších výrobcov predstavuje približne 25 %. Trh je teda celkovo z približne 49 % uzavretý pre potenciálnych záujemcov o vstup a pre etablované podniky na trhu, ktoré nemajú viazané predajne aspoň počas prvých dvoch rokov po uzavretí zmlúv o dodaní tovaru. Zdá sa, že ďalší predajcovia majú často problémy získať úvery od bánk a spravidla sú príliš malí na to, aby získali kapitál iným spôsobom, napríklad vydaním akcií. Výrobca X je okrem toho schopný preukázať, že zameranie jeho predaja na obmedzený počet ďalších predajcov mu umožňuje lepšie plánovať predaj a znížiť náklady na dopravu. Vzhľadom na účinky zvyšujúce efektívnosť vyplývajúce z povinnosti nákupu na jednej strane a na 25 % podiel na neviazaných zmluvách výrobcu X, reálnu možnosť predčasného vypovedania zmlúv, nedávny vstup nových výrobcov na trh a to, že približne polovica ďalších predajcov nie je viazaná, na strane druhej, je pravdepodobné, že množstevná povinnosť 75 % uplatňovaná výrobcom X pravdepodobne spĺňa podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy.

8.2.2.   Výhradné dodávky

| 321. | Výhradné dodávky sa týkajú obmedzení, ktoré zaväzujú alebo nútia dodávateľa predávať zmluvné produkty výlučne alebo hlavne jednému kupujúcemu na všeobecné alebo konkrétne použitie. Takéto obmedzenia môžu mať podobu povinnosti výhradných dodávok, ktorá dodávateľa zaväzuje, aby predával len jednému kupujúcemu na účely ďalšieho predaja alebo konkrétneho použitia. Môžu však mať aj podobu množstevnej povinnosti dodávateľa, kde sú dohodnuté stimuly medzi dodávateľom a kupujúcim, ktoré motivujú dodávateľa, aby svoj predaj sústredil najmä na daného kupujúceho. Pri tovare alebo službách medzispotreby sa výhradné dodávky často označujú ako priemyselné dodávky. |
| --- | --- |

321.

| 322. | Na dohodu o výhradných dodávkach sa môže uplatňovať skupinová výnimka podľa nariadenia (EÚ) 2022/720, keď trhový podiel dodávateľa ani trhový podiel kupujúceho nepresiahne 30 %, a to dokonca aj v kombinácii s inými vertikálnymi obmedzeniami, ktoré sa nepovažujú za veľmi závažné, ako je povinnosť nekonkurovať si. Zvyšok tohto oddielu 8.2.2 obsahuje usmernenia týkajúce sa posúdenia dohôd o výhradných dodávkach v jednotlivých prípadoch pri prekročení hraničného trhového podielu. |
| --- | --- |

322.

| 323. | Hlavné riziko, ktoré výhradné dodávky predstavujú pre hospodársku súťaž, je protisúťažné uzavretie trhu ostatným kupujúcim. Je tu podobnosť s možnými účinkami výhradnej distribúcie, najmä ak sa výhradný distribútor stane výhradným kupujúcim na celom trhu (pozri najmä bod (130)). Trhový podiel kupujúceho na dodávateľskom trhu je, samozrejme, dôležitý pre posúdenie schopnosti kupujúceho uložiť povinnosť výhradných dodávok, ktorá vylučuje prístup ďalších kupujúcich k dodávkam. Význam kupujúceho na odberateľskom trhu je však najdôležitejším faktorom, ktorý rozhoduje o tom, či môže vzniknúť problém týkajúci sa hospodárskej súťaže. Ak kupujúci nemá žiadnu trhovú silu v odberateľskom sektore, potom nemožno očakávať žiadne citeľné negatívne účinky na spotrebiteľov. Negatívne účinky môžu vzniknúť, keď trhový podiel kupujúceho na odberateľskom trhu, ako aj dodávateľskom trhu presiahne 30 %. Ak trhový podiel kupujúceho na dodávateľskom trhu nepresahuje 30 %, stále môžu vzniknúť významné účinky uzavretia trhu, najmä ak trhový podiel kupujúceho na jeho odberateľskom trhu presahuje 30 % a výhradné dodávky sa týkajú konkrétneho použitia zmluvných produktov. Ak je kupujúci dominantný na odberateľskom trhu, akákoľvek povinnosť dodávať produkty výlučne alebo hlavne dominantnému kupujúcemu môže mať ľahko výrazné protisúťažné účinky. |
| --- | --- |

323.

| 324. | Okrem postavenia kupujúceho na dodávateľskom a odberateľskom trhu je dôležité zohľadniť aj rozsah a dĺžku trvania povinnosti výhradných dodávok. Čím je viazaný podiel dodávok vyšší a čím je obdobie trvania povinnosti výhradných dodávok dlhšie, tým výraznejší môže byť účinok uzavretia trhu. Pri dohodách o výhradných dodávkach, ktoré uzatvárajú nedominantné podniky na menej ako päť rokov, sa zvyčajne požaduje, aby boli účinky podporujúce hospodársku súťaž a protisúťažné účinky vyvážené, pričom dohody presahujúce obdobie piatich rokov nie sú v prípade väčšiny typov investícií potrebné na dosiahnutie uvádzaných účinkov zvyšujúcich efektívnosť alebo tieto účinky nie sú dostatočné na to, aby vyvážili negatívny účinok uzavretia trhu, ktorý je výsledkom takýchto dlhodobých dohôd o výhradných dodávkach. |
| --- | --- |

324.

| 325. | Dôležité je aj postavenie konkurenčných kupujúcich na dodávateľskom trhu, pretože je pravdepodobné, že dohody o výhradných dodávkach uzavrú trh pre konkurenčných kupujúcich z protisúťažných dôvodov, ako je napríklad zvýšenie ich nákladov, ak sú výrazne menší ako kupujúci, ktorý trh uzatvára. Uzavretie trhu konkurenčnými kupujúcimi nie je veľmi pravdepodobné, ak títo konkurenti majú podobnú kúpnu silu ako kupujúca strana dohody a môžu ponúkať dodávateľom podobné predajné možnosti. V takom prípade sa uzavretie trhu môže vyskytnúť iba pre potenciálnych záujemcov o vstup na trh, ktorí možno nie sú schopní zabezpečiť dodávky, ak určité množstvo hlavných kupujúcich spoločne uzavrie zmluvy o výhradných dodávkach s väčšinou dodávateľov na trhu. Takýto kumulatívny účinok uzavretia trhu môže viesť k odňatiu výhody vyplývajúcej z nariadenia (EÚ) 2022/720. |
| --- | --- |

325.

| 326. | Existencia prekážok vstupu na trh na úrovni dodávateľa, ako aj ich veľkosť sú dôležité pri posudzovaní, či ide o uzavretie trhu. Pokiaľ je pre konkurenčných kupujúcich efektívne zabezpečovať si tovar alebo služby prostredníctvom vertikálnej integrácie na dodávateľskej úrovni, je nepravdepodobné, že by uzavretie trhu predstavovalo problém. |
| --- | --- |

326.

| 327. | Zohľadniť by sa mala aj vyrovnávacia sila dodávateľov, pretože dôležití dodávatelia tak ľahko neumožnia jednému kupujúcemu odrezať ich od prístupu k alternatívnym kupujúcim. Preto uzavretie trhu predstavuje riziko najmä v prípade slabých dodávateľov a silných kupujúcich. V prípade silných dodávateľov sa povinnosť výhradných dodávok môže vyskytovať v kombinácii s povinnosťou nekonkurovať si. V prípade takýchto kombinácií je potrebné zohľadniť aj usmernenia k presadzovaniu jednej značky. Ak sú na obidvoch stranách investície viazané na určitý vzťah (problém viazanosti), kombinácia povinnosti výhradných dodávok a povinnosti nekonkurovať si môže byť často opodstatnená, najmä pod úrovňou dominantného postavenia. |
| --- | --- |

327.

| 328. | Pre posúdenie prípadných účinkov uzavretia trhu je napokon dôležitá úroveň výrobného alebo distribučného reťazca a povaha produktu. Protisúťažné uzavretie trhu je menej pravdepodobné v prípade medziproduktu alebo ak je produkt homogénny. Po prvé, výrobca, pre ktorého je trh uzavretý a ktorý využíva určitý vstup, môže vo všeobecnosti reagovať na dopyt zo strany svojich zákazníkov pružnejšie než veľkoobchodník alebo maloobchodník, ktorí musia reagovať na dopyt konečných spotrebiteľov, pre ktorých môžu značky zohrávať významnú úlohu. Po druhé, strata prípadného zdroja dodávok má pre kupujúcich, pre ktorých je trh uzavretý, menší význam v prípade homogénnych produktov než v prípade heterogénneho produktu rôznych tried a rôznej kvality. Ak v prípade konečných značkových produktov alebo diferencovaných medziproduktov existujú prekážky pre vstup na trh, výhradné dodávky môžu mať citeľné protisúťažné účinky, ak sú konkurenční kupujúci pomerne malí v porovnaní s kupujúcim uzatvárajúcim trh, aj keď tento kupujúci nemá na odberateľskom trhu dominantné postavenie. |
| --- | --- |

328.

| 329. | Účinky zvyšujúce efektívnosť sa môžu očakávať v prípade problému viazanosti [bod (16) písm. (e) a (f)] a sú pravdepodobnejšie pre medziprodukty ako pre konečné produkty. Iné účinky zvyšujúce efektívnosť sú menej pravdepodobné. Nezdá sa, že by prípadné úspory z rozsahu v oblasti distribúcie [bod (16) písm. (g)] mohli stačiť na odôvodnenie výhradných dodávok. |
| --- | --- |

329.

| 330. | V prípade problému viazanosti a ešte výraznejšie v prípade úspor z rozsahu v oblasti distribúcie môže byť množstevná povinnosť uložená dodávateľovi, napríklad požiadavka minimálnych dodávok, menej obmedzujúcou alternatívou. |
| --- | --- |

330.

| 331. | Nasledujúci príklad je príkladom výhradnej dodávky.





  Na trhu s určitým typom komponentu (trh medziproduktov) sa dodávateľ A dohodne s kupujúcim B, že na základe vlastného know-how a značných investícií do nových strojov a s pomocou špecifikácií predložených kupujúcim B vyvinie novú verziu komponentu. Kupujúci B musí vykonať značné investície na zabudovanie nového komponentu. Dohodlo sa, že dodávateľ A bude dodávať nový produkt len kupujúcemu B, a to počas obdobia piatich rokov od dátumu jeho prvého vstupu na trh. Kupujúci B je povinný kupovať tento nový produkt počas rovnakého obdobia piatich rokov iba od dodávateľa A. Dodávateľ A aj kupujúci B budú môcť ďalej predávať a prípadne nakupovať iné verzie komponentov inde. Trhový podiel kupujúceho B na dodávateľskom trhu komponentov a odberateľskom trhu pre tovar konečnej spotreby je 40 %. Trhový podiel dodávateľa A je 35 %. Na trhu sú ešte dvaja dodávatelia komponentov s trhovým podielom približne 20 – 25 % a celý rad malých dodávateľov.
  Vzhľadom na značné investície oboch strán je pravdepodobné, že dohoda spĺňa podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy so zreteľom na účinky zvyšujúce efektívnosť a obmedzený účinok uzavretia trhu. Ostatní kupujúci sú vylúčení z nákupu určitej verzie produktu dodávateľa s 35 % trhovým podielom, ale existujú iní dodávatelia komponentov, ktorí by mohli vyvinúť podobné nové produkty. Vylúčenie iných dodávateľov z časti dopytu kupujúceho B je obmedzené na maximálne 40 % trhu. |
| --- | --- |

331.

Na trhu s určitým typom komponentu (trh medziproduktov) sa dodávateľ A dohodne s kupujúcim B, že na základe vlastného know-how a značných investícií do nových strojov a s pomocou špecifikácií predložených kupujúcim B vyvinie novú verziu komponentu. Kupujúci B musí vykonať značné investície na zabudovanie nového komponentu. Dohodlo sa, že dodávateľ A bude dodávať nový produkt len kupujúcemu B, a to počas obdobia piatich rokov od dátumu jeho prvého vstupu na trh. Kupujúci B je povinný kupovať tento nový produkt počas rovnakého obdobia piatich rokov iba od dodávateľa A. Dodávateľ A aj kupujúci B budú môcť ďalej predávať a prípadne nakupovať iné verzie komponentov inde. Trhový podiel kupujúceho B na dodávateľskom trhu komponentov a odberateľskom trhu pre tovar konečnej spotreby je 40 %. Trhový podiel dodávateľa A je 35 %. Na trhu sú ešte dvaja dodávatelia komponentov s trhovým podielom približne 20 – 25 % a celý rad malých dodávateľov.

Vzhľadom na značné investície oboch strán je pravdepodobné, že dohoda spĺňa podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy so zreteľom na účinky zvyšujúce efektívnosť a obmedzený účinok uzavretia trhu. Ostatní kupujúci sú vylúčení z nákupu určitej verzie produktu dodávateľa s 35 % trhovým podielom, ale existujú iní dodávatelia komponentov, ktorí by mohli vyvinúť podobné nové produkty. Vylúčenie iných dodávateľov z časti dopytu kupujúceho B je obmedzené na maximálne 40 % trhu.

8.2.3.   Obmedzenia používania elektronických trhovísk

| 332. | Elektronické trhoviská spájajú obchodníkov a potenciálnych zákazníkov s cieľom umožniť priame nákupy a sú vo všeobecnosti poskytovateľmi online sprostredkovateľských služieb. Elektronické služby, ktoré neponúkajú funkciu priameho nákupu, ale presmerovávajú zákazníkov na iné webové sídla, na ktorých je možné zakúpiť tovar a služby, sa na účely týchto usmernení nepovažujú za elektronické trhoviská, ale za reklamné služby (171). |
| --- | --- |

332.

| 333. | Elektronické trhoviská sa stali dôležitým predajným kanálom tak pre koncových používateľov, ako aj pre dodávateľov a maloobchodníkov, pretože im poskytujú prístup k veľkému počtu zákazníkov. Elektronické trhoviská umožňujú maloobchodníkom začať predávať na internete s nižšími počiatočnými investíciami. Môžu uľahčovať aj cezhraničný predaj a zvyšovať viditeľnosť najmä malých a stredných predávajúcich, ktorí neprevádzkujú svoj vlastný elektronický obchod alebo nie sú koncovým používateľom dobre známi. |
| --- | --- |

333.

| 334. | Dodávatelia môžu chcieť obmedziť použitie elektronických trhovísk kupujúcimi (172), napríklad z dôvodu ochrany imidžu a postavenia svojej značky, odradenia od predaja falšovaných produktov, zabezpečenia dostatočných služieb pred predajom a po ňom alebo z dôvodu zabezpečenia udržania priameho vzťahu kupujúceho so zákazníkmi. Takéto obmedzenia môžu siahať od úplného zákazu používania elektronických trhovísk až po obmedzenie používania elektronických trhovísk, ktoré nespĺňajú určité kvalitatívne požiadavky. Dodávatelia môžu napríklad zakázať používanie trhovísk, na ktorých sa produkty predávajú prostredníctvom aukcií, alebo môžu od kupujúcich vyžadovať používanie špecializovaných trhovísk na zabezpečenie určitých noriem kvality prostredia, v ktorom sa môžu predávať ich tovary alebo služby. Zavedením určitých kvalitatívnych požiadaviek sa môže de facto zakázať používanie elektronických trhovísk, keďže žiadne elektronické trhovisko nie je schopné dané požiadavky splniť. To môže nastať napríklad vtedy, ak dodávateľ požaduje, aby sa nezobrazovalo logo elektronického trhoviska, alebo aby názov domény akéhokoľvek webového sídla používaný maloobchodníkom obsahoval názov firmy maloobchodníka. |
| --- | --- |

334.

| 335. | Na vertikálne dohody, ktoré obmedzujú využívanie elektronických trhovísk, sa môže vzťahovať výnimka stanovená v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2022/720 za predpokladu, že cieľom týchto dohôd nie je priamo ani nepriamo brániť kupujúcim efektívne využívať internet na účely predaja zmluvného tovaru alebo služieb na konkrétnych územiach alebo zákazníkom, a to v zmysle článku 4 písm. e) nariadenia, a že trhové podiely dodávateľa aj kupujúceho nepresahujú prahové hodnoty stanovené v článku 3 nariadenia (EÚ) 2022/720. |
| --- | --- |

335.

| 336. | Podľa oddielu 6.1.2 sa obmedzenie alebo zákaz predaja na elektronických trhoviskách týka spôsobov online predaja kupujúceho a neobmedzuje predaj na konkrétne územie alebo konkrétnej skupine zákazníkov. Hoci sa takýmto obmedzením alebo zákazom obmedzuje použitie konkrétneho online predajného kanála, kupujúci má naďalej k dispozícii ďalšie online predajné kanály (173). Napríklad napriek obmedzeniu alebo zákazu predaja na elektronických trhoviskách môže kupujúci naďalej predávať zmluvný tovar alebo služby prostredníctvom svojho vlastného internetového obchodu a iných predajných kanálov a môže použiť techniky optimalizácie pre vyhľadávače alebo online reklamu vrátane platforiem tretích strán, aby prilákal zákazníkov do svojho internetového obchodu alebo iných predajných kanálov. Preto sa na toto obmedzenie v zásade môže uplatniť výnimka stanovená v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2022/720. |
| --- | --- |

336.

| 337. | V zostávajúcej časti tohto oddielu 8.2.3 sú uvedené usmernenia na posúdenie obmedzení používania elektronických trhovísk v jednotlivých prípadoch, keď sa prekročia hraničné trhové podiely stanovené v článku 3 nariadenia (EÚ) 2022/720. |
| --- | --- |

337.

| 338. | Obmedzenia používania elektronických trhovísk sú často odsúhlasené v selektívnych distribučných systémoch. V oddiele 4.6.2 sa uvádzajú kritériá, podľa ktorých selektívny distribučný systém nemusí patriť do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy (174). Ak dodávateľ neuzavrie dohodu s elektronickým trhoviskom, nemusí byť schopný overiť, či dané elektronické trhovisko spĺňa podmienky, ktoré jeho autorizovaní distribútori musia spĺňať na predaj zmluvného tovaru alebo služieb. V takom prípade môžu byť obmedzenie alebo zákaz používania elektronických trhovísk primerané a neprekračovať rámec toho, čo je nevyhnutné na zachovanie kvality a zabezpečenie správneho používania zmluvného tovaru alebo služieb. V prípadoch, keď dodávateľ za člena svojho selektívneho distribučného systému vymenuje prevádzkovateľa elektronického trhoviska alebo obmedzí použitie elektronických trhovísk niektorými autorizovanými distribútormi, nie však ďalšími, prípadne keď obmedzí použitie elektronického trhoviska, sám ho ale používa na predaj zmluvného tovaru alebo služieb, je však nepravdepodobné, že obmedzenia týkajúce sa používania týchto elektronických trhovísk spĺňajú podmienky vhodnosti a proporcionality (175). |
| --- | --- |

338.

| 339. | Ak selektívna distribúcia patrí do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy, vertikálna dohoda a akékoľvek obmedzenia používania elektronických trhovísk sa musia posúdiť podľa článku 101 zmluvy. |
| --- | --- |

339.

| 340. | Hlavným rizikom pre hospodársku súťaž vyplývajúcim z obmedzení používania elektronických trhovísk je obmedzenie hospodárskej súťaže v rámci obchodnej značky na distribučnej úrovni. Napríklad niektorí autorizovaní distribútori, ako sú malí alebo strední kupujúci, sa môžu spoliehať na elektronické trhoviská s cieľom prilákať zákazníkov. Obmedzenia používania elektronických trhovísk môže týchto kupujúcich obrať o potenciálne dôležitý predajný kanál a oslabiť konkurenčný tlak, ktorý vyvíjajú na iných autorizovaných distribútorov. |
| --- | --- |

340.

| 341. | Na posúdenie prípadných protisúťažných účinkov obmedzení používania elektronických trhovísk je najskôr potrebné posúdiť mieru hospodárskej súťaže medzi značkami. Je však nepravdepodobné, že samotné obmedzenie hospodárskej súťaže v rámci obchodnej značky bude mať nepriaznivé účinky na spotrebiteľov, ak je hospodárska súťaž medzi značkami silná na úrovni dodávateľa a distribútora (176). Na tento účel by sa malo zohľadňovať postavenie dodávateľa a jeho konkurentov na trhu. Po druhé, je potrebné zohľadniť druh a rozsah obmedzení používania elektronických trhovísk. Napríklad zákaz všetkého predaja prostredníctvom elektronických trhovísk je obmedzujúcejší než obmedzenie používania konkrétnych elektronických trhovísk alebo požiadavka používať iba tie elektronické trhoviská, ktoré spĺňajú určité kvalitatívne kritériá. Po tretie, treba brať do úvahy relatívny význam obmedzených elektronických trhovísk ako predajného kanála na relevantných produktových a geografických trhoch. Nakoniec je potrebné zohľadniť kumulatívny účinok akýchkoľvek iných obmedzení týkajúcich sa online predaja alebo reklamy, ktoré ukladá dodávateľ. |
| --- | --- |

341.

| 342. | Ako sa uvádza v bode (334), obmedzenia používania elektronických trhovísk môžu viesť k účinkom zvyšujúcim efektívnosť, najmä v súvislosti so zabezpečením ochrany značky, s určitou úrovňou kvality služieb, či so znížením príležitostí na falšovanie. Pokiaľ obmedzenia patria do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy, musí sa pri posúdení zvážiť, či je možné tieto účinky zvyšujúce efektívnosť dosiahnuť menej obmedzujúcimi prostriedkami v súlade s podmienkami stanovenými v článku 101 ods. 3 zmluvy. Môže to byť napríklad vtedy, keď majú maloobchodníci povolené vytvárať na elektronickom trhovisku vlastné značkové obchody, a tak do väčšej miery kontrolovať spôsob, akým sa predáva ich tovar alebo služby. Je nepravdepodobné, že by akékoľvek odôvodnenia týkajúce sa kvality predložené dodávateľom splnili podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy v týchto situáciách:






  a) | samotný dodávateľ používa elektronické trhovisko, v ktorého využívaní sa bráni kupujúcemu; |
| --- | --- | --- |

342.

a)

samotný dodávateľ používa elektronické trhovisko, v ktorého využívaní sa bráni kupujúcemu;

| b) | dodávateľ ukladá obmedzenie iba niektorým distribútorom, a iným nie; |
| --- | --- |

b)

dodávateľ ukladá obmedzenie iba niektorým distribútorom, a iným nie;

| c) | prevádzkovateľ elektronického trhoviska je sám autorizovaným členom selektívneho distribučného systému. |
| --- | --- |

c)

prevádzkovateľ elektronického trhoviska je sám autorizovaným členom selektívneho distribučného systému.

8.2.4.   Obmedzenia používania služieb porovnávania cien

| 343. | Služby porovnávania cien (177), napríklad webové sídla alebo aplikácie na porovnávanie cien, umožňujú predávajúcim zvyšovať viditeľnosť a návštevnosť ich internetových obchodov a zároveň umožňujú potenciálnym zákazníkom nájsť maloobchodníkov, porovnávať rôzne produkty a ponuky rovnakého produktu. Služby porovnávania cien zvyšujú transparentnosť cien a majú potenciál zvýšiť cenovú konkurenciu v rámci značky a cenovú konkurenciu medzi značkami na maloobchodnej úrovni. |
| --- | --- |

343.

| 344. | Na rozdiel od elektronických trhovísk služby porovnávania cien zvyčajne neponúkajú funkcie predaja a nákupu, ale presmerovávajú zákazníkov na internetový obchod maloobchodníka, čo umožňuje začatie priamej transakcie medzi zákazníkom a maloobchodníkom mimo služby porovnávania cien. Služby porovnávania cien preto nie sú samostatným online predajným kanálom, ale skôr online reklamným kanálom. |
| --- | --- |

344.

| 345. | Dodávatelia môžu chcieť obmedziť používanie služieb porovnávania cien (178), napríklad na ochranu imidžu svojej značky, pretože služby porovnávania cien sa zvyčajne zameriavajú na cenu a nemusia maloobchodníkom umožniť odlíšiť sa prostredníctvom iných prvkov, ako napríklad sortimentom alebo kvalitou zmluvného tovaru alebo služieb. Ďalšími dôvodmi na obmedzenie používania služieb porovnávania cien môže byť zníženie príležitostí na falšovanie alebo ochrana obchodného modelu dodávateľa, napríklad vtedy, ak je daný model postavený na prvkoch, ako sú špecializácia alebo kvalita, a nie na cene. |
| --- | --- |

345.

| 346. | Obmedzenia používania služieb porovnávania cien sa môžu pohybovať od priameho alebo nepriameho zákazu až po obmedzenia založené na kvalitatívnych požiadavkách alebo požiadavkách na zahrnutie konkrétneho obsahu do ponúk inzerovaných v službe porovnávania cien. Napríklad obmedzenie poskytovania informácií o cenách službám porovnávania cien, požiadavka získať povolenie dodávateľa pred použitím služieb porovnávania cien, či obmedzenie používania značky dodávateľa v službách porovnávania cien môžu predstavovať zákaz používania služieb porovnávania cien. |
| --- | --- |

346.

| 347. | Obmedzenia používania služieb porovnávania cien môžu zvýšiť náklady spotrebiteľov na vyhľadávanie, a tým zmierniť cenovú konkurenciu na maloobchodnej úrovni. Môžu obmedziť aj schopnosť kupujúceho osloviť potenciálnych zákazníkov, informovať ich o svojej ponuke a nasmerovať ich do svojho internetového obchodu. Ako sa uvádza v bode (203), zákaz používania služieb porovnávania cien bráni kupujúcemu používať celý online reklamný kanál, čo predstavuje veľmi závažné obmedzenie hospodárskej súťaže v zmysle článku 4 písm. e) nariadenia (EÚ) 2022/720. Zákaz použitia služieb porovnávania cien bráni kupujúcemu v predaji zákazníkom, ktorí sa nachádzajú mimo jeho oblasti činnosti a ktorí chcú nakupovať na internete. Mohol by preto viesť k rozdeleniu trhu a zníženiu hospodárskej súťaže v rámci obchodnej značky. |
| --- | --- |

347.

| 348. | Naopak, ak vertikálna dohoda bráni v použití služieb porovnávania cien, ktoré sa zameriavajú na zákazníkov na území alebo na skupinu zákazníkov, ktorá je pridelená výlučne iným kupujúcim alebo vyhradená výlučne pre dodávateľa, môže sa na ňu vzťahovať výnimka stanovená v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2022/720, a to v zmysle výnimiek stanovených v článku 4 písm. b) bode i), písm. c) bode i) a písm. d) bode i) bode 1 nariadenia, ktorá sa týka výhradnej distribúcie. Napríklad možno službu porovnávania cien považovať za takú, ktorá sa zameriava na výhradné územie, ak služba používa jazyk bežne používaný na danom území a nie na území kupujúceho alebo ak služba používa doménu najvyššej úrovne zodpovedajúcu výhradnému územiu. |
| --- | --- |

348.

| 349. | Na vertikálne dohody, ktorými sa obmedzuje používanie služieb porovnávania cien, ale ktoré priamo či nepriamo nebránia používaniu všetkých služieb porovnávania cien, napríklad požiadavka, aby služba porovnávania cien spĺňala určité normy kvality, sa môže uplatniť výnimka stanovená v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2022/720. |
| --- | --- |

349.

| 350. | Nasledujúce usmernenie sa poskytuje na posúdenie vertikálnych dohôd obmedzujúcich používanie služieb porovnávania cien, na ktoré sa neuplatňuje výnimka stanovená v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2022/720, a to napríklad preto, že sa presiahli hraničné trhové podiely stanovené v článku 3 nariadenia. |
| --- | --- |

350.

| 351. | Obmedzenia používania služieb porovnávania cien sa často ukladajú v selektívnych distribučných systémoch. V oddiele 4.6.2 sa uvádzajú kritériá, podľa ktorých selektívny distribučný systém nepatrí do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy. Preto ak sa obmedzenia používania služieb porovnávania cien používajú v dohode o selektívnej distribúcii, je najskôr potrebné posúdiť, či sú obmedzenia primeranými a proporcionálnymi prostriedkami na zachovanie kvality alebo na zabezpečenie správneho používania zmluvného tovaru alebo služieb. V tejto súvislosti treba poznamenať, že služby porovnávania cien presmerovávajú potenciálnych zákazníkov do internetového obchodu autorizovaného distribútora v záujme dokončenia predajnej transakcie a že dodávateľ je zvyčajne schopný kontrolovať internetový obchod autorizovaného distribútora prostredníctvom kritérií výberu a uložením požiadaviek v dohode o selektívnej distribúcii. |
| --- | --- |

351.

| 352. | Ak sa obmedzenia používania služieb porovnávania cien používajú v dohode o selektívnej distribúcii, ktorá patrí do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy, alebo v iných druhoch dohôd o distribúcii, je potrebné posúdiť, či obmedzenie má citeľné obmedzujúce účinky na hospodársku súťaž v zmysle článku 101 ods. 1 zmluvy. Obmedzenia používania služieb porovnávania cien, na ktoré sa neuplatňuje výnimka stanovená v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2022/720, môžu najmä zmierniť cenovú konkurenciu alebo viesť k rozdeleniu trhov, čo v konečnom dôsledku vplýva na hospodársku súťaž v rámci obchodnej značky a medzi značkami. Takéto obmedzenia môžu napríklad viesť k oslabeniu cenovej konkurencie, a to obmedzením schopnosti kupujúceho informovať potenciálnych zákazníkov o nižších cenách. Hospodárska súťaž v rámci obchodnej značky môže byť výrazne ovplyvnená, ak dodávateľ uloží obmedzenia len niektorým zo svojich distribútorov alebo ak dodávateľ sám používa služby porovnávania cien, na ktoré sa vzťahujú obmedzenia. Pokiaľ sa kupujúcim obmedzí ich schopnosť spoliehať sa na potenciálne významný online reklamný kanál, možno budú schopní vyvinúť iba obmedzený konkurenčný tlak na dodávateľa alebo akýchkoľvek iných distribútorov, na ktorých sa toto obmedzenie nevzťahuje. |
| --- | --- |

352.

| 353. | Medzi faktory relevantné pre posúdenie podľa článku 101 ods. 1 zmluvy patrí:






  a) | trhová pozícia dodávateľa a jeho konkurentov; |
| --- | --- | --- |

353.

a)

trhová pozícia dodávateľa a jeho konkurentov;

| b) | význam služieb porovnávania cien ako reklamného kanála na relevantnom trhu, pokiaľ ide o predaj zmluvného tovaru alebo služieb; |
| --- | --- |

b)

význam služieb porovnávania cien ako reklamného kanála na relevantnom trhu, pokiaľ ide o predaj zmluvného tovaru alebo služieb;

| c) | druh a rozsah obmedzení a relatívny význam konkrétnej služby porovnávania cien, ktorej použitie je obmedzené alebo zakázané; |
| --- | --- |

c)

druh a rozsah obmedzení a relatívny význam konkrétnej služby porovnávania cien, ktorej použitie je obmedzené alebo zakázané;

| d) | to, či aj dodávateľ obmedzuje schopnosť kupujúceho používať iné formy online reklamy. |
| --- | --- |

d)

to, či aj dodávateľ obmedzuje schopnosť kupujúceho používať iné formy online reklamy.

| 354. | Mali by sa zohľadniť kombinované obmedzujúce účinky obmedzenia používania služieb porovnávania cien a akýchkoľvek ďalších obmedzení týkajúcich sa online reklamy, ktoré uložil dodávateľ. |
| --- | --- |

354.

| 355. | Ako sa uvádza v bode (345), obmedzenia používania služieb porovnávania cien môžu viesť k účinkom zvyšujúcim efektívnosť, najmä v súvislosti so zabezpečením ochrany značky, s určitou úrovňou kvality služieb, či so znížením príležitostí na falšovanie. Podľa podmienok stanovených v článku 101 ods. 3 zmluvy je potrebné posúdiť, či je možné akékoľvek takého účinky zvyšujúce efektívnosť dosiahnuť menej obmedzujúcimi prostriedkami. Môže tomu tak byť v prípade, ak by napríklad používanie služieb porovnávania cien bolo podmienené tým, že služba ponúka aj porovnania alebo recenzie súvisiace s kvalitou príslušného tovaru alebo služieb, s úrovňou služieb zákazníkom, ktoré poskytuje kupujúci, alebo s ďalšími vlastnosťami ponuky kupujúceho. Pri akomkoľvek posúdení odôvodnení týkajúcich sa kvality podľa článku 101 ods. 3 by sa malo zároveň zohľadniť, že predaj sa neuskutoční na webovom sídle služby porovnávania cien, ale v internetovom obchode kupujúceho. |
| --- | --- |

355.

8.2.5.   Paritné záväzky

| 356. | Paritné záväzky, ktoré sa nazývajú aj doložky najvyšších výhod („DNV“) alebo dohody APPA (Across Platform Parity Agreements – dohody o parite naprieč platformami), si vyžadujú, aby predávajúci tovaru alebo služieb ponúkal tento tovar alebo služby druhej strane za podmienok, ktoré nie sú menej priaznivé než podmienky, ktoré ponúka predávajúci niektorým iným stranám alebo prostredníctvom niektorých iných kanálov. Podmienky sa môžu týkať cien, inventára, dostupnosti alebo akýchkoľvek iných podmienok ponuky alebo predaja. Paritné záväzky môžu mať formu zmluvnej doložky alebo môžu byť výsledkom iných priamych či nepriamych opatrení, ako sú rozdielne ceny alebo iné stimuly, ktorých uplatňovanie závisí od podmienok, za ktorých predávajúci ponúka svoj tovar alebo služby iným stranám alebo prostredníctvom iných kanálov. |
| --- | --- |

356.

| 357. | Paritné záväzky v maloobchode sa týkajú podmienok, za ktorých sú tovar alebo služby ponúkané koncovým používateľom. Tieto záväzky často ukladajú poskytovatelia online sprostredkovateľských služieb (napríklad elektronické trhoviská alebo služby porovnávania cien) kupujúcim ich sprostredkovateľských služieb (napríklad podnikom, ktoré uskutočňujú predaj prostredníctvom sprostredkovateľskej platformy). |
| --- | --- |

357.

| 358. | Paritné záväzky v maloobchode sa týkajú rôznych ďalších predajných alebo reklamných kanálov. Napríklad paritné záväzky platné pre maloobchod naprieč platformami sa týkajú podmienok ponúkaných prostredníctvom konkurenčných online sprostredkovateľských služieb (konkurenčných platforiem). Takzvané úzke paritné záväzky v maloobchode sa týkajú podmienok ponúkaných na priamych predajných kanáloch predajcov tovaru alebo služieb. Niektoré paritné záväzky v maloobchode sa týkajú podmienok ponúkaných na všetkých ďalších predajných kanáloch (niekedy sa nazývajú „široké“ paritné záväzky v maloobchode). |
| --- | --- |

358.

| 359. | Na všetky druhy paritných záväzkov vo vertikálnych dohodách, s výnimkou paritných záväzkov platných pre maloobchod naprieč platformami v zmysle článku 5 ods. 1 písm. d) nariadenia (EÚ) 2022/720, sa môže uplatňovať výnimka stanovená v článku 2 ods. 1 nariadenia. Nasledujúce usmernenie sa poskytuje na posúdenie paritných záväzkov platných pre maloobchod naprieč platformami uvedených v článku 5 ods. 1 písm. d) nariadenia (EÚ) 2022/720 a ďalších druhov paritných záväzkov v prípadoch, kedy sa neuplatňuje skupinová výnimka. |
| --- | --- |

359.

8.2.5.1.   Paritné záväzky platné pre maloobchod naprieč platformami

| 360. | Pri paritných záväzkoch v maloobchode, ktoré spôsobujú, že kupujúci online sprostredkovateľských služieb neponúka, nepredáva ani ďalej nepredáva tovar alebo služby koncovým používateľom za priaznivejších podmienok prostredníctvom konkurenčných online sprostredkovateľských služieb v zmysle článku 5 ods. 1 písm. d) nariadenia (EÚ) 2022/720, je vyššia pravdepodobnosť, že budú častejšie ako iné druhy paritných záväzkov vytvárať protisúťažné účinky. Tento druh paritných záväzkov v maloobchode môže obmedzovať hospodársku súťaž týmito spôsobmi:






  a) | môže zmierniť hospodársku súťaž a uľahčiť kolúziu medzi poskytovateľmi online sprostredkovateľských služieb. Pravdepodobnejšie je, že poskytovateľ, ktorý ukladá tento druh paritného záväzku, bude schopný zvýšiť cenu alebo znížiť kvalitu svojich sprostredkovateľských služieb bez straty podielu na trhu. Bez ohľadu na cenu alebo kvalitu služieb poskytovateľa sú predajcovia tovaru alebo služieb, ktorí sa rozhodnú využívať jeho platformu, povinní ponúknuť na platforme podmienky, ktoré sú minimálne rovnako dobré ako podmienky, ktoré ponúkajú na konkurenčných platformách; |
| --- | --- | --- |

360.

a)

môže zmierniť hospodársku súťaž a uľahčiť kolúziu medzi poskytovateľmi online sprostredkovateľských služieb. Pravdepodobnejšie je, že poskytovateľ, ktorý ukladá tento druh paritného záväzku, bude schopný zvýšiť cenu alebo znížiť kvalitu svojich sprostredkovateľských služieb bez straty podielu na trhu. Bez ohľadu na cenu alebo kvalitu služieb poskytovateľa sú predajcovia tovaru alebo služieb, ktorí sa rozhodnú využívať jeho platformu, povinní ponúknuť na platforme podmienky, ktoré sú minimálne rovnako dobré ako podmienky, ktoré ponúkajú na konkurenčných platformách;

| b) | obmedzením schopnosti nových alebo menších poskytovateľov online sprostredkovateľských služieb ponúkať kupujúcim a koncovým používateľom rôzne kombinácie cien a služieb môžu brániť ich vstupu na trh alebo expanzii. |
| --- | --- |

b)

obmedzením schopnosti nových alebo menších poskytovateľov online sprostredkovateľských služieb ponúkať kupujúcim a koncovým používateľom rôzne kombinácie cien a služieb môžu brániť ich vstupu na trh alebo expanzii.

| 361. | Pri posudzovaní tohto druhu paritného záväzku by sa mali zohľadniť tieto faktory:






  a) | trhové postavenie poskytovateľa online sprostredkovateľských služieb, ktorý ukladá záväzok, a jeho konkurentov; |
| --- | --- | --- |

361.

a)

trhové postavenie poskytovateľa online sprostredkovateľských služieb, ktorý ukladá záväzok, a jeho konkurentov;

| b) | podiel kupujúcich príslušných online sprostredkovateľských služieb, na ktorých sa vzťahujú záväzky; |
| --- | --- |

b)

podiel kupujúcich príslušných online sprostredkovateľských služieb, na ktorých sa vzťahujú záväzky;

| c) | počet platforiem používaných kupujúcimi online sprostredkovateľských služieb a koncovými používateľmi (koľko konkurenčných online sprostredkovateľských služieb používajú); |
| --- | --- |

c)

počet platforiem používaných kupujúcimi online sprostredkovateľských služieb a koncovými používateľmi (koľko konkurenčných online sprostredkovateľských služieb používajú);

| d) | existencia prekážok vstupu na relevantný trh s poskytovaním online sprostredkovateľských služieb; |
| --- | --- |

d)

existencia prekážok vstupu na relevantný trh s poskytovaním online sprostredkovateľských služieb;

| e) | význam priamych predajných kanálov kupujúcich online sprostredkovateľských služieb a rozsah, v ktorom títo kupujúci dokážu odstrániť svoje produkty z platforiem poskytovateľov online sprostredkovateľských služieb (vyradenie z platformy). |
| --- | --- |

e)

význam priamych predajných kanálov kupujúcich online sprostredkovateľských služieb a rozsah, v ktorom títo kupujúci dokážu odstrániť svoje produkty z platforiem poskytovateľov online sprostredkovateľských služieb (vyradenie z platformy).

| 362. | Obmedzujúce účinky paritných záväzkov platných pre maloobchod naprieč platformami sú všeobecne prísnejšie, ak ich použije jeden alebo viacerí vedúci poskytovatelia online sprostredkovateľských služieb. Ak majú títo poskytovatelia podobný obchodný model, je pravdepodobné, že paritné záväzky zúžia priestor pre narušenie modelu. Tento druh záväzku môže takisto umožniť vedúcej spoločnosti na trhu udržať si pozíciu voči menším poskytovateľom. |
| --- | --- |

362.

| 363. | Podiel kupujúcich príslušných online sprostredkovateľských služieb, na ktorých sa vzťahujú paritné záväzky v maloobchode, a počet platforiem, ktoré títo kupujúci používajú, sú dôležité, pretože môžu naznačovať, že paritné záväzky poskytovateľa obmedzujú hospodársku súťaž v súvislosti s podielom dopytu, ktorý presahuje trhový podiel poskytovateľa. Napríklad poskytovateľ online sprostredkovateľských služieb môže mať podiel 20 % na celkovom počte transakcií uskutočňovaných pomocou týchto služieb, ale kupujúci, ktorým ukladá paritné záväzky platné pre maloobchod naprieč platformami, môžu z dôvodu používania viacerých platforiem predstavovať viac ako 50 % celkového počtu transakcií na platforme. V takom prípade môžu paritné záväzky poskytovateľa obmedziť hospodársku súťaž, pokiaľ ide o viac ako polovicu celkového relevantného dopytu. |
| --- | --- |

363.

| 364. | Kupujúci online sprostredkovateľských služieb často používajú viac platforiem, aby oslovili zákazníkov, ktorí používajú iba jednu platformu a neprechádzajú medzi nimi. Používanie viacerých platforiem kupujúcimi je stimulované obchodnými modelmi platforiem, podľa ktorých musí kupujúci platiť za použitie online sprostredkovateľskej služby iba vtedy, keď vygeneruje transakciu. Ako je vysvetlené v bode (363), používanie viacerých platforiem kupujúcimi online sprostredkovateľských služieb môže zvýšiť podiel na celkovom dopyte po týchto službách, ktorý je ovplyvnený paritnými záväzkami poskytovateľa. Používanie jednej platformy koncovými používateľmi môže znamenať, že každý poskytovateľ online sprostredkovateľských služieb by kontroloval prístup k odlišnej skupine koncových používateľov. To môže posilniť vyjednávaciu pozíciu poskytovateľa a jeho schopnosť ukladať paritné záväzky v maloobchode. |
| --- | --- |

364.

| 365. | Trhy s poskytovaním online sprostredkovateľských služieb často obsahujú významné prekážky vstupu na trh a expanzie, ktoré môžu zhoršiť negatívne účinky paritných záväzkov v maloobchode. Tieto trhy často obsahujú pozitívne nepriame sieťové účinky: pre nových alebo menších poskytovateľov takýchto služieb môže byť ťažké prilákať kupujúcich, pretože ich platformy poskytujú prístup k nedostatočnému počtu koncových používateľov. Pokiaľ sú koncoví používatelia aj konečnými spotrebiteľmi, prekážky vstupu na trh môže vytvárať aj lojalita k značke, používanie jednej platformy a stratégie etablovaných poskytovateľov sprostredkovateľských služieb vytvárajúce odkázanosť na určitého poskytovateľa. |
| --- | --- |

365.

| 366. | Aj kupujúci online sprostredkovateľských služieb môžu predávať svoj tovar alebo služby priamo koncovým používateľom. Takýto priamy predaj môže obmedziť schopnosť poskytovateľov online sprostredkovateľských služieb zvyšovať cenu svojich služieb. Je preto potrebné posúdiť, či sa na takéto priame predajné kanály vzťahuje aj paritný záväzok v maloobchode, podiel predaja relevantného tovaru alebo služieb, ktorý sa uskutočňuje priamymi predajnými kanálmi a online sprostredkovateľskými službami, ako aj zastupiteľnosť dvoch druhov kanálov z hľadiska predávajúcich a kupujúcich sprostredkovaného tovaru alebo služieb. |
| --- | --- |

366.

| 367. | Paritné záväzky platné pre maloobchod naprieč platformami môžu mať citeľné obmedzujúce účinky, ak sa ukladajú kupujúcim, ktorí majú značný podiel na celkovom dopyte po príslušných online sprostredkovateľských službách. V prípade kumulatívnych protisúťažných účinkov sa obmedzujúce účinky vo všeobecnosti pripíšu iba paritným záväzkom poskytovateľov, ktorých trhový podiel presahuje 5 %. |
| --- | --- |

367.

| 368. | Aj maloobchodníci môžu v zásade ukladať paritné záväzky v maloobchode, a to v súvislosti s podmienkami, za ktorých tovar alebo služby predávajúceho ponúkajú konečným spotrebiteľom konkurenční maloobchodníci. Ak sa však tento druh paritného záväzku týka ceny, vo všeobecnosti sa vyžaduje, aby sa predávajúci tovaru alebo služieb, ktorý prijíma záväzok, dohodol na minimálnej predajnej cene (stanovenie ceny pre ďalší predaj) s konkurenčnými maloobchodníkmi, na ktorých sa tento záväzok vzťahuje. Stanovenie ceny pre ďalší predaj predstavuje veľmi závažné obmedzenie hospodárskej súťaže v zmysle článku 4 písm. a) nariadenia (EÚ) 2022/720. V prípadoch, keď sú podniky schopné vykonať tieto paritné záväzky v maloobchode v súlade s pravidlami týkajúcimi sa stanovenia ceny na ďalší predaj, a to aj ak sa paritné záväzky týkajú iných podmienok ako ceny, sa na tieto záväzky vzťahuje skupinová výnimka. Nad hraničným trhovým podielom stanoveným v článku 3 ods. 1 nariadenia sa usmernenia stanovené v bodoch (360) až (367) uplatňujú analogicky. |
| --- | --- |

368.

8.2.5.2.   Paritné záväzky v maloobchode týkajúce sa priamych predajných kanálov

| 369. | Paritné záväzky v maloobchode uložené poskytovateľmi online sprostredkovateľských služieb týkajúcich sa priamych predajných kanálov bránia kupujúcim služieb ponúkať priaznivejšie ceny a podmienky na ich priamych predajných kanáloch ako podmienky, ktoré ponúkajú na platforme poskytovateľa online sprostredkovateľských služieb, ktorý záväzok ukladá. Tieto záväzky sa často nazývajú „úzke“ paritné záväzky v maloobchode. Úzke paritné záväzky v maloobchode v zásade neobmedzujú schopnosť kupujúceho online sprostredkovateľských služieb ponúkať priaznivejšie ceny alebo podmienky prostredníctvom iných online sprostredkovateľských služieb. Ak však kupujúci používa online sprostredkovateľské služby viacerých sprostredkovateľov, ktorí uplatňujú úzke paritné záväzky v maloobchode, tieto záväzky mu bránia ponúkať na svojich priamych kanáloch priaznivejšie podmienky ako podmienky, ktoré ponúka na najdrahšej sprostredkovateľskej platforme. |
| --- | --- |

369.

| 370. | Úzke paritné záväzky v maloobchode odstraňujú tlak vyvíjaný priamymi predajnými kanálmi kupujúceho. Ak je konkurencia v oblasti poskytovania online sprostredkovateľských služieb obmedzená, môžu tieto záväzky umožniť poskytovateľom online sprostredkovateľských služieb udržiavať vyššiu cenu za svoje služby, čo môže viesť k vyšším maloobchodným cenám za sprostredkovaný tovar alebo služby. |
| --- | --- |

370.

| 371. | Za určitých podmienok, najmä ak je počet poskytovateľov online sprostredkovateľských služieb obmedzený, môžu mať úzke paritné záväzky v maloobchode vplyv na motiváciu kupujúcich online sprostredkovateľských služieb prenášať zmeny v cenách sprostredkovateľských služieb na svoje maloobchodné ceny. Môže to viesť k oslabeniu hospodárskej súťaže medzi poskytovateľmi online sprostredkovateľských služieb, ktoré sa podobá účinku paritných záväzkov platných pre maloobchod naprieč platformami. |
| --- | --- |

371.

8.2.5.3.   Posúdenie paritných záväzkov v maloobchode podľa článku 101 ods. 3 zmluvy

| 372. | Ak paritné záväzky v maloobchode majú za následok citeľné obmedzujúce účinky, je potrebné posúdiť odôvodnenia týkajúce sa možných účinkov zvyšujúcich efektívnosť podľa článku 101 ods. 3 zmluvy. Najbežnejším odôvodnením používania paritných záväzkov poskytovateľmi online sprostredkovateľských služieb v maloobchode je riešenie problému parazitovania. Napríklad poskytovateľ nemusí byť motivovaný investovať do rozvoja svojej platformy, do predpredajných služieb alebo do propagácie zvyšujúcej dopyt, ak výhody takýchto investícií v podobe zvýšeného predaja smerujú na konkurenčné platformy alebo do priamych predajných kanálov, ktoré môžu ponúkať rovnaký tovar alebo služby za výhodnejších podmienok. |
| --- | --- |

372.

| 373. | Významné faktory pre posúdenie podľa článku 101 ods. 3 zmluvy zahŕňajú to, či investície poskytovateľa online sprostredkovateľských služieb vytvárajú objektívne výhody, t. j. či vytvárajú pridanú hodnotu pre koncových používateľov; či je riziko parazitovania na investíciách poskytovateľa skutočné a značné a či je konkrétny druh a rozsah paritného záväzku nevyhnutný na dosiahnutie objektívnych výhod. Pravdepodobná úroveň parazitovania musí byť dostatočná na to, aby mala významný vplyv na stimuly investovať do online sprostredkovateľských služieb. Dôkazy o tom, do akej miery používatelia sprostredkovateľských služieb (predávajúci a kupujúci) používajú viaceré platformy, sú mimoriadne dôležité, no treba zvážiť aj to, či je ich správanie ovplyvnené účinkami paritných záväzkov. Ak poskytovateľ online sprostredkovateľských služieb alebo jeho konkurenti pôsobia na iných porovnateľných trhoch bez využívania paritných záväzkov v maloobchode alebo s využitím menej obmedzujúcich záväzkov, môže to znamenať, že tieto záväzky nie sú nevyhnutné. Ak je ponuka online sprostredkovateľských služieb vysoko koncentrovaná a obsahuje významné prekážky vstupu na trh, potreba ochrany zostávajúcej hospodárskej súťaže môže prevážiť nad prípadným zefektívnením. Ďalšie odôvodnenia týkajúce sa všeobecných výhod poskytovaných sprostredkovateľskými platformami, ako sú združovanie propagačných výdavkov používateľov, vyššia transparentnosť cien alebo nižšie transakčné náklady, môžu splniť podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy, iba ak poskytovateľ online sprostredkovateľských služieb môže preukázať priamu príčinnú súvislosť medzi údajnou výhodou a použitím konkrétneho druhu paritného záväzku. |
| --- | --- |

373.

| 374. | Vo všeobecnosti je pravdepodobnejšie, že úzke paritné záväzky v maloobchode splnia podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy skôr než paritné záväzky platné pre maloobchod naprieč platformami. Je to tak predovšetkým preto, lebo ich obmedzujúce účinky sú vo všeobecnosti menej závažné, a preto je pravdepodobnejšie, že budú vyvážené účinkami zvyšujúcimi efektívnosť. Navyše riziko parazitovania predávajúcich tovaru alebo služieb prostredníctvom ich priamych predajných kanálov môže byť vyššie, a to najmä preto, že predávajúcemu nevznikajú z jeho priameho predaja žiadne náklady na províziu za platformu. Ak však úzke paritné záväzky v maloobchode nevytvárajú účinky zvyšujúce efektívnosť v zmysle článku 101 ods. 3 zmluvy, skupinová výnimka sa môže odňať. Toto môže nastať najmä v prípade, ak je riziko parazitovania obmedzené alebo ak úzke paritné záväzky v maloobchode nie sú nevyhnutné na dosiahnutie účinkov zvyšujúcich efektívnosť. Pri neexistencii účinkov zvyšujúcich efektívnosť je odňatie pravdepodobné najmä vtedy, ak úzke paritné záväzky v maloobchode uplatňujú traja najväčší poskytovatelia online sprostredkovateľských služieb na relevantnom trhu a ak spoločný trhový podiel týchto poskytovateľov presahuje 50 %. Pri neexistencii účinkov zvyšujúcich efektívnosť sa môže v závislosti od konkrétnych okolností skupinová výnimka odňať, ak sa na kupujúcich, ktorí predstavujú značný podiel na celkovom dopyte po príslušných online sprostredkovateľských službách, vzťahujú úzke paritné záväzky v maloobchode. Skupinová výnimka sa môže odňať v súvislosti s dohodami všetkých poskytovateľov online sprostredkovateľských služieb, ktorých úzke paritné záväzky v maloobchode výrazne prispievajú ku kumulatívnym protisúťažným účinkom, a to najmä poskytovateľov s trhovým podielom presahujúcim 5 %. |
| --- | --- |

374.

| 375. | Toto je príklad použitia úzkych paritných záväzkov v maloobchode:





  V jednom z členských štátov sú dve tretiny reštauračných jedál rozvážaných do domu objednávané cez online platformy a zvyšná tretina priamo z reštaurácií. Platformy A, B, C, a D generujú 25 %, 20 %, 20 % a 15 % z počtu online objednávok. Platformy A, B a C pôsobili v danom členskom štáte tri až päť rokov, pričom podiel na celkovom počte online objednávok v uvedenom období vzrástol. Platforma D vstúpila na trh neskôr. Platformy účtujú reštauráciám províziu vo výške 15 – 20 % na objednávku. Väčšina spotrebiteľov, ktorí používajú platformy, používa jednu alebo dve platformy, zatiaľ čo väčšina reštaurácií, ktoré používajú platformy, používa dve alebo viac platforiem.
  Počas posledných dvanástich mesiacov všetky platformy zaviedli doložku o úzkom paritnom záväzku v maloobchode, ktorá reštauráciám bráni ponúkať nižšie ceny za priame online alebo telefonické objednávky. Počas rovnakého obdobia tri z týchto platforiem zvýšili svoju štandardnú sadzbu provízie. Platformy tvrdia, že doložka o úzkom paritnom záväzku je nevyhnutná, aby sa reštauráciám zabránilo v parazitovaní na ich investíciách, najmä do vývoja používateľsky ústretových funkcií vyhľadávania a porovnávania a do zabezpečených platobných služieb.
  Žiadna z uvedených troch najväčších platforiem za posledných dvanásť mesiacov nepridala nové funkcie ani služby, ani výrazne nezlepšila svoje služby. Neexistujú konkrétne dôkazy o citeľnom riziku parazitovania, zvlášť takého, pri ktorom by značná časť spotrebiteľov použila platformy na vyhľadávanie a porovnávanie ponúk reštaurácií a potom si objednala priamo z reštaurácie. Neexistujú ani dôkazy o tom, že by údajná hrozba parazitovania mala negatívny vplyv na minulé investície platforiem do vývoja ich služieb.
  Ak sa dospeje k záveru, že príslušný produktový trh je tvorený dodávkou služieb reštauračných platforiem, môže sa dodávka týchto služieb zdať koncentrovanou. Vzhľadom na nedávne zvýšenia províznych sadzieb platforiem, ale aj pre nedostatok dôkazov o tom, že doložky o paritnom záväzku môžu zvyšovať efektívnosť je pravdepodobné, že dôjde k odňatiu výhody skupinovej výnimky v súvislosti s reštauračnými dohodami všetkých štyroch platforiem. |
| --- | --- |

375.

V jednom z členských štátov sú dve tretiny reštauračných jedál rozvážaných do domu objednávané cez online platformy a zvyšná tretina priamo z reštaurácií. Platformy A, B, C, a D generujú 25 %, 20 %, 20 % a 15 % z počtu online objednávok. Platformy A, B a C pôsobili v danom členskom štáte tri až päť rokov, pričom podiel na celkovom počte online objednávok v uvedenom období vzrástol. Platforma D vstúpila na trh neskôr. Platformy účtujú reštauráciám províziu vo výške 15 – 20 % na objednávku. Väčšina spotrebiteľov, ktorí používajú platformy, používa jednu alebo dve platformy, zatiaľ čo väčšina reštaurácií, ktoré používajú platformy, používa dve alebo viac platforiem.

Počas posledných dvanástich mesiacov všetky platformy zaviedli doložku o úzkom paritnom záväzku v maloobchode, ktorá reštauráciám bráni ponúkať nižšie ceny za priame online alebo telefonické objednávky. Počas rovnakého obdobia tri z týchto platforiem zvýšili svoju štandardnú sadzbu provízie. Platformy tvrdia, že doložka o úzkom paritnom záväzku je nevyhnutná, aby sa reštauráciám zabránilo v parazitovaní na ich investíciách, najmä do vývoja používateľsky ústretových funkcií vyhľadávania a porovnávania a do zabezpečených platobných služieb.

Žiadna z uvedených troch najväčších platforiem za posledných dvanásť mesiacov nepridala nové funkcie ani služby, ani výrazne nezlepšila svoje služby. Neexistujú konkrétne dôkazy o citeľnom riziku parazitovania, zvlášť takého, pri ktorom by značná časť spotrebiteľov použila platformy na vyhľadávanie a porovnávanie ponúk reštaurácií a potom si objednala priamo z reštaurácie. Neexistujú ani dôkazy o tom, že by údajná hrozba parazitovania mala negatívny vplyv na minulé investície platforiem do vývoja ich služieb.

Ak sa dospeje k záveru, že príslušný produktový trh je tvorený dodávkou služieb reštauračných platforiem, môže sa dodávka týchto služieb zdať koncentrovanou. Vzhľadom na nedávne zvýšenia províznych sadzieb platforiem, ale aj pre nedostatok dôkazov o tom, že doložky o paritnom záväzku môžu zvyšovať efektívnosť je pravdepodobné, že dôjde k odňatiu výhody skupinovej výnimky v súvislosti s reštauračnými dohodami všetkých štyroch platforiem.

8.2.5.4.   Dodávateľské paritné záväzky

| 376. | Paritné záväzky platné naprieč platformami a úzke paritné záväzky môžu uložiť aj poskytovatelia online sprostredkovateľských služieb v súvislosti s podmienkami, za ktorých sa tovar alebo služby ponúkajú podnikom, ktoré nie sú koncovými používateľmi (napríklad maloobchodníkom). Na tento druh paritného záväzku sa môže uplatňovať výnimka stanovená v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2022/720. Tento druh dodávateľského paritného záväzku môže v zásade obmedziť hospodársku súťaž, pokiaľ ide o poskytovanie online sprostredkovateľských služieb, a to podobným spôsobom ako paritné záväzky v maloobchode. Pri posudzovaní tohto druhu dodávateľského paritného záväzku je však potrebné zohľadniť aj podmienky hospodárskej súťaže v odberateľskom sektore, teda medzi podnikmi, ktoré nakupujú tovar alebo služby prostredníctvom online sprostredkovateľskej služby. V prípadoch, kedy sa skupinová výnimka neuplatňuje, môžu sa analogicky uplatniť usmernenia stanovené v bodoch (360) až (374). |
| --- | --- |

376.

8.2.5.5.   Záväzky týkajúce sa zákazníka s najlepšími obchodnými podmienkami

| 377. | Aj výrobcovia, veľkoobchodníci alebo maloobchodníci môžu uložiť paritné záväzky týkajúce sa podmienok, za ktorých nakupujú tovar alebo služby ako vstupy od dodávateľov. Tento druh tradičného záväzku týkajúceho sa zákazníka s najlepšími obchodnými podmienkami priamo neovplyvňuje podmienky, za ktorých kupujúce podniky súťažia v odberateľskom sektore. Hlavnou obavou spojenou s paritnými záväzkami v súvislosti s podmienkami, za ktorých sa tovar alebo služby nakupujú ako vstupy, je to, že môžu znížiť motiváciu dodávateľov vstupov konkurovať si, a tým zvýšiť ceny vstupov. Relevantné faktory na posúdenie týchto záväzkov zahŕňajú relatívnu veľkosť a trhovú silu dodávateľa a kupujúceho, ktorí sa dohodli na paritnom záväzku, podiel na relevantnom trhu, na ktorý sa vzťahujú podobné záväzky, a náklady na príslušný vstup vo vzťahu k celkovým nákladom kupujúceho. |
| --- | --- |

377.

| 378. | Tradičné záväzky týkajúce sa zákazníka s najlepšími obchodnými podmienkami môžu mať účinky zvyšujúce efektívnosť, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy. Konkrétne môžu umožniť stranám, aby uzatvorili dohodu o dlhodobej dodávke s cieľom minimalizovať transakčné náklady. Zároveň môžu zabrániť oportunistickému správaniu sa dodávateľa a riešiť problém viazanosti kupujúceho, keď kupujúci napríklad môže upustiť od investovania do nového produktu alebo od jeho spustenia z dôvodu obáv, že dodávateľ vstupu môže znížiť svoje ceny pre nasledujúcich kupujúcich. Tento druh účinku zvyšujúceho účinnosť je pravdepodobnejší v dlhodobých vzťahoch, ktorých súčasťou sú nenávratné investície. |
| --- | --- |

378.

8.2.6.   Platby za prístup vopred

| 379. | Platby za prístup vopred sú pevne stanovené poplatky, ktoré dodávatelia platia distribútorom v rámci vertikálneho vzťahu na začiatku príslušného obdobia, aby získali prístup do ich distribučnej siete a uhradili služby, ktoré poskytujú maloobchodníci dodávateľom. Táto kategória zahŕňa rozličné praktiky, ako sú poplatky za umiestnenie tovaru (179), takzvané poplatky za zotrvanie (180) a platby za prístup k propagačným kampaniam distribútora. Tento oddiel 8.2.6 poskytuje usmernenia na posúdenie platieb za prístup vopred v jednotlivých prípadoch prekročenia hraničného trhového podielu stanoveného v článku 3 nariadenia (EÚ) 2022/720. |
| --- | --- |

379.

| 380. | Platby za prístup vopred môžu viesť aj k protisúťažnému uzavretiu trhu ďalším distribútorom. Vysoký poplatok môže napríklad motivovať dodávateľa k tomu, aby nasmeroval významný objem svojho predaja cez jedného distribútora alebo cez obmedzený počet distribútorov s cieľom pokryť náklady na tento poplatok. V takom prípade môžu mať platby za prístup vopred rovnaký účinok uzavretia odberateľského trhu, ako typ záväzku výhradných dodávok. Na posúdenie pravdepodobnosti tohto typu negatívnych účinkov možno analogicky použiť usmernenia týkajúce sa povinností výhradných dodávok (najmä body (321) až (330)). |
| --- | --- |

380.

| 381. | Výnimočne môžu mať platby za prístup vopred za následok protisúťažné uzavretie dodávateľského trhu. Napríklad ak má distribútor silnú vyjednávaciu pozíciu alebo je rozšírené používanie platieb za prístup vopred, môžu tieto platby zvýšiť prekážky vstupu na trh pre malých dodávateľov. Na posúdenie pravdepodobnosti tohto typu negatívnych účinkov možno analogicky použiť usmernenia týkajúce sa povinností presadzovania jednej značky (najmä body (298) až (318)). Pri posudzovaní sa musí zohľadniť aj to, či daný distribútor predáva konkurenčné produkty pod svojou vlastnou značkou. V takom prípade môžu vzniknúť aj obavy z horizontálnej hospodárskej súťaže, v dôsledku čoho sa neuplatní skupinová výnimka podľa článku 2 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2022/720 (pozri oddiel 4.4.3). |
| --- | --- |

381.

| 382. | Okrem možných účinkov uzavretia trhu môžu platby za prístup vopred na trh zmierniť hospodársku súťaž a uľahčiť kolúziu medzi distribútormi. Platby za prístup vopred pravdepodobne zvýšia cenu, ktorú si dodávateľ účtuje za zmluvné produkty, pretože dodávateľ musí pokryť výdavky na tieto platby. Vyššie ceny dodávok môžu znížiť motiváciu maloobchodníkov súťažiť prostredníctvom ceny na odberateľskom trhu, zatiaľ čo zisky distribútorov sa v dôsledku platieb za prístup zvýšia. Takéto obmedzenie hospodárskej súťaže medzi distribútormi prostredníctvom kumulovaného využívania platieb za prístup vopred vo všeobecnosti vzniká len vtedy, ak je distribučný trh vysoko koncentrovaný. |
| --- | --- |

382.

| 383. | Využitie platieb za prístup vopred však môže v mnohých prípadoch prispieť k efektívnemu rozdeľovaniu priestoru v regáloch pre nové produkty. Keď dodávatelia uvádzajú na trh nové produkty, distribútori majú často o tom, či nový produkt môže byť úspešný, menej informácií ako dodávateľ, a preto môžu mať na sklade suboptimálne množstvo produktov. Platby za prístup vopred sa môžu využívať na zmiernenie tejto informačnej asymetrie medzi dodávateľmi a distribútormi tým, že dodávateľom výslovne umožňujú, aby o priestor v regáloch súťažili. Distribútor tak môže byť vopred upozornený na to, ktoré produkty budú s najväčšou pravdepodobnosťou úspešné, pretože dodávateľ bude vo všeobecnosti súhlasiť, že vopred zaplatí za prístup len vtedy, ak sa domnieva, že pravdepodobnosť neúspešného uvedenia produktu na trh je nízka. |
| --- | --- |

383.

| 384. | Navyše v dôsledku informačnej asymetrie uvedenej v predchádzajúcom bode dodávatelia môžu byť motivovaní, aby parazitovali na propagačnej činnosti distribútorov s cieľom uviesť na trh suboptimálne produkty. Ak produkt nie je úspešný, distribútorom vzniká časť nákladov vyplývajúcich zo zlyhania produktu. Použitie platieb za prístup vopred môže predchádzať takémuto parazitovaniu prenosom rizika za zlyhanie produktu späť na dodávateľa, čím sa prispeje k optimálnej miere uvádzania produktov na trh. |
| --- | --- |

384.

8.2.7.   Dohody o manažmente kategórií

| 385. | Dohody o manažmente kategórií sú dohody (181), prostredníctvom ktorých distribútor poveruje dodávateľa (tzv. lídra kategórie) uvedením určitej kategórie produktov na trh. Môže to zahŕňať nielen produkty dodávateľa, ale aj produkty jeho konkurentov. Líder kategórie tak môže napríklad ovplyvňovať umiestnenie produktov v obchode, reklamu na produkty v obchode a ich výber pre obchod. Na dohody o manažmente kategórií sa môže uplatniť výnimka uvedená v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2022/720, ak ani trhový podiel lídra kategórie, ani podiel distribútora nepresiahnu 30 % a za predpokladu, že dohoda neobsahuje veľmi závažné obmedzenia hospodárskej súťaže, napríklad obmedzenia schopnosti distribútora určovať predajnú cenu v zmysle článku 4 písm. a) nariadenia (EÚ) 2022/720. |
| --- | --- |

385.

| 386. | Hoci dohody o manažmente kategórií väčšinou obavy nevyvolávajú, môžu narušiť hospodársku súťaž medzi dodávateľmi a viesť k protisúťažnému uzavretiu trhu pre ostatných dodávateľov v prípadoch, keď líder kategórie dokáže obmedziť alebo znevýhodniť distribúciu produktov konkurenčných dodávateľov. Distribútor nebude mať vo všeobecnosti záujem na obmedzení svojho výberu produktov. Môže to však viesť až k vylúčeniu určitých dodávateľov, ak konkurenčné produkty pod svojou vlastnou značkou predáva aj distribútor. Na posúdenie pravdepodobnosti takéhoto účinku uzavretia dodávateľského trhu možno analogicky použiť usmernenia týkajúce sa povinností presadzovania jednej značky (najmä body (298) až (318)). Toto posúdenie by predovšetkým malo zohľadňovať pokrytie trhu dohodami o manažmente kategórií, možné kumulatívne využívanie týchto dohôd a postavenie, ktoré majú na trhu konkurenční dodávatelia a distribútor. |
| --- | --- |

386.

| 387. | Dohody o manažmente kategórií môžu okrem toho uľahčovať kolúziu medzi distribútormi, keď ten istý dodávateľ slúži ako líder kategórie pre všetkých alebo takmer všetkých konkurenčných distribútorov. Takéto dohody môžu takisto uľahčovať kolúziu medzi dodávateľmi prostredníctvom väčších možností vymieňať si prostredníctvom maloobchodníkov citlivé informácie o trhu, napríklad informácie týkajúce sa budúcej tvorby cien, plánov propagácie alebo reklamných kampaní (182). Nariadenie (EÚ) 2022/720 sa na takéto výmeny informácií medzi konkurentmi nevzťahuje. Konkrétne sa usmernenia o výmene informácií uvedené v bodoch (95) až (103) uplatňujú len na výmenu informácií v súvislosti so scenármi duálnej distribúcie stanovenými v článku 2 ods. 4 nariadenia. Bod (103), v ktorom sa opisujú opatrenia, ktoré môžu podniky prijať na minimalizáciu rizika kolúzie vyplývajúceho z výmeny informácií v súvislosti s duálnou distribúciou, môže mať analogicky význam. |
| --- | --- |

387.

| 388. | Použitie dohôd o manažmente kategórií môže viesť k účinkom zvyšujúcim efektívnosť. Takéto dohody môžu umožňovať distribútorom prístup k marketingovému posudku dodávateľa v súvislosti s istou skupinou produktov a dosiahnuť úspory z rozsahu, keďže zabezpečujú, aby sa prezentovalo optimálne množstvo produktov v správnom čase. Všeobecne povedané, čím vyšší je stupeň súťaže medzi značkami a čím nižšie sú náklady spotrebiteľov súvisiace so zmenou dodávateľa, tým väčšie sú ekonomické prínosy dosiahnuté pomocou správy určitej kategórie. |
| --- | --- |

388.

8.2.8.   Viazanie

| 389. | Viazanie zvyčajne odkazuje na situácie, keď zákazníci, ktorí kupujú jeden produkt (viažuci produkt), sú povinní kúpiť od toho istého dodávateľa alebo od niekoho iného, koho tento dodávateľ určí, aj iný odlišný produkt (viazaný produkt). Viazanie môže predstavovať zneužitie postavenia v zmysle článku 102 zmluvy (183). Viazanie môže takisto predstavovať vertikálne obmedzenie v zmysle článku 101 zmluvy, keď vedie k povinnosti typu presadzovanie jednej značky pre viazaný produkt (pozri body (298) až (318). Tieto usmernenia sa zaoberajú len druhou uvedenou situáciou. |
| --- | --- |

389.

| 390. | To, či sa budú produkty považovať za rozdielne, závisí od dopytu zákazníkov. Dva produkty sú rozdielne vtedy, keď si značný počet zákazníkov pri neexistencii viazania kúpi viažuci produkt bez toho, aby od toho istého dodávateľa kúpil aj viazaný produkt, čo znamená, že viažuci produkt aj viazaný produkt možno vyrábať samostatne (184). Dôkaz, že dva produkty sú rozdielne, by mohol zahŕňať priamy dôkaz toho, že zákazníci, ak majú možnosť vybrať si, kupujú viažuce a viazané produkty osobitne z rôznych zdrojov, alebo nepriamy dôkaz, ako je prítomnosť podnikov na trhu, ktoré sa špecializujú na výrobu alebo predaj viazaného produktu bez viažuceho produktu (185), alebo dôkaz naznačujúci, že podniky s malou trhovou silou, najmä na trhoch s fungujúcou hospodárskou súťažou, majú tendenciu neviazať takéto produkty ani nevytvárať balíky produktov. Napríklad, keďže zákazníci si chcú kúpiť topánky so šnúrkami a pre distribútorov nie je praktické dávať do nových topánok šnúrky podľa ich výberu, stalo sa obchodnou zvyklosťou, že výrobcovia topánok dodávajú topánky so šnúrkami. Preto sa predaj obuvi so šnúrkami nepovažuje za viazanie. |
| --- | --- |

390.

| 391. | Viazanie môže viesť k protisúťažným účinkom uzavretia trhu s viazaným produktom, trhu s viažucim produktom alebo obidvoch trhov súčasne. Účinok uzavretia trhu závisí od viazaného percenta celkového predaja na trhu s viazaným produktom. Pokiaľ ide o otázku, čo sa môže považovať za citeľné uzavretie trhu podľa článku 101 ods. 1 zmluvy, môže sa uplatniť analýza vykonaná pre presadzovanie jednej značky. Viazanie znamená, že existuje aspoň nejaká forma množstevnej povinnosti uloženej kupujúcemu v súvislosti s viazaným produktom. Ak je v súvislosti s viazaným produktom dohodnutá navyše aj povinnosť nekonkurovať si, zvyšuje sa prípadný účinok uzavretia trhu s týmto viazaným produktom. Viazanie môže viesť k menšej súťaži o získanie zákazníkov, ktorí majú záujem o zakúpenie viazaného produktu, nie však viažuceho produktu. Ak neexistuje dostatočný počet zákazníkov, ktorý by si kúpili len viazaný produkt osobitne, aby sa konkurenti dodávateľa udržali na trhu s viazaným produktom, viazanie môže mať za následok vyššie ceny pre týchto zákazníkov. Ak je viazaný produkt dôležitým doplňujúcim produktom pre zákazníkov viažuceho produktu, zníženie počtu alternatívnych dodávateľov viazaného produktu, a teda obmedzená dostupnosť tohto produktu, môže sťažiť samotný vstup na trh s viazaným produktom. |
| --- | --- |

391.

| 392. | Viazanie môže takisto priamo viesť k stanoveniu vyšších cien, než sú konkurenčné ceny, a to najmä v troch situáciách. Po prvé, ak možno viažuci a viazaný produkt použiť vo variabilných množstvách ako vstupy do výrobného procesu, zákazníci môžu reagovať na zvýšenie ceny viažuceho produktu zvýšením dopytu po viazanom produkte a súčasným znížením dopytu po viažucom produkte. Viazaním týchto dvoch produktov sa dodávateľ môže snažiť vyhnúť tomuto nahrádzaniu a v dôsledku toho môže byť schopný zvýšiť svoje ceny. Po druhé, viazanie môže umožniť cenovú diskrimináciu na základe použitia viažuceho produktu zákazníkom, napríklad viazanie predaja tonerov na predaj kopírovacích strojov (regulovanie). Po tretie, v prípade dlhodobých zmlúv alebo v prípade následných trhov s originálnym zariadením s dlhou životnosťou môže byť pre zákazníka ťažké vyčísliť následky viazania. |
| --- | --- |

392.

| 393. | Na viazanie sa môže uplatniť výnimka v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2022/720, keď trhový podiel dodávateľa tak na trhu s viazaným produktom, ako aj na trhu s viažucim produktom, ani podiel kupujúceho na relevantných dodávateľských trhoch neprekročí 30 %. Môže byť skombinovaný s inými vertikálnymi obmedzeniami, ktoré nie sú veľmi závažnými obmedzeniami hospodárskej súťaže v zmysle daného nariadenia, ako je napríklad povinnosť nekonkurovať si alebo množstevná povinnosť v súvislosti s viažucim produktom alebo výhradný nákup. Zvyšok tohto oddielu 8.2.8 obsahuje usmernenia na posúdenie viazania v jednotlivých prípadoch, keď dôjde k prekročeniu hraničného trhového podielu. |
| --- | --- |

393.

| 394. | Samozrejme, že na posúdenie prípadných protisúťažných účinkov je najdôležitejšie trhové postavenie dodávateľa na trhu s viažucim produktom. Spravidla je tento typ dohody uložený dodávateľom. Ak má dodávateľ na trhu s viažucim produktom významné postavenie, je to hlavný dôvod, prečo môže byť pre kupujúceho ťažké odmietnuť povinnosť viazania. |
| --- | --- |

394.

| 395. | Na posúdenie trhovej sily dodávateľa je dôležité poznať postavenie jeho konkurentov na trhu s viažucim produktom. Pokiaľ sú jeho konkurenti dostatočne početní a silní, netreba očakávať žiadne protisúťažné účinky, pretože kupujúci majú dostatočné alternatívy nákupu viažuceho produktu bez viazaného produktu, pokiaľ podobné viazanie neuplatňujú ostatní dodávatelia. Okrem toho, prekážky vstupu na trh viažuceho produktu sú dôležité na určenie postavenia dodávateľa na trhu. Ak je viazanie skombinované s povinnosťou nekonkurovať si, pokiaľ ide o viažuci produkt, výrazne to posilňuje postavenie dodávateľa. |
| --- | --- |

395.

| 396. | Dôležitá je kúpna sila, pretože významných kupujúcich nie je jednoduché prinútiť, aby súhlasili s viazaním bez dosiahnutia aspoň časti možných účinkov zvyšujúcich efektívnosť. Viazanie, ktoré sa neopiera o zefektívnenie, preto predstavuje riziko najmä vtedy, keď kupujúci nemajú značnú kúpnu silu. |
| --- | --- |

396.

| 397. | Ak sa zistia citeľné protisúťažné účinky, treba posúdiť, či sú splnené podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy. Povinnosti viazania môžu pomáhať vytvárať účinky zvyšujúce efektívnosť, ktoré vzídu zo spoločnej výroby alebo spoločnej distribúcie. Keď viazaný produkt nevyrába dodávateľ, zefektívnenie môže vyplývať z nákupu veľkého množstva viazaného produktu dodávateľom. Aby však viazanie spĺňalo podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy, musí sa preukázať, že aspoň časť tohto zníženia nákladov prejde na spotrebiteľa, k čomu zvyčajne nedochádza, ak je maloobchodný predajca schopný získať pravidelné dodávky tých istých alebo podobných produktov za rovnakých alebo lepších podmienok, ako sú tie, ktoré ponúka dodávateľ, ktorý uplatňuje viazaný obchod. K ďalším účinkom zvyšujúcim efektívnosť môže dôjsť, ak viazanie pomáha zabezpečiť určitú jednotnosť a normalizáciu kvality [pozri bod 16 písm. h)]. Je však potrebné preukázať, že pozitívne účinky sa nemôžu rovnako efektívne dosiahnuť požadovaním od kupujúceho, aby používal alebo ďalej predával produkty spĺňajúce minimálne normy kvality, bez toho, aby sa od kupujúceho požadoval ich nákup od dodávateľa alebo niekoho, koho určí dodávateľ. Požiadavky týkajúce sa minimálnych noriem kvality zvyčajne nepatria do pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy. Ak dodávateľ viažuceho produktu od kupujúceho požaduje, aby nakupoval viazaný produkt od určených dodávateľov, napríklad preto, lebo nie je možné vypracovať minimálne normy kvality, môže ísť takisto o prípad mimo rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy, a to najmä vtedy, keď dodávateľ viažuceho produktu nemá priamy (finančný) prospech z určenia dodávateľov viazaného produktu. |
| --- | --- |

397.

---

(1)  Tieto usmernenia nahrádzajú usmernenia Komisie o vertikálnych obmedzeniach (Ú. v. EÚ C 130, 19.5.2010, s. 1).

(2)  Nariadenie Komisie (EÚ) 2022/720 z 10. mája 2022 o uplatňovaní článku 101 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na kategórie vertikálnych dohôd a zosúladených postupov (Ú. v. EÚ L 134, 11.5.2022, s. 4).

(3)  Pozri bod (51).

(4)  Komisia bude naďalej monitorovať praktické uplatňovanie nariadenia (EÚ) 2022/720 a týchto usmernení a môže toto oznámenie revidovať s ohľadom na budúci vývoj.

(5)  Oznámenie Komisie o definícii relevantného trhu na účely práva hospodárskej súťaže Spoločenstva (Ú. v. ES C 372, 9.12.1997, s. 5) alebo akékoľvek iné usmernenie Komisie týkajúce sa definície relevantného trhu na účely práva hospodárskej súťaže Únie vrátane akéhokoľvek usmerňujúceho dokumentu, ktorý by mohol nahradiť oznámenie o definícii trhu.

(6)  Nariadenie Rady (ES) č. 1/2003 zo 16. decembra 2002 o vykonávaní pravidiel hospodárskej súťaže stanovených v článkoch 81 a 82 zmluvy (Ú. v. ES L 1, 4.1.2003, s. 1).

(7)  Ďalšie usmernenie k vymedzeniu pojmu „vertikálna dohoda“ v zmysle článku 1 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) 2022/720, sa uvádza v oddiele 4.2 týchto usmernení.

(8)  Pozri napríklad rozsudky z 21. februára 1973, Europemballage Corporation a Continental Can Company/Komisia, vec 6/72, EU:C:1973:22, body 25 a 26; zo 17. februára 2011, Konkurrensverket/TeliaSonera Sverige AB, vec C-52/09, EU:C:2011:83, body 20 až 24; a z 18. novembra 2021, „Visma Enterprise“ SIA/Konkurences padome, vec C-306/20, EU:C:2021:935, bod 58 (vec C-306/20 – Visma Enterprise).

(9)  Pozri napríklad rozsudky z 13. júla 1966, Grundig-Consten a Grundig/Komisia EHS, spojené veci 56/64 a 58/64, EU:C:1966:41; z 30. júna 1966, Société Technique Minière/Maschinenbau Ulm, 56/65, EU:C:1966:38 (vec 56/65 – Société Technique Minière), a zo 14. júla 1994, Parker Pen/Komisia, vec T-77/92, EU:T:1994:85 (vec T-77/92 – Parker Pen).

(10)  Na účely uplatňovania nariadenia (EÚ) 2022/720 sa v článku 1 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) 2022/720 vymedzuje pojem „vertikálne obmedzenie“ ako „obmedzenie hospodárskej súťaže vo vertikálnej dohode, ktoré patrí do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy“ [pridalo sa zvýraznenie]. Ďalšie usmernenie k vertikálnym dohodám, ktoré vo všeobecnosti nepatria do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy, sa uvádza v oddiele 3 týchto usmernení.

(11)  Oznámenie Komisie – Oznámenie – Usmernenia o uplatňovaní článku 81 ods. 3 zmluvy (Ú. v. EÚ C 101, 27.4.2004, s. 97), v ktorom sa stanovuje všeobecná metodika Komisie a jej výklad podmienok na uplatňovanie článku 101 zmluvy, a najmä jeho odseku 3.

(12)  Pozri článok 3 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii.

(13)  Pozri oznámenie Komisie z 5. mája 2021 – Aktualizácia novej priemyselnej stratégie na rok 2020: Budovanie silnejšieho jednotného trhu pre obnovu Európy (COM/2021/350 final).

(14)  Ak právo Únie obsahuje vymedzenie pojmov udržateľnosť, digitalizácia alebo odolnosť, toto vymedzenie sa môže vziať do úvahy pri posudzovaní vertikálnych dohôd.

(15)  Pozri body (144) a (316).

(16)  Tieto usmernenia sa neuplatňujú na dohody výrobcov poľnohospodárskych výrobkov, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti článku 210a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (Ú. v. EÚ L 347 20.12.2013, s. 671).

(17)  Usmernenia o uplatňovaní článku 101 zmluvy na dohody o horizontálnej spolupráci (Ú. v. ES C 11, 14.1.2011, s. 1).

(18)  Pozri napríklad vec C-306/20 – Visma Enterprise, bod 78.

(19)  Pozri bod 25 usmernení k článku 101 ods. 3.

(20)  Niekedy označovaný ako „problém dvojitej marginalizácie“.

(21)  Pozri pracovný dokument útvarov Komisie – Hodnotenie nariadenia o skupinovej výnimke pre vertikálne dohody, dokument SWD(2020) 172 final z 10. mája 2017, s. 31 – 42, a referenčnú hodnotiacu štúdiu; Správa Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 10. mája 2017, Záverečná správa o odvetvovom prieskume týkajúcom sa elektronického obchodu, COM(2017) 229 final (ďalej len „záverečná správa o odvetvovom prieskume týkajúcom sa elektronického obchodu“), bod 11.

(22)  To, či majú spotrebitelia skutočne celkové výhody z propagácie závisí aj od toho, či ďalšia propagácia informuje a presviedča, a tým je prínosom pre mnohých nových zákazníkov, alebo či osloví hlavne zákazníkov, ktorí už vedia, čo chcú kúpiť, a pre ktorých propagácia navyše znamená len alebo najmä zvýšenie ceny.

(23)  Pozri najmä vymedzenie pojmu „povinnosť nekonkurovať si“ v článku 1 ods. 1 písm. f) nariadenia (EÚ) 2022/720, ku ktorému sa poskytuje usmernenie v oddiele 6.2 týchto usmernení, a usmernenie k „presadzovaniu jednej značky“ uvedené v oddiele 8.2 týchto usmernení.

(24)  Pokiaľ ide o pojmy výslovne a mlčky odsúhlasenej kolúzie, pozri rozsudok z 31. marca 1993, Ahlström Osakeyhtiö a i./Komisia, spojené veci C-89/85, C-104/85, C-114/85, C-116/85, C-117/85 a C-125/85 až C-129/85, EU:C:1993:120.

(25)  Pozri rozsudok vo veci C-306/20 – Visma Enterprise, bod 78.

(26)  Kumulatívne protisúťažné účinky môžu byť najmä dôvodom na odňatie výhody vyplývajúcej z nariadenia (EÚ) 2022/720; pozri oddiel 7.1 týchto usmernení.

(27)  Pozri rozsudok z 13. decembra 2012, Expedia Inc./Autorité de la concurrence a i., C-226/11, EU:C:2012:795, body 16 a 17 (ďalej len „vec C-226/11 – Expedia“).

(28)  Usmernenie Komisie o pojme „ovplyvnenia obchodu medzi členskými štátmi“ obsiahnutom v článkoch 81 a 82 zmluvy (Ú. v. EÚ C 101, 27.4.2004, s. 81).

(29)  Oznámenie Komisie o dohodách menšieho významu, ktoré neobmedzujú citeľne hospodársku súťaž podľa článku 101 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ C 291, 30.8.2014, s. 1). Ďalšie usmernenia sa poskytujú v pracovnom dokumente útvarov Komisie – Usmernenia k obmedzeniam hospodárskej súťaže „z hľadiska cieľa“ na účely vymedzenia toho, na ktoré dohody sa môže vzťahovať oznámenie de minimis, SWD(2014) 198 final.

(30)  Pozri bod 50 usmernení týkajúcich sa vplyvu na obchod.

(31)  Pozri bod 52 usmernení týkajúcich sa vplyvu na obchod.

(32)  Pozri bod 8 oznámenia de minimis, ktorý obsahuje aj hraničný trhový podiel pre dohody medzi skutočnými alebo potenciálnymi konkurentmi, podľa ktorého tieto dohody citeľne neobmedzujú hospodársku súťaž v zmysle článku 101 ods. 1 zmluvy, ak súhrnný trhový podiel strán dohody nepresiahne 10 % na žiadnom z relevantných trhov ovplyvnených dohodou.

(33)  Pozri rozsudok vo veci C-226/11 – Expedia, body 21 až 23 a bod 37, s odkazom na rozsudok z 9. júla 1969, Völk/Vervaecke, C-5/69, EU:C:1969:35; pozri aj rozsudky zo 6. mája 1971, Cadillon/Höss, C-1/71, EU:C:1971:47 a z 28. apríla 1998, Javico/Yves Saint Laurent Parfums, C-306/96, EU:C:1998:173, body 16 a 17 (ďalej len „vec C-306/96 – Javico/Yves Saint Laurent Parfums“).

(34)  Pozri vec C-226/11 – Expedia, bod 37.

(35)  Pozri bod 8 oznámenia de minimis.

(36)  Pozri bod 3 oznámenia de minimis. Pozri rozsudok z 8. júna 1995, Langnese-Iglo/Komisia, vec T-7/93, EU:T:1995:98, bod 98.

(37)  Ako sú vymedzené v prílohe k odporúčaniu Komisie zo 6. mája 2003 o vymedzení pojmov mikropodniky, malé a stredné podniky (Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2003, s. 36).

(38)  Pozri rozsudky z 15. septembra 2005, DaimlerChrysler/Komisia, vec T-325/01, EU:T:2005:322 (ďalej len „vec T-325/01 – DaimlerChrysler/Komisia“); zo 14. decembra 2006, Confederación Española de Empresarios de Estaciones de Servicio/CEPSA, vec C-217/05, EU:C:2006:784, a z 11. septembra 2008, CEPSA Estaciones de Servicio SA/LV Tobar e Hijos SL, vec C-279/06, EU:C:2008:485.

(39)  Pozri oddiel 3.2.2 týchto usmernení v súvislosti s ustanoveniami dohody o zastúpení, ktorá môže stále patriť do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy.

(40)  Pozri rozsudok z 1. októbra 1987, ASBL Vereniging van Vlaamse Reisbureaus/ASBL Sociale Dienst van de Plaatselijke en Gewestelijke Overheidsdiensten, vec 311/85, EU:C:1987:418, bod 20.

(41)  Pozri aj bod (192). Na základe dohody o zastúpení, ktorá patrí do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy, musí mať obchodný zástupca predovšetkým možnosť znížiť skutočnú cenu zaplatenú zákazníkom tým, že zákazníkovi poskytne časť svojej odmeny.

(42)  Pozri rozsudok zo 16. decembra 1975, Suiker Unie/Komisia, spojené veci 40 až 48, 50, 54 až 56, 111, 113 a 114/73, EU:C:1975:174., body 537 až 557.

(43)  Pozri vec T-325/01 – DaimlerChrysler/Komisia, body 100 a 113.

(44)  Oznámenie Komisie z 18. decembra 1978 týkajúce sa vyhodnotenia niektorých subdodávateľských dohôd vo vzťahu k článku 85 ods. 1 Zmluvy o EHS (Ú. v. ES C 1, 3.1.1979, s. 2).

(45)  Pozri odsek 2 oznámenia o využití subdodávateľov, v ktorom sa uvádza ďalšie objasnenie, najmä v súvislosti s využívaním práv priemyselného vlastníctva a know-how.

(46)  Pozri odsek 3 oznámenia o využití subdodávateľov.

(47)  Pokiaľ ide o vylúčené obmedzenia a zmysel článku 5 nariadenia (EÚ) 2022/720, pozri oddiel 6.2 týchto usmernení.

(48)  Pozri rozsudok vo veci C-56/65 – Société Technique Minière/Maschinenbau Ulm, s. 249.

(49)  V súlade s článkom 1 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) 2022/720 zahŕňa pojem „vertikálna dohoda“ v týchto usmerneniach vertikálne zosúladené postupy, pokiaľ nie je uvedené inak.

(50)  Naopak, ak existuje vertikálna dohoda v zmysle článku 101 zmluvy, uplatnením nariadenia (EÚ) 2022/720 a týchto usmernení nie je dotknuté možné paralelné uplatnenie článku 102 zmluvy na túto vertikálnu dohodu.

(51)  Pozri rozsudok zo 14. januára 2021, vec C-450/19, Kilpailu- ja kuluttajavirasto, EU:C:2021:10, bod 21.

(52)  Pozri rozsudok z 13. júla 2006, Komisia/Volkswagen AG, vec C-74/04 P, EU:C:2006:460, body 39 až 42.

(53)  Pozri rozsudok z 26. októbra 2000, Bayer AG/Komisia, vec T-41/96, EU:T:2000:242, bod 120.

(54)  Pozri rozhodnutie Komisie vo veci AT.40428 – Guess, odôvodnenie 97, s odkazom na rozsudok z 11. januára 1990, Sandoz Prodotti Farmaceutici/Komisia, vec C-277/87, EU:C:1990:6, bod 2, a rozsudok z 9. júla 2009, Peugeot a Peugeot Nederland/Komisia, vec T-450/05, EU:T:2009:262, body 168 až 209.

(55)  Pozri aj bod (30).

(56)  Pozri článok 1 ods. 1 písm. b) smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1535 z 9. septembra 2015, ktorou sa stanovuje postup pri poskytovaní informácií v oblasti technických predpisov a pravidiel vzťahujúcich sa na služby informačnej spoločnosti (Ú. v. EÚ L 241, 17.9.2015, s. 1).

(57)  Pozri aj článok 2 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1150 z 20. júna 2019 o podpore spravodlivosti a transparentnosti pre komerčných používateľov online sprostredkovateľských služieb (Ú. v. EÚ L 186, 11.7.2019, s. 57).

(58)  Pozri napríklad rozsudok z 19. decembra 2019, X, vec C-390/18, EU:C:2019:1112, body 58 až 69.

(59)  Usmernením poskytnutým v oddiele 4 týchto usmernení nie je dotknutá kategorizácia podnikov, ktoré sú stranami dohôd, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2022/720.

(60)  Strop ročného obratu 50 miliónov EUR vychádza zo stropu obratu pre malé a stredné podniky podľa článku 2 prílohy k odporúčaniu Komisie 2003/361/ES.

(61)  Oznámenie Komisie – Usmernenia o uplatňovaní článku 101 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na dohody o transfere technológií (Ú. v. EÚ C 89, 28.3.2014, s. 3).

(62)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 316/2014 z 21. marca 2014 o uplatňovaní článku 101 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na kategórie dohôd o transfere technológií (Ú. v. EÚ L 93, 28.3.2014, s. 17).

(63)  Body (85) až (87) sa analogicky uplatňujú na ďalšie typy dohody o distribúcii, ktoré zahŕňajú transfer podstatnej časti know-how zo strany dodávateľa na kupujúceho.

(64)  Pozri rozsudky z 30. januára 2020, Generics (UK) a i./Competition and Markets Authority, vec C-307/18, EU:C:2020:52, body 36 až 45; z 25. marca 2021, H. Lundbeck A/S a Lundbeck Ltd/Európska komisia, vec C-591/16 P, EU:C:2021:243, body 54 až 57.

(65)  Bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie oznámenia o zadaní subdodávok, pozri bod (47) týchto usmernení.

(66)  Týmto usmernením nie je dotknuté uplatňovanie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1), ani iných právnych predpisov Únie uplatniteľných na výmenu informácií v zmysle bodu (97) týchto usmernení.

(67)  Pozri bod 31 usmernení k článku 101 ods. 3.

(68)  Pokiaľ nie je uvedené inak, príklady zahŕňajú informácie oznámené dodávateľom alebo kupujúcim bez ohľadu na frekvenciu komunikácie a bez ohľadu na to, či sa informácie týkajú minulého, súčasného alebo budúceho správania.

(69)  Pozri oddiel 6.1.1 pre ďalšie usmernenia k stanoveniu ceny pre ďalší predaj vrátane nepriamych spôsobov uplatňovania stanovenia ceny pre ďalší predaj.

(70)  Napríklad preto, že nie sú splnené podmienky v článku 2 ods. 4 a 5 alebo v článku 3 ods. 1 nariadenia.

(71)  Pozri kapitolu o výmene informácií v horizontálnych usmerneniach a všetky ich budúce znenia.

(72)  Predpokladom uplatňovania článku 2 ods. 6 nariadenia (EÚ) 2022/720 je, že vertikálna dohoda uzavretá poskytovateľom online sprostredkovateľských služieb s hybridnou funkciou sa nekvalifikuje ako dohoda o zastúpení, ktorá nepatrí do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy; pozri body (46) a (63).

(73)  Pozri bod (90).

(74)  Pozri bod (26).

(75)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1217/2010 zo 14. decembra 2010 o uplatňovaní článku 101 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na niektoré kategórie dohôd o výskume a vývoji (Ú. v. EÚ L 335, 18.12.2010, s. 36).

(76)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1218/2010 zo 14. decembra 2010 o uplatňovaní článku 101 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na niektoré kategórie dohôd o špecializácii (Ú. v. EÚ L 335, 18.12.2010, s. 43).

(77)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 461/2010 z 27. mája 2010 o uplatňovaní článku 101 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na kategórie vertikálnych dohôd a zosúladených postupov v sektore motorových vozidiel (Ú. v. EÚ L 129, 28.5.2010, s. 52).

(78)  Pozri aj oddiely 6.1.2.3.1 a 6.1.2.3.2.

(79)  Pozri aj oddiel 6.1.2.3.3.

(80)  Pozri článok 1 ods. 1 písm. h) nariadenia (EÚ) 2022/720.

(81)  Pozri vec C-306/20 – Visma Enterprise, bod 78.

(82)  Príkladom je prípad, keď dodávateľ vymenuje špecializovaného distribútora, ktorý bude reagovať na výzvy na predkladanie ponúk od orgánov verejného sektora týkajúce sa IT vybavenia alebo kancelárskych potrieb.

(83)  Pozri rozsudky z 25. októbra 1977, Metro/Komisia, vec 26/76, EU:C:1977:167, body 20 a 21 (ďalej len „vec C-26/76 – Metro/Komisia“); z 11. decembra 1980, L’Oréal/De Nieuwe AMCK, C-31/80, EU:C:1980:289, body 15 a 16 (ďalej len „vec C-31/80 – L’Oréal/De Nieuwe AMCK“); z 13. októbra 2011, Pierre Fabre Dermo-Cosmétique SAS/Président de l’Autorité de la concurrence, vec C-439/09, EU:C:2011:649, bod 41 (ďalej len „vec C-439/09 – Pierre Fabre Dermo-Cosmétique“); zo 6. decembra 2017, Coty Germany GmbH/Parfümerie Akzente GmbH, vec C-230/16, EU:C:2017:941, bod 24 (ďalej len „vec C-230/16 – Coty Germany“).

(84)  Pozri vec C-26/76 – Metro/Komisia, body 20 až 22; rozsudky z 25. októbra 1983, AEG/Komisia, vec C-107/82, EU:C:1983:293, body 33, 34 a 73 (ďalej len „vec C-107/82– AEG/Komisia“); z 22. októbra 1986, Metro/Komisia, C-75/84, EU:C:1986:399, bod 45; z 12. decembra 1996, Leclerc/Komisia, vec T-88/92, EU:T:1966:192, bod 106.

(85)  Pozri vec C-26/76 – Metro/Komisia a vec C-107/82 – AEG/Komisia.

(86)  Pozri vec C-230/16 – Coty Germany.

(87)  Pozri vec C-230/16 – Coty Germany, body 25 až 29.

(88)  Pozri vec C-26/76 – Metro/Komisia, body 20 a 21; vec C-31/80 – L’Oréal/De Nieuwe AMCK, body 15 a 16; vec C-107/82, AEG/Komisia, bod 35; z 27. februára 1992, Vichy/Komisia, T-19/91, EU:T:1992:28, bod 65.

(89)  Pozri bod (149).

(90)  Pozri vec C-230/16 – Coty Germany, body 43 až 58.

(91)  Pozri vec C-230/16, Coty Germany, najmä bod 67; pozri aj bod (208) týchto usmernení.

(92)  Pozri aj bod (208).

(93)  Pozri vec C-439/09, Pierre Fabre Dermo-Cosmétique, bod 54. Pozri aj oddiel 6.1.2.3.2.

(94)  Pozri aj analogicky rozsudok zo 14. júna 2012, Auto 24 SARL/Jaguar Land Rover France SAS, vec C-158/11, EU:C:2012:351, bod 31.

(95)  Pozri vec C-306/20, Visma Enterprise, bod 78.

(96)  Pozri rozsudok z 28. januára 1986, Pronuptia de Paris GmbH/Pronuptia de Paris Irmgard Schillgallis, C-161/84, EU:C:1986:41, bod 16.

(97)  Na tento účel sa neberie do úvahy žiadny predaj tovaru alebo služieb konkurenčných dodávateľov integrovaným distribútorom.

(98)  Pozri vec C-306/96, Javico/Yves Saint Laurent Parfums, bod 20.

(99)  Pozri pracovný dokument útvarov Komisie Guidance on restrictions of competition „by object“ for the purpose of defining which agreements may benefit from the De Minimis Notice (Usmernenia k obmedzeniam hospodárskej súťaže „z hľadiska cieľa“ na účely vymedzenia toho, na ktoré dohody sa môže vzťahovať oznámenie de minimis), 25. jún 2014, SWD(2014) 198 final, s. 4.

(100)  Pozri rozsudok z 20. januára 2016, Toshiba Corporation/Komisia, C-373/14 P, EU:C:2016:26, bod 26.

(101)  Pozri rozsudok z 2. apríla 2020, Budapest Bank a i., vec C-228/18, EU:C:2020:265, body 35 až 37 a citovanú judikatúru.

(102)  Pozri najmä bod (16) písm. a) až i) týchto usmernení, v ktorých sa opisujú druhy účinkov zvyšujúcich efektívnosť, ktoré sa vo všeobecnosti týkajú vertikálnych obmedzení, a oddiel 6.1.1 týchto usmernení o stanovení ceny pre ďalší predaj. Všeobecné usmernenia k posudzovaniu účinkov zvyšujúcich efektívnosť sú uvedené aj v usmerneniach k článku 101 ods. 3.

(103)  Treba poznamenať, že stanovenie ceny pre ďalší predaj môže byť spojené s inými obmedzeniami vrátane horizontálnej kolúzie v podobe dohôd o výmene informácií prostredníctvom tretích strán (tzv. dohody hub-and-spoke). Tieto dohody sa rozoberajú v bode 55 usmernení o horizontálnej spolupráci.

(104)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie vo veci AT.40428 – Guess, odôvodnenia 84, 86 a 137.

(105)  Pozri záverečnú správu o odvetvovom prieskume týkajúcom sa elektronického obchodu, body 602 až 603.

(106)  Pozri rozhodnutia Komisie vo veciach AT.40182 – Pioneer, odôvodnenia 136 a 155; AT.40469 – Denon & Marantz, odôvodnenie 95; AT.40181 – Philips, odôvodnenie 64; AT.40465 – Asus, odôvodnenie 27.

(107)  Obmedzenie schopnosti poskytovateľov online sprostredkovateľských služieb v zmysle článku 1 ods. 1 písm. e) nariadenia podeliť sa o svoju odmenu za poskytovanie online sprostredkovateľských služieb nie je veľmi závažným obmedzením hospodárskej súťaže v zmysle článku 4 písm. a) nariadenia, pretože nezakazuje kupujúcemu, aby si určil predajnú cenu. Pozri body (64) až (67) týchto usmernení, najmä bod (67) písm. a).

(108)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie vo veci č. IV/32.737 – Eirpage, najmä odôvodnenie 6.

(109)  Týmto usmernením nie je dotknuté posudzovanie horizontálnych dohôd medzi maloobchodníkmi, ktorí vytvorili a prevádzkujú takýto model plnenia podľa článku 101 zmluvy, s prihliadnutím na pokyny uvedené v usmerneniach o horizontálnej spolupráci.

(110)  Pozri rozsudky z 3. júla 1985, Binon/AMP, C-243/83, EU:C:1985:284, bod 44; z 1. októbra 1987, VVR/Sociale Dienst van de Plaatselijke en Gewestelijke Overheidsdiensten, C-311/85, EU:C:1987:418, bod 17; z 19. apríla 1988, Erauw-Jacquery/La Hesbignonne, C-27/87, EU:C:1988:183, bod 15.

(111)  Podľa článku 2 nariadenia (ES) č. 1/2003 podnik, ktorý žiada o výhodu podľa článku 101 ods. 3 zmluvy, znáša dôkazné bremeno, že podmienky uvedené v uvedenom odseku zmluvy sú splnené.

(112)  V tejto súvislosti pozri bod 13 a (16).

(113)  Pozri aj body (204), (206) a (210) týkajúce sa rôznych druhov online predaja a obmedzení online reklamy.

(114)  Pozri aj vec C-439/09, Pierre Fabre Dermo-Cosmétique, bod 54.

(115)  Pozri aj rozhodnutie Komisie vo veci AT.40428 – Guess, odôvodnenia 118 až 126.

(116)  Pozri vec C-439/09, Pierre Fabre Dermo-Cosmétique, body 56 a 57, a bod (224) týchto usmernení.

(117)  Pozri napríklad vec T-77/92, Parker Pen/Komisia, bod 37.

(118)  Pozri napríklad rozsudok z 9. júla 2009, Peugeot a Peugeot Nederland/Komisia, vec T-450/05, EU:T:2009:262, bod 47.

(119)  Pozri napríklad rozsudok zo 6. júla 2009, Volkswagen/Komisia, vec T-62/98, EU:T:2000:180, bod 44.

(120)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie vo veci AT.40433 – Film merchandise, odôvodnenie 54.

(121)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie vo veci AT.40433 – Film merchandise, odôvodnenia 52 a 53.

(122)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie vo veci AT.40436 – Nike, odôvodnenie 57; rozhodnutie Komisie vo veci AT.40433 – Film merchandise, odôvodnenia 61 až 63.

(123)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie vo veci AT.37975 – PO/Yamaha, odôvodnenia 111 a 112. Naopak, dohoda, na základe ktorej sa dodávateľ dohodne so svojimi distribútormi, že ak jeden distribútor uskutoční predaj na území, ktoré bolo pridelené inému distribútorovi, prvý distribútor musí zaplatiť druhému distribútorovi poplatok založený na nákladoch na vykonanie služieb, nemá za cieľ obmedziť predaj distribútorov mimo ich pridelených území (pozri rozsudok z 13. januára 2004, JCB Service/Komisia, vec T-67/01, EU:T:2004:3, body 136 až 145).

(124)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie vo veci AT.40436 – Nike, odôvodnenia 71 a 72; rozhodnutie Komisie vo veci AT.40433 – Film merchandise, odôvodnenia 65 a 66.

(125)  Článok 3 nariadenia (EÚ) 2018/302.

(126)  Článok 5 nariadenia (EÚ) 2018/302.

(127)  Pozri vec C-439/09, Pierre Fabre Dermo-Cosmétique, body 36 a 37.

(128)  Pozri aj bod (203).

(129)  Pozri aj rozhodnutie Komisie vo veci AT.40428 – Guess, odôvodnenia 118 až 126.

(130)  Ďalšie príklady sú uvedené v záverečnej správe o odvetvovom prieskume týkajúcom sa elektronického obchodu, bod 241.

(131)  Pozri vec C-439/09, Pierre Fabre Dermo-Cosmétique, body 56 a 57, a bod (224) týchto usmernení.

(132)  Pozri aj rozhodnutie Komisie vo veci AT.40428 – Guess, odôvodnenia 118 až 126, a bod 200 týchto usmernení.

(133)  Vec C-230/16, Coty Germany, body 64 až 69; pozri aj oddiel 8.2.3 týchto usmernení.

(134)  Pozri aj bod (206) písm. g).

(135)  Pozri aj bod (203).

(136)  Pozri aj bod (208) písm. e).

(137)  Pozri rozsudok zo 7. decembra 2010, Peter Pammer/Reederei Karl Schlüter GmbH & Co. KG a Hotel Alpenhof GesmbH/Oliver Heller, spojené veci C-585/08 a C-144/09, EU:C:2010:740, bod 93.

(138)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/302 z 28. februára 2018 o riešení neodôvodneného geografického blokovania a iných foriem diskriminácie z dôvodu štátnej príslušnosti, miesta bydliska alebo sídla zákazníkov na vnútornom trhu, ktorým sa menia nariadenia (ES) č. 2006/2004 a (EÚ) 2017/2394 a smernica 2009/22/ES (Ú. v. EÚ L 60I, 2.3.2018, s. 1).

(139)  Pozri vec C-439/09, Pierre Fabre Dermo-Cosmétique, body 56 a 57.

(140)  Pozri aj bod (222) týkajúci sa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/302.

(141)  Pozri vec C-439/09, Pierre Fabre Dermo-Cosmétique, body 55 až 58.

(142)  Pozri aj bod (222) týkajúci sa nariadenia (EÚ) 2018/302.

(143)  Pozri bod (227).

(144)  Pozri bod (237).

(145)  Pozri aj bod (222) týkajúci sa nariadenia (EÚ) 2018/302.

(146)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie vo veci AT.40428 – Guess, odôvodnenia 65 až 78.

(147)  Pozri aj bod (116).

(148)  Pozri vec C-439/09, Pierre Fabre Dermo-Cosmétique, body 55 až 58.

(149)  Pozri aj bod (222) týkajúci sa nariadenia (EÚ) 2018/302.

(150)  Súdne orgány členských štátov nemôžu ani upraviť rozsah pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2022/720 rozšírením jeho oblasti uplatňovania na dohody, na ktoré sa nevzťahuje nariadenie (EÚ) 2022/720. Akékoľvek takéto rozšírenie by bez ohľadu na jeho rozsah ovplyvnilo spôsob, akým Komisia vykonáva svoju legislatívnu právomoc [rozsudok z 28. februára 1991, Stergios Delimitis/Henninger Bräu AG, C-234/89, EU:C:1991:91, bod 46 (ďalej len „vec C-234/89 – Delimitis“)].

(151)  Kumulatívny účinok uzavretia trhu však pravdepodobne nevznikne, ak sa paralelné siete vertikálnych dohôd vzťahujú na menej ako 30 % relevantného trhu, pozri bod 10 oznámenia de minimis.

(152)  Jednotliví dodávatelia alebo distribútori s trhovým podielom nepresahujúcim 5 % sa spravidla nepovažujú za významne prispievajúcich ku kumulatívnemu účinku uzavretia trhu, pozri bod 10 oznámenia de minimis a vec C-234/89 – Delimitis/Henninger Bräu, body 24 až 27.

(153)  Posudzovanie tohto podielu sa vykoná v súlade s kritériami stanovenými v oddiele 8 týkajúcom sa politiky presadzovania práva v jednotlivých prípadoch.

(154)  Pozri kapitolu IV nariadenia (ES) č. 1/2003.

(155)  Ak vertikálna dohoda nepatrí do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy, ako sa uvádza v oddiele 3 týchto usmernení, otázka uplatňovania nariadenia (EÚ) 2022/720 nevzniká, pretože v nariadení (EÚ) 2022/720 sa vymedzujú kategórie vertikálnych dohôd, ktoré zvyčajne spĺňajú podmienky článku 101 ods. 3 zmluvy, čo predpokladá, že vertikálna dohoda patrí do rozsahu pôsobnosti článku 101 ods. 1 zmluvy.

(156)  Stačí, aby Komisia preukázala, že jedna zo štyroch podmienok stanovených v článku 101 ods. 3 zmluvy nie je splnená. Dôvodom je to, že na uplatnenie výnimky podľa článku 101 ods. 3, musia byť splnené všetky štyri podmienky.

(157)  Požiadavka podľa článku 29 nariadenia (ES) č. 1/2003 týkajúca sa dôkazného bremena príslušného vnútroštátneho orgánu na ochranu hospodárskej súťaže vyplýva zo situácie, keď sa nariadenie (EÚ) 2022/720 neuplatňuje a podnik sa v individuálnom prípade odvolá na článok 101 ods. 3 zmluvy. Podľa článku 2 nariadenia (ES) č. 1/2003 znáša v takejto situácii bremeno dokazovania, že sú splnené všetky štyri podmienky stanovené v článku 101 ods. 3 zmluvy, podnik. Na tento účel musí svoje tvrdenia zdôvodniť, pozri napríklad rozhodnutie Komisie vo veci AT.39226 – Lundbeck, potvrdené rozsudkami z 8. septembra 2016, Lundbeck/Komisia, T-472/13, EU:T:2016:449; a z 25. marca 2021, Lundbeck/Komisia, vec C-591/16 P, EU:C:2021:243.

(158)  Komisia využila svoju právomoc odňať výhodu vyplývajúcu z predtým platných nariadení o skupinovej výnimke vo svojom rozhodnutí z 25. marca 1992 (predbežné opatrenia) týkajúcom sa konania podľa článku 85 Zmluvy o EHS vo veci IV/34.072 – Mars/Langnese a Schöller potvrdených rozsudkom z 1. októbra 1998, Langnese-Iglo/Komisia, C-279/95 P, EU:C:1998:447, a v rozhodnutí zo 4. decembra 1991 (predbežné opatrenia) týkajúcom sa konania podľa článku 85 Zmluvy o EHS vo veci IV/33.157 – Eco System/Peugeot.

(159)  Pozri oddiel 3.1.

(160)  Pozri aj bod (282).

(161)  V súlade s bodom 84 usmernení k článku 101 ods. 3 sa pod pojmom „spotrebitelia“ v zmysle článku 101 ods. 3 zmluvy rozumie každý priamy alebo nepriamy používateľ produktov, na ktoré sa dohoda vzťahuje, vrátane výrobcov, ktorí daný produkt používajú ako vstup, veľkoobchodníkov, maloobchodníkov a konečných spotrebiteľov, t. j. fyzické osoby, ktorých účel nesúvisí s ich obchodnou činnosťou alebo profesiou.

(162)  Pozri usmernenia k článku 101 ods. 3.

(163)  Pozri rozsudok Ford/Komisia, spojené veci 25/84 a 26/84, EU:C:1985:340, body 24 a 25; bod 44 usmernení k článku 101 ods. 3.

(164)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie 1999/242/ES (vec č. IV/36.237 – TPS) (Ú. v. ES L 90, 2.4.1999, s. 6). Podobne sa zákaz zakotvený v článku 101 ods. 1 zmluvy uplatňuje len tak dlho, kým má dohoda obmedzujúci cieľ alebo obmedzujúce účinky; bod 44 usmernení k článku 101 ods. 3.

(165)  Pozri bod 85 usmernení k článku 101 ods. 3.

(166)  Pozri rozsudok zo 16. marca 2000, Compagnie Maritime Belge, spojené veci C-395/96 P a C-396/96 P, EU:C:2000:132, bod 130. Podobne platí, že uplatnenie článku 101 ods. 3 zmluvy nebráni v uplatňovaní pravidiel zmluvy o voľnom pohybe tovaru, služieb, osôb a kapitálu. Tieto ustanovenia sú za určitých okolností uplatniteľné na dohody, rozhodnutia a zosúladené postupy v zmysle článku 101 ods. 1 zmluvy, v tejto súvislosti pozri rozsudok z 19. februára 2002, Wouters a i., C-309/99, EU:C:2002:98, bod 120.

(167)  Pozri rozsudok z 10. júla 1990, Tetra Pak/Komisia, vec T-51/89, EU:T:1990:41. Pozri aj bod 106 usmernení k článku 101 ods. 3.

(168)  Pozri rozsudok z 23. októbra 2003, Van den Bergh Foods/Komisia, vec T-65/98, EU:T:2003:281, body 104 a 156.

(169)  Pozri článok 2 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

(170)  Na takého investície do energie z obnoviteľných zdrojov sa môžu vzťahovať aj iné pravidlá EÚ, vrátane pravidiel vyplývajúcich z článku 106 ods. 1 zmluvy, pravidiel štátnej pomoci a pravidiel týkajúcich sa vnútorného trhu.

(171)  Pozri aj bod (343).

(172)  Záverečná správa o odvetvovom prieskume týkajúcom sa elektronického obchodu, oddiel 4.4.

(173)  Pozri vec C-230/16 – Coty Germany, body 64 až 69.

(174)  Pozri vec C-230/16 – Coty Germany, body 24 až 36.

(175)  Pozri body (147) až (150) týchto usmernení; a vec C-230/16 – Coty Germany, body 43 až 58.

(176)  Pozri vec C-306/20 – Visma Enterprise, bod 78.

(177)  Na účely týchto usmernení sa služby porovnávania cien vzťahujú na služby, ktoré neposkytujú možnosť priameho nákupu. Služby umožňujúce používateľom uzatvárať nákupné transakcie poskytovaním funkcií predaja a nákupu sú na účely týchto usmernení klasifikované ako elektronické trhoviská. Obmedzeniam používania elektronických trhovísk je venovaný oddiel 8.2.3.

(178)  Záverečná správa o odvetvovom prieskume týkajúcom sa elektronického obchodu, oddiel B.4.5.

(179)  Fixne stanové poplatky, ktoré výrobcovia platia maloobchodníkom za umiestnenie tovaru v regáli.

(180)  Paušálne platby za zabezpečenie zotrvania existujúceho produktu v regáli počas ďalšieho obdobia.

(181)  Dohoda v zmysle článku 101 zmluvy môže nastať aj vtedy, ak líder kategórie vydá nezáväzné odporúčania, ktoré systematicky vykonáva distribútor.

(182)  Pozri judikatúru súdov Únie v súvislosti s výmenou informácií medzi konkurentmi, napríklad rozsudky z 10. novembra 2017, ICAP/Komisia, vec T-180/15, EU:T:2017:795, bod 57, zo 4. júna 2009, T-Mobile Netherlands a i., vec C-8/08, EU:C:2009:343, bod 51, z 19. marca 2015, Dole Food a Dole Fresh Fruit Europe/Komisia, vec C-286/13 P, EU:C:2015:184, bod 127, z 21. januára 2016, Eturas UAB a i., vec C-74/14 ECLI:EU:C:2016:42, body 40 – 44; z 10. novembra 2017, ICAP/Komisia, vec T-180/15, EU:T:2017:795, bod 57.

(183)  Pozri rozsudok zo 14. novembra 1996, Tetra Pak/Komisia, C-333/94 P, EU:C:1996:436, bod 37. Pozri aj oznámenie Komisie – Usmernenie o prioritách Komisie v oblasti presadzovania práva pri uplatňovaní článku 82 Zmluvy o ES na prípady zneužívania dominantného postavenia podnikov na vylúčenie konkurentov z trhu (Ú. v. EÚ C 45, 24.2.2009, s. 7).

(184)  Pozri rozsudok zo 17. septembra 2007, Microsoft/Komisia T-201/04, EU:T:2007:289, body 917, 921 a 922.

(185)  Pozri rozsudok z 12. decembra 1991, Hilti/Komisia, T-30/89, EU:T:1991:70, bod 67.

---

Rada

| 30.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 248/86 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 248/86

---

Vyhlásenie Komisie k výlučnej právomoci podľa nariadenia EÚ 2022/1031 Európskeho parlamentu a Rady (1)

(2022/C 248/02)

Ako potvrdil Súdny dvor vo svojom stanovisku 2/15, účasť hospodárskych subjektov, výrobkov a služieb tretích štátov na konaniach verejného obstarávania Únie patrí do pôsobnosti spoločnej obchodnej politiky, ktorá patrí do výlučnej právomoci Únie, ako sa výslovne uvádza v článku 3 ods. 1 písm. e) ZFEÚ. V dôsledku toho sa členské štáty, ako aj verejní obstarávatelia a obstarávatelia zdržia prijatia alebo zachovania legislatívnych alebo iných všeobecne záväzných opatrení, ktoré upravujú prístup hospodárskych subjektov, výrobkov a služieb tretích krajín, nad rámec tých, ktoré sa uplatňujú v súlade s týmto nariadením a iných legislatívnych aktov Únie.

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/1031 z 23. júna 2022 o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z tretích krajín na trhy Únie s verejným obstarávaním a koncesiami a o postupoch podporujúcich rokovania o prístupe hospodárskych subjektov, tovaru a služieb z Únie na trhy tretích krajín s verejným obstarávaním a koncesiami (nástroj medzinárodného obstarávania – NMO) (Ú. v. ES L 173, 30.6.2022, s. 1).

---

III Prípravné akty

EURÓPSKA CENTRÁLNA BANKA

| 30.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 248/87 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 248/87

---

STANOVISKO EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

z 27. apríla 2022

k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2013/36/EÚ, pokiaľ ide o právomoci v oblasti dohľadu, sankcie, pobočky z tretích krajín a environmentálne a sociálne riziká a riziká v oblasti správy a riadenia

(CON/2022/16)

(2022/C 248/03)

Úvod a právny základ

Európska centrálna banka (ECB) prijala 17. januára 2022 žiadosť Európskeho parlamentu a 21. januára 2022 žiadosť Rady Európskej únie o stanovisko k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2013/36/EÚ, pokiaľ ide o právomoci v oblasti dohľadu, sankcie, pobočky z tretích krajín a environmentálne a sociálne riziká a riziká v oblasti správy a riadenia (1) (ďalej len „navrhované zmeny smernice o kapitálových požiadavkách“).

Navrhované zmeny smernice o kapitálových požiadavkách úzko súvisia s iným návrhom, ku ktorému ECB dostala žiadosť o konzultáciu, konkrétne s návrhom nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o požiadavky na kreditné riziko, riziko úpravy ocenenia pohľadávky, operačné riziko, trhové riziko a spodnú hranicu pre výstupné hodnoty (2) (spolu s navrhovanými zmenami smernice o kapitálových požiadavkách ďalej len „reformný balík Komisie, ktorý sa týka bankového sektora“).

Právomoc ECB vydať stanovisko je založená na článku 127 ods. 4 a článku 282 ods. 5 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, keďže navrhované zmeny smernice o kapitálových požiadavkách obsahujú ustanovenia súvisiace s úlohami ECB, ktoré sa týkajú prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami podľa článku 127 ods. 6 zmluvy, ako aj ustanovenia súvisiace s príspevkom Európskeho systému centrálnych bánk k hladkému uskutočňovaniu politík, ktoré sa týkajú stability finančného systému, ako sa uvádza v článku 127 ods. 5 zmluvy. V súlade s článkom 17.5 prvou vetou rokovacieho poriadku Európskej centrálnej banky Rada guvernérov prijala toto stanovisko.

Všeobecné pripomienky

ECB rozhodne podporuje reformný balík Komisie, ktorý sa týka bankového sektora a ktorý do právnych predpisov Únie zavádza významné prvky programu globálnej regulačnej reformy. Posilní sa tým jednotný súbor pravidiel EÚ a výrazne sa posilní regulačný rámec v oblastiach, v ktorých orgány dohľadu zistili nedostatky, ktoré by mohli viesť k nedostatočnému monitorovaniu a pokrytiu rizík.

Po prvé, zlepšenie spôsobu riešenia environmentálnych a sociálnych rizík a rizík v oblasti správy a riadenia (ESG) zavedením prísnejších požiadaviek a rozšírením súboru nástrojov dohľadu v tejto oblasti pomôže zabezpečiť, aby inštitúcie aktívne rozvíjali posilnené rámce riadenia rizík, čím sa zníži pravdepodobnosť akumulácie nadmerných rizík jednotlivými inštitúciami a finančným systémom ako celkom.

Po druhé, riadnym zavedením spodnej hranice pre výstupné hodnoty sa zníži neodôvodnená variabilita rizikovej váhy (3) a je vítané, že nedôjde k dvojitému započítaniu rizík v súvislosti s inými požiadavkami, pričom by sa malo zabrániť zložitosti prevádzky.

Po tretie, harmonizované ustanovenia o posudzovaní riaditeľov bánk a kľúčových zamestnancov (posúdenia odbornej spôsobilosti a dôveryhodnosti) uľahčia účinnosť dohľadu a posilnia účinné riadenie.

Po štvrté, spoločný súbor pravidiel pre pobočky bankových skupín z tretích krajín, ktoré pôsobia v členských štátoch nahradí heterogénne vnútroštátne prístupy a posilní jednotný trh.

Po piate, prehĺbenie harmonizácie vnútroštátnych právomocí súvisiacich s nadobúdaním kvalifikovaných účastí, prevodmi aktív alebo pasív, zlúčeniami alebo splynutiami alebo rozdeleniami, ako aj sankčného režimu, zabezpečí konzistentnosť a spoľahlivosť tohto rámca.

Po šieste, ECB vyzýva na dosiahnutie súladu medzi smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (4) (ďalej len „smernica o kapitálových požiadavkách“) a nariadením Rady (EÚ) č. 1024/2013 (5), pokiaľ ide o záležitosti týkajúce sa nezávislosti dohľadu vo všeobecnosti a konkrétne konfliktu záujmov. Pri obmedzovaní možných konfliktov záujmov je dôležitý prísny, ale primeraný a pružný prístup, ktorý umožní riadne zohľadniť každú individuálnu situáciu.

Napokon, ak sa orgánom dohľadu umožní odňať povolenie úverovým inštitúciám, ktoré boli vyhlásené za inštitúcie, ktoré zlyhávajú alebo pravdepodobne zlyhajú, ale nespĺňajú podmienky pre riešenie krízových situácií, pretože nie je splnené kritérium verejného záujmu, uľahčí sa riadny odchod týchto bánk z trhu (6).

Toto stanovisko rieši otázky, ktoré sú pre ECB mimoriadne významné a ktoré sú rozdelené do ďalej uvedených častí.

1.   Environmentálne a sociálne riziká a riziká v oblasti správy a riadenia (riziká ESG)

1.1.   Podpora navrhovaných zmien

ECB veľmi víta návrh Komisie posilniť požiadavky pre úverové inštitúcie, pokiaľ ide o riziká ESG, ako aj príslušný mandát pre príslušné orgány. ECB zdieľa názor Komisie, že riziká ESG môžu mať ďalekosiahle následky na stabilitu jednotlivých inštitúcií, ako aj finančného systému ako celku. Komisia správne stanovila ambiciózne ciele v súvislosti s prispôsobením sa EÚ vplyvom rizík ESG a s jej prechodom na udržateľné hospodárstvo vrátane konkrétnych zmien jej výrobného systému v obmedzenom časovom horizonte. V stratégii sa zdôrazňuje, že „úspech Európskej zelenej dohody závisí od príspevku všetkých hospodárskych aktérov a od stimulov pre týchto aktérov na splnenie našich cieľov. Na tento účel musia finančné inštitúcie premietnuť ciele EÚ v oblasti udržateľnosti do svojich dlhodobých stratégií financovania a rozhodovacích procesov“ (7). Tento prechod a s ním súvisiace riziká ovplyvňujú takmer všetky odvetvia hospodárstva a majú rozsiahly vplyv na všetky regióny; okrem toho závisia od politík v oblasti dekarbonizácie, zmien v preferenciách spotrebiteľov a investorov, ako aj technologických zmien. Tento rozsiahly vplyv si vyžaduje prijatie osobitných stratégií, ako aj rozšírenie možností pre riadenie rizík s cieľom zabezpečiť odolnosť obchodných modelov úverových inštitúcií v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom horizonte a zabrániť nahromadeniu nadmerného rizika súvisiaceho s prechodom vo svojich portfóliách. Preto je veľmi dôležité, aby úverové inštitúcie monitorovali riziko vyplývajúce z nesúladu svojich portfólií s cieľmi EÚ v oblasti prechodu na udržateľné hospodárstvo, a tým stanovili ambiciózne a konkrétne harmonogramy vrátane priebežných čiastkových cieľov na účely svojho strategického plánovania.

ECB podporuje návrh na explicitnejšie pokrytie rizík ESG v požiadavkách v oblasti dohľadu, čo pomôže minimalizovať hrozby, ktoré tieto riziká predstavujú pre jednotlivé inštitúcie a finančnú stabilitu. V nedávnom posúdení v oblasti dohľadu uskutočnenom ECB sa zdôraznila potreba lepšieho interného riadenia rizík bánk a väčšej kontroly zo strany orgánov dohľadu nad týmito rizikami. Z tohto komplexného posúdenia vyplynulo, že žiadna inštitúcia sa nepribližuje k úplnému zosúladeniu svojich postupov s očakávaniami v oblasti dohľadu v súvislosti s klimatickými a environmentálnymi rizikami (ďalej len „riziká C&E“) a že samotné inštitúcie považujú 90 % svojich postupov za len čiastočne zosúladené alebo vôbec nezosúladené s očakávaniami ECB v oblasti dohľadu (8).

ECB uznáva, že riziká C&E majú prioritu pred sociálnymi faktormi a faktormi správy a riadenia, a to aj vzhľadom na rozdiely v metodikách. Riziká C&E zahŕňajú najmä hrozby vyplývajúce z požadovaného prechodu na udržateľnejšie hospodárstvo a z prispôsobovania sa rastúcim fyzickým hrozbám. Riziká súvisiace s prechodom a fyzické riziká sú v porovnaní s inými prudenciálnymi rizikami špecifické a keďže sa časom zvyšujú, je potrebné dôkladné plánovanie a jasné stratégie ich zmierňovania, pričom na zmiernenie dlhodobých vplyvov môžu byť potrebné rozhodné a okamžité krátkodobé opatrenia.

ECB podporuje navrhovanú požiadavku, aby úverové inštitúcie vypracovali osobitné plány na monitorovanie a riešenie rizík ESG vznikajúcich v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom horizonte. Tým sa zabezpečí, aby úverové inštitúcie merali riziká ESG v dlhodobejšom horizonte a dôkladne posúdili štrukturálne zmeny, ku ktorým môže dôjsť v odvetviach, ktorým sú vystavené, v súlade s plánmi na prechod stanovenými v právnom rámci EÚ (9). Požiadavka vypracovať takéto plány zvýši transparentnosť rizík, ktorým je finančný systém vystavený. Táto požiadavka okrem toho tiež zabezpečí, aby úverové inštitúcie aktívne preskúmavali, a to aj v súvislosti s cieľmi EÚ v oblasti prechodu, či ich stratégie dostatočne pokrývajú aspekty súvisiace s ESG, čím sa zmiernia riziká poškodenia dobrej povesti alebo aj riziká vyplývajúce z rýchlo sa meniacich nálad na trhu.

ECB je pripravená spolupracovať s agentúrami EÚ na monitorovan9 pokroku úverových inštitúcií pri vypracúvaní ich osobitných plánov (nový článok 76 ods. 2) a zdôrazňuje potrebu včasných opatrení v tejto oblasti. ECB sa domnieva, že je potrebné sa prednostne zaoberať odolnosťou inštitúcií voči dlhodobým negatívnym vplyvom rizík ESG a ich prispôsobivosťou v súvislosti s týmito vplyvmi. Navrhované usmernenia Európskeho orgánu pre bankovníctvo (EBA) týkajúce sa obsahu plánov inštitúcií (nový článok 87a ods. 5 písm. b)) budú v tejto súvislosti mimoriadne dôležité, a preto ECB zastáva názor, že by sa tieto usmernenia mali uverejniť do 12 mesiacov. Naopak, lehota 24 mesiacov sa zdá vhodnejšia pre navrhované usmernenia o minimálnych normách a referenčných metodikách (nový článok 87a ods. 5 písm. a)).

Riadne interné riadenie rizík vrátane osobitného plánovania takisto uľahčí posudzovanie rizík ESG príslušnými orgánmi a makroprudenciálnymi orgánmi. V súvislosti s podrobnejšou úpravou požiadavky, aby úverové inštitúcie riadili všetky významné riziká testovaním svojej odolnosti voči dlhodobým negatívnym vplyvom rizík C&E, ECB víta posilnenie súvisiacich právomocí v oblasti dohľadu spôsobom, ktorý je v súlade s časovým horizontom naplnenia rizík ESG. To umožní ECB účinnejšie riešiť riziká ESG, počnúc klimatickými a environmentálnymi rizikami, ktoré majú vplyv na prudenciálnu situáciu úverovej inštitúcie (napr. kapitál a likviditu) aj v strednodobom až dlhodobom horizonte (t. j. 5 – 10 rokov). Takéto požiadavky takisto pomôžu makroprudenciálnym orgánom zmierniť celosystémové dôsledky rizík ESG, a to najmä analýzou ich systémových aspektov, napr. prostredníctvom celohospodárskeho stresového testovania v oblasti klímy. Toto všetko by malo ECB poskytnúť primeranejšie nástroje, ktoré by jej spolu s ostatnými príslušnými orgánmi pomohli zabrániť hromadeniu uviaznutých aktív v súvahách úverových inštitúcií a zabezpečiť komplementaritu medzi mikroprudenciálnym a makroprudenciálnym prístupom.

Pokiaľ ide o súbor makroprudenciálnych nástrojov, ECB víta aj objasnenie v odôvodnení navrhovaných zmien smernice o kapitálových požiadavkách, že rámec vankúša na krytie systémového rizika sa už môže použiť na riešenie rôznych druhov systémových rizík vrátane rizík súvisiacich so zmenou klímy. V rozsahu, v akom môžu mať riziká súvisiace so zmenou klímy vážne negatívne dôsledky pre finančný systém a reálnu ekonomiku v členských štátoch, je možné na zmiernenie týchto rizík zaviesť mieru vankúša na krytie systémového rizika.

1.2.   Odolnosť voči dlhodobým negatívnym vplyvom rizík ESG

Pokiaľ ide o scenáre a metódy posudzovania odolnosti voči dlhodobým negatívnym vplyvom rizík ESG, najmä zmeny klímy a zhoršovania životného prostredia, by ECB chcela zdôrazniť skutočnosť, že výzvy, ktoré tieto riziká predstavujú pre finančný sektor, možno posúdiť a riešiť len začlenením vedeckej analýzy do tvorby politík. V tejto súvislosti bude dôležitý príspevok vedeckého výskumu, subjektov finančného sektora a environmentálnych agentúr. ECB víta záväzok Komisie posilniť spoluprácu medzi všetkými príslušnými verejnými orgánmi vrátane orgánov dohľadu, ako aj skutočnosť že cieľom takejto spolupráce je „pomoc pri stanovení čiastkových cieľov pre finančný sektor“ (10). Napriek tomu by bolo užitočné pripomenúť v odôvodneniach navrhovaných zmien smernice o kapitálových požiadavkách záväzok prijatý v akčnom bode 5.c stratégie financovania prechodu na udržateľné hospodárstvo [COM(2021) 390 final]. Osobitne je dôležité zdôrazniť, že Komisia sa zaviazala posilniť spoluprácu s ECB, Európskym výborom pre systémové riziká, európskymi orgánmi dohľadu a Európskou environmentálnou agentúrou a že cieľom takejto spolupráce je pomôcť vymedziť čiastkové ciele pre finančný sektor, lepšie pochopiť, či je prebiehajúci a budúci pokrok dostatočný, a uľahčiť tak v prípade potreby prijímanie politických opatrení v rámci užšej spolupráce všetkých príslušných verejných orgánov. ECB by uvítala odkaz na takýto záväzok aj v súvislosti s mandátom stanoveným v novom článku 87a ods. 5 písm. c) smernice o kapitálových požiadavkách.

2.   Spodná hranica pre výstupné hodnoty

ECB víta zavedenie spodnej hranice pre výstupné hodnoty, ktorá je dôležitým prvkom reforiem Bazilej III (11). ECB poznamenáva, že navrhované zmeny smernice o kapitálových požiadavkách zahŕňajú niektoré mechanizmy, ktoré upravujú interakciu medzi spodnou hranicou pre výstupné hodnoty a nastavením i) požiadaviek piliera 2 v oblasti dohľadu a ii) makroprudenciálnych vankúšov.

ECB súhlasí s celkovým cieľom, ktorým je vyhnúť sa dvojitému započítaniu rizík v mikroprudenciálnom a makroprudenciálnom rámci, a so zámerom zabezpečiť, aby príslušné požiadavky zostali primerané. Pokiaľ ide o požiadavky piliera 2, ECB by rada zdôraznila skutočnosť, že už existuje všeobecná požiadavka na zabránenie akémukoľvek dvojitému započítaniu rizík, a preto je pripravená zabezpečiť, aby sa takéto dvojité započítanie rizík nevyskytlo v jej pôsobnosti. Pokiaľ ide o makroprudenciálne vankúše, ktoré sa v súčasnosti používajú, tieto riešia makroprudenciálne riziká, ktoré sa líšia od cieľa spodnej hranice pre výstupné hodnoty, ktorým je zníženie rizika nadmernej variability alebo nedostatočnej porovnateľnosti rizikových váh v dôsledku používania interných modelov inštitúciou.

Okrem toho sa v návrhu vyžaduje, aby sa nominálna hodnota požiadaviek piliera 2 okamžite nezvýšila v dôsledku toho, že sa pre inštitúciu sa stane záväznou spodná hranica pre výstupné hodnoty. ECB súhlasí so základným cieľom a zmyslom týchto ustanovení, ktorým je neutralizácia neodôvodnených aritmetických účinkov na požiadavky piliera 2 vyplývajúcich zo zavedenia spodnej hranice pre výstupné hodnoty a je pripravená podniknúť potrebné kroky na neutralizáciu tohto vplyvu.

Je dôležité, aby navrhované mechanizmy rešpektovali existujúce postupy v oblasti dohľadu a makroprudenciálne postupy a aby neboli prevádzkovo zložité a nepredstavovali administratívne zaťaženie pre príslušné a makroprudenciálne orgány. Najmä pokiaľ ide o požiadavky piliera 2, ako už bolo uvedené, ECB sa domnieva, že príslušné orgány sú už aktuálnym regulačným rámcom poverené, aby zabránili dvojitému započítaniu rizík a neodôvodneným zmenám prudenciálnych požiadaviek, a že usmernenia, ktoré EBA vydal podľa článku 107 ods. 3 smernice o kapitálových požiadavkách, poskytujú pevný právny základ na vytvorenie spoločnej metodiky na dosiahnutie tohto cieľa. Hoci ECB preto nevidí potrebu trvalo zakotviť v právnych predpisoch úrovne 1 spôsob, akým by sa mala zohľadniť spodná hranica pre výstupné hodnoty pri stanovovaní požiadaviek piliera 2, berie na vedomie osobitný legislatívny návrh týkajúci sa tejto záležitosti a zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť, aby navrhované ustanovenie – vrátane dočasného zmrazenia – trvalo nezasahovalo do aktuálneho prístupu podľa piliera 2 ani do jeho frekvencie. ECB zastáva názor, že okamžitá neutralizácia by sa mala uskutočniť v okamihu, keď sa pre banku stane záväznou spodná hranica pre výstupné hodnoty. V nasledujúcich rokoch by sa každá potrebná úprava vykonala v rámci pravidelného postupu preskúmania a hodnotenia orgánmi dohľadu.

Zákonodarcovia EÚ by mohli poskytnúť EBA osobitné oprávnenie na vypracovanie usmernení o tom, ako by príslušné orgány mali riešiť vplyv spodnej hranice pre výstupné hodnoty pri stanovovaní požiadaviek piliera 2, ako sa vymedzuje v návrhu nariadenia vypracovanom Komisiou, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 575/2013 (článok 465 ods. 1). Ak by zákonodarcovia EÚ chceli túto záležitosť legislatívne upraviť, ECB v technickom pracovnom dokumente predložila návrhy týkajúce sa toho, ako by sa legislatívny návrh mohol zmeniť tak, aby bol v súlade s aktuálnym prístupom podľa piliera 2, ako aj s jeho frekvenciou, a aby sa zároveň výslovne upravil vzájomný vzťah medzi spodnou hranicou pre výstupné hodnoty a požiadavkami piliera 2 v texte úrovne 1.

Pokiaľ ide o vankúš na krytie systémového rizika, ECB má vážne obavy v súvislosti s navrhovanou požiadavkou na povinné preskúmanie jeho kalibrácie, ktorá zahŕňa dynamickú hornú hranicu vankúša a zmrazuje ho na úrovniach pred stanovením spodnej hranice pre výstupné hodnoty, kým sa takéto preskúmanie neukončí a výsledok nezverejní.

Pre tieto obavy existujú tri dôvody.

Po prvé, navrhovaným povinným preskúmaním sa zvyšuje zložitosť rámca a administratívna záťaž, keďže z návrhu vyplýva, že dotknuté orgány by museli preskúmať kalibráciu vankúša na krytie systémového rizika pre každú úverovú inštitúciu, pre ktorú sa stane záväznou spodná hranica pre výstupné hodnoty. Po druhé, dočasná horná hranica vankúša na krytie systémového rizika a jeho preskúmanie pre každú jednotlivú inštitúciu je v rozpore s makroprudenciálnou povahou vankúša a jeho uplatňovaním na úrovni celého sektoru (podsektoru). Tým by sa stanovil neodôvodnený špecifický prístup k jednotlivej úverovej inštitúcii, na ktorú má vplyv vankúš na krytie systémového rizika a pre ktorú sa stane záväznou spodná hranica pre výstupné hodnoty. Po tretie, smernica o kapitálových požiadavkách už obsahuje primerané ustanovenia upravujúce pravidelné preskúmanie kapitálových vankúšov, ktoré sú dostatočné na zabezpečenie požadovaných zmien uplatňovaných mier.

ECB má podobné obavy v súvislosti s navrhovanou požiadavkou na preskúmanie kalibrácie vankúša pre inak systémovo významné inštitúcie, keď sa spodná hranica pre výstupné hodnoty stane záväznou. Podobne ako pri preskúmaní vankúša na krytie systémového rizika táto povinnosť preskúmať vankúš pre inak systémovo významné inštitúcie zvyšuje zložitosť rámca a administratívnu záťaž. Okrem toho pravidelné preskúmania vankúša pre inak systémovo významné inštitúcie sú už upravené v smernici o kapitálových požiadavkách.

Namiesto navrhovaného mechanizmu preskúmania vankúša na krytie systémového rizika, keď sa spodná hranica pre výstupné hodnoty stane pre úverovú inštitúciu záväznou, ECB navrhuje výslovne uviesť, že vankúš na krytie systémového rizika sa nemôže použiť na riešenie rizika, ktoré zachytáva spodná hranica pre výstupné hodnoty bez ohľadu na to, či sa spodná hranica pre výstupné hodnoty stane pre dotknutú inštitúciu záväznou alebo nie. Toto by sa podľa možnosti malo upraviť ako odôvodnenie, ale mohlo by sa to vložiť aj do článku smernice o kapitálových požiadavkách. Táto úprava by mala riešiť všetky prípadné obavy, že riziká by sa mohli započítať dvakrát v rámci spodnej hranice pre výstupné hodnoty a v rámci vankúša na krytie systémového rizika. Rovnaké odôvodnenie a úprava by sa mohli uplatniť aj v súvislosti s vankúšom pre inak systémovo významné inštitúcie.

3.   Odborná spôsobilosť a dôveryhodnosť

3.1.   Podpora navrhovaných zmien

ECB veľmi víta návrh Komisie na revíziu rámca pre odbornú spôsobilosť a dôveryhodnosť. Dohľad nad odbornou spôsobilosťou a dôveryhodnosťou členov riadiacich orgánov úverových inštitúcií je kľúčovým nástrojom dohľadu, ktorý je nevyhnutný na zlepšenie správy a riadenia úverových inštitúcií. Dobrá správa a riadenie v úverových inštitúciách zvyšuje ich odolnosť voči nepriaznivému vývoju na trhu a je kľúčovým predpokladom finančnej stability. ECB sa v súvislosti so svojimi činnosťami v oblasti dohľadu domnieva, že je potrebné odstrániť nedostatky a zvýšiť kvalitu rámcov správy a riadenia (12), a preto veľmi víta posilnenie súboru nástrojov v oblasti dohľadu, ako to navrhuje Komisia. Aktuálny rámec pre odbornú spôsobilosť a dôveryhodnosť vyčnieva ako jedna z najmenej harmonizovaných oblastí práva v oblasti dohľadu z dôvodu rozdielnych vnútroštátnych právnych predpisov, ktorými sa vykonáva smernica o kapitálových požiadavkách. Tieto rozdiely bránia efektívnosti dohľadu ECB nad odbornou spôsobilosťou a dôveryhodnosťou a vytvoreniu rovnakých podmienok v rámci EÚ. Návrhy Komisie predstavujú významný krok vpred, pretože by zabezpečili konzistentnejší, efektívnejší a účinnejší dohľad nad členmi predstavenstva a osobami zastávajúcimi kľúčové funkcie, pričom sa zameriavajú na dôležitejšie otázky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu. Týka sa to najmä záležitostí, ako je i) stanovenie jasných lehôt a postupov pre všetky členské štáty; ii) potreba výskytu nových skutočností na posúdenie obnovenia funkčného obdobia; iii) povinné ex ante posúdenia pre najvplyvnejšie inštitúcie; iv) posúdenie osôb zastávajúcich kľúčové funkcie; v) zrušenie výnimky pre súčasné vykonávanie funkcií predsedu a výkonného riaditeľa v článku 88 smernice o kapitálových požiadavkách a vi) zodpovednosť úverovej inštitúcie za zabezpečenie vhodnosti svojich členov predstavenstva.

ECB sa domnieva, že v novom rámci by sa mala zakotviť primeraná úroveň proporcionality a že ešte väčšia miera proporcionality by bola vhodná v súvislosti s prístupom príslušných orgánov k posúdeniam odbornej spôsobilosti a dôveryhodnosti. Zatiaľ čo v navrhovanom rámci sa už vo všeobecnosti uplatňuje náležite primeraný prístup k posúdeniam odbornej spôsobilosti a dôveryhodnosti (vrátane obmedzenia posúdení ex ante na veľké inštitúcie), ECB je pripravená ďalej skúmať spôsoby, ako zabezpečiť primeranú úroveň proporcionality nového rámca, a diskutovať o nich. Proporcionalita predovšetkým umožňuje príslušným orgánom zamerať svoje zdroje na najdôležitejšie posúdenia.

ECB napokon poznamenáva, že posúdenia odbornej spôsobilosti a dôveryhodnosti ex ante, ktoré sa predpokladajú v navrhovaných zmenách smernice o kapitálových požiadavkách, nemajú vplyv na zákonné práva niektorých orgánov vymenúvať zástupcov do riadiacich orgánov dohliadaných subjektov podľa vnútroštátneho práva.

Bez ohľadu na celkovú výraznú podporu navrhovaných zmien ECB predkladá niekoľko pripomienok ku konkrétnym aspektom, a to tak ďalej v tomto texte, ako aj v technickom pracovnom dokumente.

3.2.   Objasnenie, že navrhované posúdenia odbornej spôsobilosti a dôveryhodnosti ex ante majú len procesnú povahu: Odôvodnenie 38 navrhovaných zmien smernice o kapitálových požiadavkách.

V odôvodnení 38 sa zdôrazňuje dôležitosť posúdenia vhodnosti členov riadiaceho orgánu veľkých inštitúcií predtým, ako títo členovia nastúpia do svojich funkcií. Hoci ECB rozhodne podporuje plánované primerané posúdenie ex ante, mohlo by sa presnejšie upraviť, že navrhované ustanovenia o ex ante posúdení odbornej spôsobilosti a dôveryhodnosti sú väčšinou procedurálne a nemajú vplyv na vnútroštátne zákonné práva určitých orgánov alebo právnických osôb menovať zástupcov do riadiacich orgánov dohliadaných subjektov dohľadu podľa príslušných vnútroštátnych právnych predpisov. ECB preto navrhuje vložiť do odôvodnenia 38 dodatočný text, ktorého cieľom je ubezpečiť členské štáty, že navrhované zmeny smernice o kapitálových požiadavkách neovplyvnia zákonné práva vyplývajúce z príslušných vnútroštátnych právnych predpisov. Mali by sa však zaviesť primerané záruky na zabezpečenie vhodnosti týchto zástupcov, ako je účinný dohľad nad vhodnosťou riadiaceho orgánu ako celku (kolektívna vhodnosť) a následné opatrenia na riešenie prípadných konfliktov záujmov a v prípade potreby otázok súvisiacich s časovým záväzkom a skúsenosťami.

3.3.   Zavedenie dvojdňovej lehoty pre potvrdenie o doručení: nový článok 91b ods. 3 a článok 91d ods. 3 smernice o kapitálových požiadavkách

Navrhovaná lehota len 2 dni pre písomné potvrdenie o doručení by v praxi bola pre všetky zainteresované príslušné orgány mimoriadne náročná z dôvodu vysokého počtu žiadostí o posúdenie odbornej spôsobilosti a dôveryhodnosti a rozsiahlej dokumentácie, ktorú je potrebné skontrolovať. Konkrétne v mnohých prípadoch, keď sa žiadosť týka viacerých vymenovaných osôb, môžu mať orgány dohľadu problém túto lehotu dodržať Celkovo môže toto ustanovenie ohroziť dodržanie stanovenej lehoty pre hodnotenie odbornej spôsobilosti a dôveryhodnosti.

ECB preto naliehavo vyzýva na vypustenie dvojdňovej lehoty.

3.4.   Mandát na vypracovanie vykonávacích technických predpisov o štandardných formulároch, vzoroch a postupoch na poskytovanie informácií: nový článok 91b ods. 10 a článok 91d ods. 8 smernice o kapitálových požiadavkách

ECB zodpovedá za účinné a konzistentné fungovanie jednotného mechanizmu dohľadu. V tejto súvislosti sa v rámci jednotného mechanizmu dohľadu dosiahol pokrok, pokiaľ ide o konzistentné používanie formulárov a riešení v oblasti informačných technológií na účely spracovania žiadostí o posúdenie odbornej spôsobilosti a dôveryhodnosti. ECB preto zdôrazňuje, že vykonávacie technické predpisy by mali byť v súlade s týmto úsilím o harmonizáciu a mohli by využiť už vyvinutú infraštruktúru.

Vzhľadom na uvedené skutočnosti ECB navrhuje, aby sa do príslušných ustanovení alebo odôvodnení vložil odkaz, ktorým by sa nabádal EBA, aby pri vypracovávaní vykonávacích technických predpisov vychádzal z osvedčených existujúcich postupov a nástrojov.

3.5.   Procesné dôsledky v prípade, že dohliadané subjekty nedodržiavajú povinnosti a lehoty: nový článok 91b ods. 7 a článok 91d ods. 6 smernice o kapitálových požiadavkách

Právomoci v oblasti dohľadu, ktoré majú orgány dohľadu k dispozícii v prípadoch, keď subjekty neodpovedajú na žiadosti o dodatočné informácie v stanovenej lehote, nezahŕňajú právomoc príslušných orgánov vyhlásiť žiadosť za neúplnú, čo si v konečnom dôsledku vyžaduje predloženie novej žiadosti. ECB preto vyzýva na zavedenie dodatočných právnych ustanovení, ktoré by umožnili príslušným orgánom vyhlásiť žiadosť za neúplnú, v dôsledku čoho by bolo potrebné jej opätovné predloženie. Tým by sa zabezpečilo, že nedodržanie lehôt na poskytnutie dodatočnej dokumentácie alebo dodatočných informácií bude mať procesné následky bez toho, aby bola dotknutá možnosť subjektu podať novú žiadosť, a tým začať nové konanie.

Vzhľadom na uvedené skutočnosti ECB navrhuje doplniť takéto dodatočné procesné následky do nového článku 91b ods. 4 a článku 91d ods. 4 smernice o kapitálových požiadavkách.

3.6.   Možnosť predĺžiť lehotu na posúdenie, ak sa informácie požadujú od iných osôb

Nový článok 91b ods. 4 a článok 91d ods. 4 smernice o kapitálových požiadavkách umožňujú predĺženie lehoty na posúdenie, ak príslušné orgány požadujú dodatočnú dokumentáciu alebo informácie od subjektov, ale nie v prípade, ak sa dokumentácia alebo informácie požadujú od iných osôb, napr. súdnych orgánov alebo iných orgánov dohľadu. To sa stáva veľmi často a často to vyžaduje viac času.

ECB preto navrhuje, aby sa tieto ustanovenia zmenili tak, aby sa vzťahovali aj na situácie, v ktorých sa vyžaduje dokumentácia alebo informácie od iných subjektov/orgánov.

3.7.   Možnosť pre subjekty uskutočniť (interné) posúdenie vhodnosti členov predstavenstva po ich nástupe do funkcie: nový článok 91a ods. 2 smernice o kapitálových požiadavkách

Nový článok 91a ods. 2 druhý pododsek smernice o kapitálových požiadavkách umožňuje vymenovanie členov riadiaceho orgánu v naliehavých situáciách bez akéhokoľvek posúdenia ich vhodnosti. ECB sa obáva, že táto možnosť môže viesť k vymenovaniu nevhodných kandidátov, a to aj z dôvodu nejednoznačnosti výkladu pojmov „bezpodmienečne nevyhnutné“ a „okamžite“ použitých v tejto súvislosti.

ECB preto navrhuje, aby boli subjekty povinné vykonať posúdenie vhodnosti predtým, ako členovia riadiaceho orgánu nastúpia do funkcie, a to aj vo výnimočných prípadoch. V takejto situácii by však mohlo byť opodstatnené jednoduchšie posúdenie za podmienok, ktoré by sa stanovili v usmerneniach vypracovaných EBA. Tieto usmernenia by tiež poskytovali usmernenia o prípadoch, ktoré by sa mohli považovať za naliehavé, t. j. keď je bezpodmienečne nevyhnutné okamžite nahradiť členov predstavenstva.

4.   Požiadavky týkajúce sa pobočiek z tretích krajín (TCB)

Harmonizácia rámca týkajúceho sa pobočiek z tretích krajín je dôležitá na vytvorenie komplexného pohľadu na činnosti skupín z tretích krajín v EÚ, zosúladenie postupov v rámci EÚ a zabezpečenie rovnakých podmienok pre skupiny z tretích krajín v EÚ a európske úverové inštitúcie tým, že sa zabráni možnosti regulačnej arbitráže a zároveň sa nebráni prístupu skupín z tretích krajín na finančný trh EÚ prostredníctvom zriaďovania pobočiek. ECB považuje za nevyhnutné poskytnúť dotknutým príslušným orgánom účinné nástroje dohľadu. Harmonizácia rámca týkajúceho sa pobočiek z tretích krajín je tiež príležitosťou na zosúladenie požiadaviek EÚ s porovnateľnými normami v iných významných jurisdikciách a zachovanie globálnej otvorenosti jednotného trhu.

V tejto súvislosti ECB víta harmonizované minimálne normy pre udeľovanie povolení a odoberanie povolení pobočkám, ako aj v oblasti vnútornej správy a riadenia a kontroly rizík a zvýšené harmonizované požiadavky na vykazovanie. ECB tiež víta zavedenie právomoci príslušných orgánov požadovať od pobočiek z tretích krajín, aby zriadili dcérsku spoločnosť v prípadoch, keď majú systémový význam, čo by sa nemalo uskutočňovať automaticky, ale skôr na základe mechanizmu posudzovania orgánom dohľadu s otvoreným výsledkom, keď sa dosiahnu určité prahové hodnoty. Nový rámec okrem toho umožní komplexný dohľad prostredníctvom posilnenej spolupráce medzi orgánmi dohľadu, napríklad začlenením pobočiek z tretích krajín triedy 1 do kolégií orgánov dohľadu. V tejto súvislosti ECB oceňuje aj úsilie Komisie zabezpečiť primerané zapojenie orgánov dohľadu nad inými subjektmi skupiny (t. j. dcérskymi spoločnosťami) do rozhodnutí, ktoré ovplyvňujú štruktúru operácií skupín z tretích krajín v EÚ.

ECB okrem toho podporuje úpravu, podľa ktorej môžu pobočky z tretích krajín vykonávať len činnosti, na ktoré im bolo udelené povolenie, a to výlučne na území členského štátu, ktorý takéto povolenie udelil, a že vykonávanie takýchto činností na cezhraničnom základe na území Únie je výslovne zakázané.

Okrem toho, že ECB návrh rozhodne podporuje, navrhuje zmeny v nasledujúcich oblastiach.

S cieľom zabezpečiť zachytenie skutočného rozsahu činností pobočky, čím sa pomôže zabrániť tomu, aby skupiny z tretích krajín používali osobitné účtovné postupy na udržanie sa pod prahovými hodnotami, je dôležité, aby sa zohľadnili nielen aktíva, ktoré sú zaúčtované v pobočke, ale aj aktíva, ktoré vznikli na pobočke, ale boli zaúčtované na diaľku na inom mieste, pokiaľ sa táto prax považuje za uskutočniteľnú podľa nových právnych predpisov. Hoci navrhované zmeny smernice o kapitálových požiadavkách zahŕňajú mandát pre EBA na vypracovanie regulačných technických predpisov týkajúcich sa účtovných opatrení, ECB sa domnieva, že by bolo účinnejšie zahrnúť priamo do samotnej smernice o kapitálových požiadavkách aj úpravu spôsobu výpočtu aktív pobočky na účely posúdenia prahových hodnôt (napr. na účely klasifikácie pobočiek do triedy 1 a na posúdenie systémového významu).

ECB okrem toho navrhuje, aby sa súhrnné informácie o aktívach a pasívach držaných alebo zaúčtovaných dcérskymi spoločnosťami skupiny z tretej krajiny a pobočkami z tretích krajín v Únii, ktoré sú pobočky z tretích krajín povinné vykazovať svojmu príslušnému orgánu, sprístupnili aj príslušným orgánom, ktoré sú zodpovedné za dohľad nad dcérskymi spoločnosťami dotknutej skupiny z tretej krajiny. Tento návrh umožní komplexný prehľad a analýzu pôsobenia skupín z tretích krajín v Únii. V tejto súvislosti ECB takisto navrhuje, aby sa rozsah tejto požiadavky na vykazovanie týkajúcej sa služieb poskytovaných hlavným podnikom rozšíril tak, aby zahŕňal aj priame poskytovanie cezhraničných investičných služieb skupinou z tretej krajiny a investičných služieb, ktoré poskytuje skupina z tretej krajiny na základe investovania z vlastného podnetu.

5.   Priame poskytovanie bankových služieb v EÚ podnikmi z tretích krajín

5.1.   Požiadavka na zriadenie pobočky na poskytovanie bankových služieb podnikmi z tretích krajín: nový článok 21c smernice o kapitálových požiadavkách

ECB víta ustanovenia nového článku 21c smernice o kapitálových požiadavkách, podľa ktorých musia na poskytovanie bankových služieb v rámci Únie podniky z tretích krajín buď zriadiť pobočku, alebo vytvoriť dcérsku spoločnosť na území Únie, aby sa zabránilo neregulovaným a nekontrolovaným činnostiam, ktoré ohrozujú finančnú stabilitu v EÚ.

ECB sa však domnieva, že rozsah základných bankových služieb zahrnutých do nového článku 21c smernice o kapitálových požiadavkách je nejasný. ECB preto vyzýva legislatívne orgány Únie, aby spresnili znenie nového článku 21c smernice o kapitálových požiadavkách, a najmä aby poskytli jasný zoznam základných bankových služieb zahrnutých do tohto článku, pričom sa zohľadnia aj existujúce požiadavky v iných právnych predpisoch EÚ, ktoré upravujú konkrétne služby, ako sú platobné služby a elektronické peniaze, ako aj vplyv nového článku na likviditu globálnych finančných trhov.

6.   Právomoci v oblasti dohľadu

ECB víta navrhované zmeny smernice o kapitálových požiadavkách, pokiaľ ide o právomoci v oblasti dohľadu, keďže tieto ďalej harmonizujú tri druhy právomocí tým, že od príslušného orgánu vyžadujú, aby posúdil: i) nadobudnutia podielov v subjektoch finančného a nefinančného sektora; ii) významné prevody aktív a iii) zlúčenia alebo splynutia/rozdelenia. Súčasné rozdiely vo vnútroštátnych právomociach v týchto troch ohľadoch a skutočnosť, že ECB v súčasnosti vykonáva takéto právomoci len vtedy, ak sú k dispozícii podľa vnútroštátneho práva, vedú k nerovnakým podmienkam a znižujú účinnosť opatrení ECB v oblasti dohľadu v rámci jednotného mechanizmu dohľadu. Spoločný súbor pravidiel o základných prudenciálnych právomociach súčasne podporí harmonizáciu v rámci vnútorného trhu a zvýši celkovú kvalitu a účinnosť dohľadu. Je potrebné lepšie zosúladenie medzi týmito novými právomocami v oblasti dohľadu a právomocami, ktoré sú už ustanovené v smernici o kapitálových požiadavkách. Na tento účel ECB v technickom pracovnom dokumente predkladá niekoľko pozmeňovacích návrhov.

ECB víta najmä skutočnosť, že v návrhu Komisie sa uznáva potreba zosúladiť právomoci stanovené v hlave III kapitolách 3, 4 a 5 smernice o kapitálových požiadavkách, pokiaľ ide o nadobudnutie kvalifikovanej účasti v úverovej inštitúcii a nadobudnutie významného podielu inštitúciou. Týmto zosúladením by sa však mala zabezpečiť nielen výmena informácií medzi príslušnými orgánmi, ale upraviť aj priebeh a načasovanie príslušných postupov, ktoré nastanú súčasne pre tú istú operáciu.

Okrem tohto zladenia postupov by sa malo jasne rozlíšiť medzi pojmom „kvalifikovaná účasť“, ktorý by mal byť zameraný na vplyv nadobudnutia na cieľovú úverovú inštitúciu, a „nadobudnutím významného podielu“, ktoré by malo byť zamerané na vplyv nadobudnutia na nadobúdateľa.

Okrem toho ECB v súlade so svojím predchádzajúcim postojom (13) podporuje začlenenie dodatočných právomocí v oblasti dohľadu, pokiaľ ide o i) zmenu stanov úverových inštitúcií, ii) transakcie so spriaznenými osobami a iii) významné dohody o externom zabezpečovaní činností. Harmonizácia týchto právomocí je naďalej potrebná a pomohla by priblížiť sa k skutočnému jednotnému súboru pravidiel a znížiť regulačnú fragmentáciu v rámci jednotného mechanizmu dohľadu.

7.   Administratívne sankcie

Navrhované zmeny smernice o kapitálových požiadavkách odrážajú pozíciu ECB v tejto veci (14). Vítané je každé úsilie o ďalšiu harmonizáciu a posilnenie sankčných právomocí a právomocí v oblasti presadzovania práva na úrovni Únie, čo podporí účinné presadzovanie prudenciálnych požiadaviek v rámci Únie. Je potrebné najmä poznamenať, že právomoci príslušných orgánov v oblasti presadzovania práva sa posilňujú zavedením možnosti ukladať pravidelné penále ako nové opatrenie na presadzovanie zamerané na obnovenie súladu s prudenciálnymi požiadavkami a že takýmto opatrením nie je dotknutá následná možnosť sankcionovať vzniknuté porušenie. Preto je veľmi dôležité, aby sa rozdiel medzi týmto novým opatrením na presadzovanie práva, správnymi sankciami a inými správnymi opatreniami podľa smernice o kapitálových požiadavkách zohľadnil aj v transpozícii do vnútroštátneho práva uskutočnenej členskými štátmi. ECB okrem toho víta skutočnosť, že sa rozširuje zoznam porušení, na ktoré sa vzťahujú správne sankcie, a že sa upresňuje vymedzenie pojmu „celkový ročný obrat“.

8.   Referenčné porovnávanie v rámci dohľadu

ECB víta navrhované zmeny článku 78 smernice o kapitálových požiadavkách, a najmä skutočnosť, že tieto zmeny rozširujú rozsah referenčného porovnávania v rámci dohľadu na modely používané úverovými inštitúciami na výpočet očakávaných kreditných strát podľa medzinárodného štandardu finančného výkazníctva 9. Je to veľmi dôležité na zabezpečenie spoľahlivosti modelov, ktoré používajú okrem iného úverové inštitúcie, ktoré nemajú schválené interné modely na určenie svojich kapitálových požiadaviek pre kreditné riziko. Zahrnutie alternatívneho štandardizovaného prístupu pre trhové riziko do rozsahu referenčného porovnávania v rámci dohľadu je takisto vítané ako doplnok k informáciám pochádzajúcim z prístupu interného modelu a ako ďalší krok smerom k úplnej implementácii bazilejského rámca trhového rizika v EÚ.

ECB okrem toho víta návrh poskytnúť EBA flexibilitu, aby mohol vykonávať referenčné porovnávanie raz za dva roky. ECB odporúča poskytnúť EBA ešte väčšiu flexibilitu pri stanovovaní frekvencie týchto porovnávaní. ECB tiež navrhuje, aby boli tieto porovnávania jasnejšie vymedzené.

ECB napokon navrhuje, aby sa od inštitúcií nevyžadovalo, aby každoročne predkladali výsledky svojich výpočtov príslušným orgánom, t. j. aj v rokoch, v ktorých EBA toto porovnávanie nevykonáva. Namiesto toho ECB navrhuje zosúladiť frekvenciu predkladania a hodnotenia, čím sa zníži zaťaženie inštitúcií spojené s vykazovaním.

9.   Zverejňovanie informácií

ECB víta cieľ nového integrovaného centra spravovaného EBA na zverejňovanie informácií úverovými inštitúciami v rámci piliera III, ktorého cieľom je znížiť zaťaženie bánk a uľahčiť využívanie informácií v rámci piliera III všetkými zainteresovanými stranami. Pre orgány dohľadu by mohlo byť centralizované centrum na zverejňovanie informácií prínosom, pretože by sa pre nich uľahčilo zabezpečovanie kvality informácií v rámci piliera III.

Podľa návrhu by sa mali uplatňovať rôzne prístupy v súvislosti so zverejňovaním kvantitatívnych informácií malých a menej zložitých inštitúcií a väčších úverových inštitúcií. V prípade malých a menej zložitých inštitúcií bude EBA používať predkladanie správ na účely dohľadu na zostavenie zodpovedajúceho zverejňovania (kvantitatívnych) informácií na základe vopred vymedzeného priraďovania, zatiaľ čo v prípade väčších inštitúcií dostane EBA úplné súbory sprístupňovaných informácií „v elektronickom formáte“ a bude musieť zverejniť súbory v ten istý deň, keď ich dostane. Tento odlišný prístup sa nezdá byť odôvodnený. Rovnaký prístup v súvislosti so zverejňovaním kvantitatívnych informácií by sa mohol uplatňovať na všetky úverové inštitúcie bez ohľadu na ich veľkosť a zložitosť s cieľom znížiť záťaž spojenú s predkladaním správ u všetkých úverových inštitúcií. Harmonogram, v ktorom má EBA zverejňovať informácie v rámci piliera III v centralizovanom centre, navyše neumožňuje zosúladiť informácie z predkladania správ na účely dohľadu a zo zverejňovania informácií v rámci piliera III, čo by mohlo viesť k ďalšiemu pracovnému zaťaženiu orgánov dohľadu a k nejasnostiam pre investorov a iných používateľov informácií v rámci piliera III. Navyše, zverejňované kvalitatívne informácie a niektoré zverejňované kvantitatívne informácie nemožno získať z informácií z predkladania správ na účely dohľadu na základe vopred vymedzeného priraďovania. Tento problém sa týka tak malých a menej zložitých inštitúcií, ako aj iných inštitúcií. Postup predkladania zverejňovaných informácií orgánu EBA by sa preto mal presnejšie upraviť. Ďalšie úvahy týkajúce sa plánovaného centralizovaného centra na zverejňovanie informácií v rámci piliera III sú uvedené v stanovisku CON/2022/11.

V prípadoch, kde ECB odporúča zmenu navrhovaných zmien smernice o kapitálových požiadavkách, navrhované znenie príslušných zmien je uvedené spolu s odôvodnením v osobitnom technickom pracovnom dokumente. Technický pracovný dokument je dostupný v anglickom jazyku na webových stránkach EUR-Lex.

Vo Frankfurte nad Mohanom 27. apríla 2022

Prezidentka ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2021) 663 final.

1

(2)  COM(2021) 664 final.

2

(3)  Pokiaľ ide o všeobecné uplatňovanie spodnej hranice pre výstupné hodnoty, pozri stanovisko Európskej centrálnej banky CON/2022/11 z 24. marca 2022 k návrhu zmien nariadenia (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o požiadavky na kreditné riziko, riziko úpravy ocenenia pohľadávky, operačné riziko, trhové riziko a spodnú hranicu pre výstupné hodnoty. Všetky stanoviská ECB sú dostupné na webovom sídle EUR-Lex.

3

(4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).

4

(5)  Nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/2013 z 15. októbra 2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami (Ú. v. EÚ L 287, 29.10.2013, s. 63).

5

(6)  Pozri najmä dokument „ECB contribution to the European Commission’s targeted consultation on the review of the crisis management and deposit insurance framework“, s. 9, dostupný na webovom sídle ECB www.ecb.europa.eu.

6

(7)  Pozri oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov zo 6. júla 2021: Stratégia financovania prechodu na udržateľné hospodárstvo, COM(2021) 390 final, s. 14.

7

(8)  Správa The state of climate and environmental risk management in the banking sector – Report on the supervisory review of banks’ approaches to manage climate and environmental risks, november 2021, dostupná na webovom sídle ECB www.ecb.europa.eu.

8

The state of climate and environmental risk management in the banking sector – Report on the supervisory review of banks’ approaches to manage climate and environmental risks

(9)  Napr. nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/631 zo 17. apríla 2019, ktorým sa stanovujú emisné normy CO2 pre nové osobné vozidlá a nové ľahké úžitkové vozidlá a ktorým sa zrušujú nariadenia (ES) č. 443/2009 a (EÚ) č. 510/2011 (Ú. v. EÚ L 111, 25.4.2019, s. 13). Takéto štandardy majú v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom horizonte priamy vplyv na úverové inštitúcie prostredníctvom ich protistrán.

9

2

(10)  Pozri oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov zo 6. júla 2021: Stratégia financovania prechodu na udržateľné hospodárstvo, COM(2021) 390 final, s. 17.

10

(11)  Pozri aj stanovisko CON/2022/11, v ktorom sú uvedené podrobnejšie pripomienky k uplatňovaniu spodnej hranice pre výstupné hodnoty, najmä pokiaľ ide o úroveň jej uplatňovania a prechodné opatrenia.

11

(12)  Nedostatky v riadiacich schopnostiach riadiacich orgánov patria medzi kľúčové zraniteľné miesta úverových inštitúcií uvedené v prioritách ECB v oblasti dohľadu na roky 2022 – 2024, ktoré budú podkladom pre postup preskúmania a hodnotenia orgánmi dohľadu, dostupné na webovom sídle ECB www.ecb.europa.eu

12

(13)  Pozri odsek 1.12.2 stanoviska Európskej centrálnej banky CON/2017/46 z 8. novembra 2017 k zmenám rámca Únie pre kapitálové požiadavky úverových inštitúcií a investičných spoločností (Ú. v. EÚ C 34, 31.1.2018, s. 5).

13

(14)  Pozri odsek 1.15 stanoviska CON/2017/46.

14

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Rada

| 30.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 248/97 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 248/97

---

Závery Rady o riešení vonkajšieho rozmeru neustále sa vyvíjajúcej hrozby terorizmu a násilného extrémizmu

(2022/C 248/04)

Úvod

| 1. | V súlade so Strategickým kompasom pre bezpečnosť a obranu, ktorý schválila Európska rada 25. marca, Rada uznáva, že terorizmus a násilný extrémizmus vo všetkých formách a bez ohľadu na pôvod naďalej predstavujú veľkú výzvu v strategickom prostredí, ktoré je už ovplyvnené viacerými geopolitickými zmenami a rastúcou nestabilitou. V tejto súvislosti opätovne potvrdzuje svoje neochvejné odhodlanie chrániť občanov EÚ pred týmito hrozbami a umožniť EÚ stať sa silnejším a schopnejším garantom bezpečnosti, pričom opätovne potvrdzuje jej základné hodnoty a zásady v súlade s medzinárodným právom, najmä medzinárodným právom v oblasti ľudských práv a humanitárnym právom. Rada uznáva, že na tento účel je potrebná posilnená multilaterálna angažovanosť a posilnená spolupráca so strategickými medzinárodnými partnermi, ak to slúži záujmom EÚ. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rada v tejto súvislosti pripomína, že čo najdôraznejšie odsudzuje nevyprovokovanú, neopodstatnenú a nezákonnú vojenskú agresiu Ruskej federácie voči Ukrajine, ktorou sa hrubo porušuje medzinárodné právo a zásady Charty OSN a ktorou sa oslabuje európska a globálna bezpečnosť a stabilita. Vyjadruje vážne znepokojenie v súvislosti s možnými dlhodobými dôsledkami, ktoré by táto agresia mohla mať na teroristickú hrozbu v rámci EÚ aj na celom svete. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rada zdôrazňuje pretrvávajúci význam posúdenia a záväzkov vyplývajúcich z jej záverov z 15. júna 2020 o vonkajšej činnosti EÚ v oblasti predchádzania terorizmu a násilnému extrémizmu a boja proti nim. Spolu s predchádzajúcimi závermi z 9. februára 2015 a 19. júna 2017 a v súlade so stratégiou EÚ na boj proti terorizmu z roku 2005, Európskym programom v oblasti bezpečnosti a globálnou stratégiou EÚ z roku 2016, ako aj Stratégiou EÚ pre bezpečnostnú úniu z 24. júla 2020 a programom boja proti terorizmu pre EÚ z 9. decembra 2020 predstavujú pevný a konzistentný politický rámec pre ambicióznu európsku angažovanosť na globálnej scéne. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Cieľom týchto nových záverov, ktoré dnes Rada prijala, je preto zabezpečiť, aby politické usmernenia, ktoré sú hnacou silou nášho spoločného úsilia, naďalej zodpovedali realite ohrozenia bezpečnosti EÚ. Preto sa zameriavajú na nedávne významné zmeny povahy samotnej hrozby, ale aj na globálny kontext, v ktorom EÚ pôsobí, s cieľom predchádzať terorizmu a násilnému extrémizmu a bojovať proti nim. |
| --- | --- |

4.

Neustále sa vyvíjajúca hrozba medzinárodného terorizmu

| 5. | Rada zdôrazňuje, že Dá’iš, al-Káida a ich pridružené skupiny naďalej predstavujú celosvetovo najvážnejšiu teroristickú hrozbu. Napriek tomu, že organizácia Dá’iš stratila územnú kontrolu nad časťami Iraku a Sýrie, a jej vedenie čelí neustálym a významným útokom, zámerne sa vrátila ku skrytej forme boja, pričom sa snaží ďalej destabilizovať obe krajiny, oslobodiť svojich zadržiavaných bojovníkov, udržať si vplyv a miestnych podporovateľov, zachovať si zdroje financovania a v konečnom dôsledku obnoviť svoju schopnosť predstavovať hrozbu. V tejto súvislosti Rada vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby sa sústredili na posilnenie svojho komplexného prístupu a zachovali si neochvejné odhodlanie bojovať spolu s globálnou koalíciou na boj proti Dá’iš a ďalšími kľúčovými partnermi proti terorizmu v Iraku a Sýrii a zároveň rázne riešili hrozbu, ktorú predstavuje rozširovanie globálnych sietí oboch teroristických organizácií. Rada tiež opätovne zdôrazňuje potrebu politického riešenia konfliktu v Sýrii v súlade s rezolúciou BR OSN č. 2254. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Rada konštatuje, že viaceré regióny v Afrike sú svedkami mimoriadne znepokojujúceho nárastu hrozby terorizmu a násilného extrémizmu, pričom okrem iného ide aj o Sahel, pri ktorom hrozí rozšírenie do západnej Afriky a Guinejského zálivu. V tejto súvislosti opätovne potvrdzuje svoju podporu iniciatívam pod africkým vedením, ktorých cieľom je postaviť prevenciu a ochranu civilného obyvateľstva do centra ich boja proti terorizmu, ako sa uviedlo na 6. samite EÚ – AÚ, ktorý sa konal od 17. do 18. februára 2022 v Bruseli. Dá’iš aj al-Káide sa podarilo využiť bezpečnostné, hospodárske, sociálne a riadiace vákuum na posilnenie územnej expanzie svojich miestnych pobočiek. Rada s veľkým znepokojením konštatuje, že v čoraz väčšom počte krajín dochádza k zmene demokratických zásad a právneho štátu a v zraniteľných regiónoch rastie militarizácia a rozmáhajú sa násilní aktéri. Z tohto hľadiska vyjadruje presvedčenie, že nasadzovaním údajne súkromných vojenských spoločností, ako je Ruskom sponzorovaná Wagnerova skupina, ktoré sa pod zámienkou boja proti terorizmu zmocňujú miestnych prírodných zdrojov, sa hrubo porušujú ľudské práva a zvyšuje etnické napätie, čo z dlhodobého hľadiska slúži záujmom Dá’iš, al-Káidy a ich pridružených skupín a organizácií. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Vážne obavy EÚ v súvislosti s bojom proti terorizmu vyvoláva prevzatie moci Talibanom v Afganistane, ktoré môže mať vplyv aj na okolitý región a opätovný nástup Dá’iš v provincii Chorásán, čo je v súčasnosti najbezprostrednejšia teroristická hrozba v krajine. Rada tiež opätovne vyjadruje hlboké znepokojenie v súvislosti s prepojením Talibanu s jadrom al-Káidy a jeho regionálnou pobočkou (al-Káida na indickom subkontinente – AQIS), pričom sa domnieva, že tieto skupiny môžu z dlhodobého hľadiska ťažiť zo súčasnej situácie a získať a zabezpečiť si financovanie, a to aj zapojením sa do rôznych druhov nezákonného obchodovania, a prilákať nových členov, čo by mohlo viesť k obnove ich schopnosti priamo ohrozovať európske záujmy. Pripomína jednoznačnú požiadavku, aby Taliban ukončil všetky priame a nepriame väzby s medzinárodným terorizmom, a situáciu bude naďalej pozorne monitorovať v súlade so svojimi závermi prijatými 15. septembra 2021 a v súlade s rezolúciou Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov č. 2593. Rada berie na vedomie opatrenia, ktoré sa odporúčajú v akčnom pláne EÚ na boj proti terorizmu v Afganistane, a je pripravená mobilizovať všetky relevantné nástroje, ktoré má k dispozícii, na zabezpečenie toho, aby sa Afganistan opäť nestal útočiskom pre teroristické organizácie. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Rada zdôrazňuje, že je potrebné riešiť kritickú výzvu, ktorú predstavuje schopnosť Dá’iš a al-Káidy prilákať bezprecedentný počet podporovateľov na celom svete. Napriek vojenským neúspechom, ktoré obe organizácie utrpeli v nedávnej minulosti, predstavuje pokračujúca prítomnosť mnohých prevažne miestnych, ale aj zahraničných teroristických bojovníkov v mnohých regiónoch, najmä v Iraku a Sýrii, stále veľké bezpečnostné riziko. Rada poznamenáva, že pokiaľ sa primerane nevyrieši táto otázka, nemožno proti týmto skupinám dosiahnuť trvalé víťazstvo, a zdôrazňuje, že EÚ a jej členské štáty musia ďalej rozvíjať komplexný prístup zameraný na predchádzanie náboru teroristických bojovníkov v radoch zraniteľných skupín obyvateľstva vrátane mládeže riešením humanitárnych, sociálnych a rozvojových potrieb. Podčiarkuje tiež potrebu predchádzať neodhalenému premiestňovaniu teroristických bojovníkov a ich rodín, podporovať zodpovednosť, vymedziť cielené stratégie deradikalizácie, rehabilitácie a reintegrácie, v potrebných prípadoch zabezpečiť primerané monitorovanie osôb odsúdených za terorizmus počas pobytu vo väzení i po ňom, ako aj poskytovať zvýšenú podporu krajinám, ktoré sú najviac postihnuté fenoménom „navrátilcov“. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Rada uznáva rastúcu hrozbu pravicového násilného extrémizmu a terorizmu, ktorá predstavuje pre EÚ a jej členské štáty vážnu globálnu výzvu. Nadnárodné prepojenia medzi pravicovými násilnými extrémistickými skupinami a jednotlivcami presahujú rámec bežnej komunikácie na internete a v súčasnosti zahŕňajú koordináciu, financovanie, nábor a spoločnú operačnú taktiku. Rada okrem toho konštatuje nárast počtu násilných činov spojených s ľavicovým násilným extrémizmom a terorizmom, ktoré si tiež vyžadujú neustále dôkladné sledovanie. Vyzýva preto na podporu spoločného chápania hrozby a na posilnenie medzinárodnej angažovanosti v boji proti politicky motivovanému násilnému extrémizmu a terorizmu, a to aj v oblasti protiargumentácie, výmeny informácií, budovania kapacít a šírenia najlepších postupov, okrem iného rozvíjaním kritického myslenia, digitálnej gramotnosti a verejnej bezpečnosti online, ako aj podporou medzikultúrneho dialógu a tolerancie prostredníctvom vzdelávania na všetkých úrovniach. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Rada vyjadruje znepokojenie v súvislosti s rastúcou hrozbou, ktorú predstavuje domáci terorizmus a útoky páchané osamelými aktérmi. Konštatuje, že globálne teroristické organizácie sa zámerne zapojili do stratégie zameranej na inšpiráciu jednotlivcov, ktorí vo väčšine prípadov nemajú predchádzajúce väzby na medzinárodný terorizmus a uchyľujú sa najmä k najzákladnejším postupom, čo sťažuje možnosť zabrániť ich činom. Táto stratégia sa posilnila počas pandémie covid-19, ktorá zvýšila izoláciu zraniteľných osôb a zvýšila ich vystavenie častému fenoménu rýchlej radikalizácie, najmä online. Rada preto zdôrazňuje, že je potrebné naďalej venovať pozornosť výmene analýz, odhaľovaniu, ako aj predchádzaniu radikalizácii online aj offline. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Rada so znepokojením berie na vedomie šírenie násilných extrémistických ideológií, ktoré môžu vytvárať živnú pôdu pre terorizmus. Zdôrazňuje, že je potrebné zabraňovať šíreniu a financovaniu všetkých druhov násilnej extrémistickej propagandy vrátane násilnej extrémistickej islamistickej ideológie, ktorá je v rozpore so základnými právami a slobodami, ktoré sú jadrom hodnôt a zásad EÚ. Rada na tento účel vyzýva najmä na riešenie problému netransparentného financovania zo strany zahraničných subjektov, ktoré podporujú nežiaduci vplyv na občianske a náboženské organizácie v rámci EÚ i v celosvetovom meradle. Vyzýva tiež, aby sa identifikovali účinné spôsoby riešenia hrozby, ktorú predstavujú organizácie, jednotlivci a subjekty, ktorých činnosti sú priamo zamerané na radikalizáciu, indoktrináciu a inšpiráciu ľudí k páchaniu násilných a teroristických činov. |
| --- | --- |

11.

Zneužívanie nových technológií na teroristické účely

| 12. | Rada uznáva, že nové technológie predstavujú v prvom rade obrovskú príležitosť pre hospodárstvo a spoločnosť EÚ a môžu tiež uľahčiť úsilie EÚ v boji proti terorizmu a pri predchádzaní násilnému extrémizmu a v boji proti nemu. Zároveň zdôrazňuje, že je potrebné zohľadniť oprávnené bezpečnostné obavy vyplývajúce z možného zneužitia niektorých z týchto nástrojov teroristickými aktérmi, ako sú 3D tlač, bezpilotné letecké systémy (UAS) atď. Na tento účel Rada nabáda EÚ, aby zachovala komplexný prístup založený na zapojení viacerých zainteresovaných strán, ktorý zahŕňa intenzívnu spoluprácu s partnerskými krajinami, multilaterálnymi fórami, súkromným sektorom, akademickou obcou a zmysluplnú účasť občianskej spoločnosti vrátane organizácií pre práva žien a organizácií vedených ženami a mládežou. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Rada zdôrazňuje zásadný význam zachovania slobody prejavu a iných základných práv, ktoré zohrávajú v demokratických spoločnostiach ústrednú úlohu. Uznáva, že významná časť boja proti radikalizácii vedúcej k terorizmu sa musí uskutočňovať online, keďže medzinárodné teroristické organizácie vo veľkej miere využívajú digitálne nástroje na šírenie svojej propagandy, nábor a rozširovanie svojho vplyvu na internete. Prijatím nariadenia o riešení šírenia teroristického obsahu online a aktu o digitálnych službách sa EÚ síce dostala do popredia tohto boja, no technický vývoj so sebou naďalej prináša slabé miesta, ktoré majú teroristické skupiny v úmysle využiť na účely zachovania svojej prítomnosti online. Patria sem škodlivé kybernetické činnosti prostredníctvom zneužívania menších platforiem, ktoré sú často založené na technológii blockchainu a decentralizovanom webe, čím sa ešte viac sťažuje odhaľovanie a v prípade potreby odstraňovanie nezákonného obsahu. V tejto súvislosti Rada vyzýva technologický priemysel, a najmä online platformy, aby bez ohľadu na svoju veľkosť prevzali väčšiu zodpovednosť za predchádzanie šíreniu teroristického a násilného extrémistického obsahu online, a to aj prostredníctvom jeho algoritmickej amplifikácie, a za boj proti nemu. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Rada opätovne potvrdzuje, že je mimoriadne dôležité v súlade s normami EÚ a Finančnej akčnej skupiny (FATF) zablokovať zdroje financovania terorizmu, okrem iného aj prostredníctvom nedovoleného obchodovania s kultúrnymi statkami. So znepokojením berie na vedomie aj riziko spojené s tým, že teroristi vo väčšej miere využívajú nové a anonymné formy platieb, ktoré zahŕňajú elektronické peniaze, kryptoaktíva a technológie blockchainu, mobilné peniaze a predplatené karty teroristami. Vyzýva preto EÚ a jej členské štáty, aby podporovali partnerské krajiny pri zlepšovaní plnenia požiadaviek EÚ a FATF a aby zintenzívnili úsilie o riešenie anonymity transakcií sledovaním, odhaľovaním, sankcionovaním a účinným odstraňovaním nezákonných odosielateľov peňazí. Na tento účel nabáda na aktívnejšiu spoluprácu finančno-technologického odvetvia s finančnými spravodajskými jednotkami, orgánmi presadzovania práva a justičnými vyšetrovacími orgánmi. Rada uznáva zásadnú úlohu neziskových organizácií a zdôrazňuje, že do boja proti násilnému extrémizmu je ich potrebné začleniť ako ústredných partnerov. Zdôrazňuje tiež, že je dôležité nenarušovať činnosti občianskej spoločnosti ani od nich neodrádzať a zabezpečiť, aby sa opatrenia na boj proti financovaniu terorizmu nezneužívali na obviňovanie alebo kriminalizáciu legitímnych humanitárnych aktérov alebo obhajcov ľudských práv. Rada vyzýva členské štáty, aby zatiaľ plne spolupracovali s neziskovými organizáciami prostredníctvom prístupu založeného na riziku, ako aj prostredníctvom cielených a primeraných opatrení s cieľom zabrániť akémukoľvek zneužívaniu zo strany teroristov a v záujme teroristov. |
| --- | --- |

14.

Potreba opätovne potvrdiť základné hodnoty a zásady EÚ

| 15. | Rada vyjadruje poľutovanie v súvislosti s rastúcou politizáciou boja proti terorizmu. Na jednej strane sa teroristické organizácie čoraz viac snažia ťažiť zo slabých systémov správy vecí verejných, najmä v najzraniteľnejších krajinách, s cieľom získať dominantné postavenie, prilákať podporu miestneho obyvateľstva a vykresliť sa ako legitímnejšie a účinnejšie alternatívy k vládam. Podobne schopnosť medzinárodného spoločenstva vystupovať jednotne v boji proti terorizmu je naďalej oslabovaná neskrývanými pokusmi prevažne autoritárskych režimov, ktoré využívajú boj proti terorizmu ako zámienku na dosiahnutie vlastných politických cieľov, čím prispievajú k prehlbovaniu polarizácie názorov na túto otázku na multilaterálnych fórach. V tejto súvislosti Rada zdôrazňuje, že je potrebné dôrazne potláčať akékoľvek pokusy o politizáciu boja proti terorizmu, a to aj na medzinárodných fórach. EÚ a jej členské štáty sa budú usilovať o zachovanie a presadzovanie prístupu založeného na objektívnych skutočnostiach a vývoji hrozby, pričom zohľadnia aj to, že komplexné predchádzanie terorizmu a boj proti nemu si vyžadujú posilnenie spoľahlivých, inkluzívnych a demokratických modelov správy vecí verejných založených na dodržiavaní ľudských práv. |
| --- | --- |

15.

| 16. | V tomto kontexte rastúcej systémovej rivality na globálnej scéne Rada rozhodne opätovne potvrdzuje svoje presvedčenie, že demokracia, transparentnosť, zodpovednosť, rodová responzívnosť, ako aj dodržiavanie medzinárodného práva vrátane ľudských práv, zásad právneho štátu a medzinárodného humanitárneho práva sú jedinou udržateľnou reakciou na terorizmus a násilný extrémizmus. Rada s veľkým znepokojením konštatuje, že diktatúry, vojenské a autoritárske režimy sú vo viacerých krajinách najviac postihnutých terorizmom na vzostupe a že takéto modely správy vecí verejných preukázateľne túto hrozbu ešte zhoršujú. EÚ a jej členské štáty by preto mali zabezpečiť, aby presadzovanie a dodržiavanie týchto základných zásad zostalo základným kameňom ich angažovanosti v bilaterálnom aj multilaterálnom kontexte, a zároveň by mali posilniť prepojenie medzi dodržiavaním týchto hodnôt a zásad a pomocou, ktorú poskytujú alebo sú pripravené poskytnúť na účely predchádzania terorizmu a násilnému extrémizmu a boja proti nim na celom svete. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Boj proti beztrestnosti činov spáchaných teroristami a zabezpečenie uznania a primeranej pomoci, podpory a odškodnenia pre obete sú absolútne kľúčové na zabezpečenie toho, aby bolo v dlhodobom horizonte možné úspešne riešiť teroristické hrozby. Rada preto vyzýva, aby sa pokračovalo v činnostiach EÚ zameraných na budovanie kapacít s cieľom posilniť schopnosť partnerov primerane vyšetrovať a stíhať prípady terorizmu pri náležitom dodržiavaní ľudských práv a zásad právneho štátu. Uznáva kľúčovú úlohu, ktorú môžu zohrávať obete a ich rodiny, a to aj v boji proti teroristickej propagande, a zdôrazňuje tiež potrebu presadzovať medzinárodnú solidaritu a zabezpečiť, aby sa s obeťami zaobchádzalo dôstojne a s rešpektom. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Rada opätovne potvrdzuje svoje presvedčenie, že terorizmu a násilnému extrémizmu je možné zabrániť. Ich potlačenie si vyžaduje konzistentné a komplexné globálne úsilie, ktoré sa nemôže opierať len o vojenské akcie, ale zahŕňa aj civilnú, celospoločenskú reakciu zameranú na riešenie základných príčin hrozby vrátane sociálno-ekonomických nerovností, nedostatku dobrej správy vecí verejných, ako aj vplyvu organizovanej trestnej činnosti a zmeny klímy. Kľúčovú úlohu pri podpore mieru, demokracie, udržateľného rozvoja a pri predchádzaní terorizmu môže zohrávať aj ochrana kultúrneho dedičstva, keďže sa ňou podporuje tolerancia, dialóg a vzájomné porozumenie. Rada uznáva, že toto globálne úsilie by malo zahŕňať silný rodový rozmer s cieľom riešiť vplyv rodových stereotypov a rodovo motivovaného násilia na terorizmus a násilný extrémizmus a zároveň zabezpečiť podporu aktívnej a zmysluplnej účasti žien na predchádzaní terorizmu a boji proti nemu. Tento komplexný prístup by mal okrem iného zahŕňať aj humanitárnu pomoc v najkritickejšom prostredí, stabilizačnú pomoc v krajinách, ktoré prekonali krízu, rozvojovú spoluprácu a zvýšené investície do predchádzania násilnému extrémizmu a boja proti nemu prostredníctvom posilnených partnerstiev s miestnymi aktérmi. Hoci je Rada odhodlaná pokračovať v tomto úsilí, pripomína tiež význam miestnej zodpovednosti a skutočnosť, že primárnu zodpovednosť za tento boj nesú v prvom rade vlády krajín, ktoré čelia týmto hrozbám. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Rada uznáva kľúčovú prácu, ktorú vykonávajú medzinárodní a mimovládni humanitárni aktéri s cieľom poskytnúť životne dôležitú pomoc obyvateľstvu v núdzi postihnutému konfliktom a nestabilitou, pričom poznamenáva, že táto humanitárna pomoc v konečnom dôsledku prispieva k zamedzeniu obnovy hrozby v oblastiach oslobodených spod kontroly teroristických organizácií. Z tohto hľadiska Rada opätovne potvrdzuje svoje presvedčenie, že politika boja proti terorizmu a humanitárna činnosť založená na zásadách ľudskosti, nestrannosti, neutrality a nezávislosti sa môžu navzájom posilňovať. V súlade so záväzkami prijatými v rámci Európskeho humanitárneho fóra, ktoré sa konalo od 21. do 23. marca 2022, Rada opätovne zdôrazňuje svoje odhodlanie chrániť humanitárny priestor a prijať konkrétne opatrenia zamerané na predchádzanie akémukoľvek potenciálnemu negatívnemu vplyvu protiteroristických opatrení na zásadové humanitárne činnosti bez toho, aby sa narušila integrita protiteroristickej architektúry EÚ. Tieto opatrenia by mali okrem iného zahŕňať konkrétne riešenia na uľahčenie prístupu neziskových organizácií k financovaniu, riešenie ťažkostí vyplývajúcich z prehnaného dodržiavania pravidiel zo strany súkromného bankového sektora a poskytovanie ďalších usmernení humanitárnym organizáciám, pokiaľ ide o ich práva a povinnosti v rámci rôznych sankčných režimov EÚ v oblasti boja proti terorizmu. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Rada konštatuje, že medzinárodnú angažovanosť EÚ v boji proti terorizmu a násilnému extrémizmu ohrozujú čoraz agresívnejšie manipulatívne informačné kampane, ktoré zahŕňajú dezinformácie, falošné správy a šírenie konšpiračných teórií, a uznáva, že úspešné opatrenia v tejto oblasti si vyžadujú podporu strategickej komunikácie a posilnenie odolnosti komunít. Preto je potrebné koordinované úsilie s cieľom lepšie načrtnúť a vysvetliť hlavné strategické ciele EÚ, komunikovať pozitívne naratívy, oslovovať publikum v tretích krajinách a bojovať proti dezinformáciám. |
| --- | --- |

20.

Rozširovanie úlohy EÚ na globálnej protiteroristickej scéne

| 21. | Rada na základe Strategického kompasu pre bezpečnosť a obranu zdôrazňuje, že EÚ a jej členské štáty musia posilniť svoju medzinárodnú angažovanosť v boji proti terorizmu a násilnému extrémizmu, pričom v plnej miere využijú nástroje, ktoré majú k dispozícii, s cieľom prispieť k primeranej kolektívnej reakcii na terorizmus a násilný extrémizmus a zabezpečiť, aby zodpovedala ich prioritám a hodnotám, a to na základe plného dodržiavania ľudských práv a medzinárodného práva. Hoci z povahy hrozieb nevyhnutne vyplýva globálny rozmer tejto angažovanosti, priority, ktoré sleduje EÚ a jej členské štáty, by mali v prvom rade vychádzať z reálneho ohrozenia ich bezpečnosti. Preto by sa mali usilovať venovať osobitnú pozornosť svojmu blízkemu susedstvu vrátane Sahelu, severnej Afriky, Levantu a východného Stredozemia. Mala by sa ďalej posilňovať spolupráca so západným Balkánom, a to aj prostredníctvom ďalšieho vykonávania spoločného akčného plánu EÚ a západného Balkánu na boj proti terorizmu. EÚ by sa mala naďalej zameriavať aj na konkrétne oblasti vrátane Strednej Ázie a indicko-tichomorského regiónu, v ktorých by prítomnosť medzinárodných teroristických a násilných extrémistických organizácií mohla v konečnom dôsledku predstavovať priamu hrozbu pre európsku bezpečnosť. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Silná a zásadová bilaterálna a multilaterálna angažovanosť je ústredným prvkom globálnej politiky EÚ v oblasti boja proti terorizmu. Rada v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je potrebné usilovať sa o nadviazanie a zachovanie intenzívnej spolupráce so strategickými bilaterálnymi partnermi, pričom uznáva kľúčový význam politických dialógov EÚ o boji proti terorizmu a o bezpečnosti. Uznáva vedúcu úlohu Organizácie Spojených národov v tejto oblasti a víta úsilie, ktoré EÚ vynaložila na posilnenie svojho strategického partnerstva s príslušnými orgánmi OSN. V súlade s dohodnutými usmerňujúcimi zásadami, ktoré sa zopakovali aj v Strategickom kompase, Rada ďalej zdôrazňuje potrebu prehĺbiť vzájomne sa posilňujúce a prospešné strategické partnerstvo s NATO v kontexte vykonávania spoločných vyhlásení z Varšavy (2016) a Bruselu (2018), okrem iného v oblasti odolnosti proti terorizmu a násilnému extrémizmu a v oblasti budovania kapacít partnerských krajín. Okrem toho podporuje trvalejšiu angažovanosť EÚ vo vzťahu k medzinárodným organizáciám zapojeným do boja proti terorizmu a násilnému extrémizmu vrátane OBSE, Rady Európy, Interpolu a multilaterálnych fór, ako je internetové fórum EÚ a Výzva na činnosť z Christchurch. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Rada uznáva, že je potrebné, aby EÚ a jej členské štáty posilnili svoju koordináciu a vypracovali strategický prístup zameraný na posilnenie ich kolektívnej schopnosti ovplyvňovať strategické smerovanie týchto organizácií. Víta úspešnú kandidatúru EÚ na spolupredsedníctvo Globálneho fóra pre boj proti terorizmu (GCTF), kde môže EÚ pomôcť formovať program medzinárodnej politiky a postupov boja proti terorizmu a presadzovať hodnoty EÚ v oblasti boja proti terorizmu. Rada konštatuje, že by to malo viesť k väčšej podpore a strategickej angažovanosti vo vzťahu k tejto organizácii, ako aj k ňou inšpirovaným inštitúciám (Globálny fond na podporu komunitnej angažovanosti a odolnosti, centrum Hedayah a Medzinárodný inštitút pre spravodlivosť a právny štát). EÚ by sa tiež mala naďalej intenzívne angažovať v rámci globálnej koalície na boj proti Dá’iš, jej pracovných skupín a novovytvorenej špecializovanej skupiny pre Afriku, ako aj v rámci Koalície pre Sahel s cieľom uplatňovať koordinovaný a komplexný prístup k boju proti terorizmu a násilnému extrémizmu. Táto medzinárodná angažovanosť by sa mala riadiť aj potrebou posilňovať synergie medzi rôznymi medzinárodnými, regionálnymi a vnútroštátnymi iniciatívami zameranými na boj proti terorizmu a násilnému extrémizmu a potrebou zabrániť duplicite úsilia. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Rada víta cenný príspevok siete expertov na boj proti terorizmu/bezpečnosť vyslaných do vybraných delegácií EÚ, pričom konštatuje, že táto sieť umožnila EÚ rozšíriť jej globálny dosah a jej schopnosť vypracúvať presnejšie posúdenia miestnej situácie, ako aj zachovať bilaterálnu a multilaterálnu angažovanosť. Keďže sa táto sieť v nedávnej minulosti naďalej rozširovala, Rada zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť, aby sa posilnila jej kapacita a aby sa jej veľkosť ďalej zvyšovala s cieľom reagovať na geopolitický vývoj a strategické potreby. Rada víta nedávne úsilie a úvahy ESVČ v tejto súvislosti, a to aj pokiaľ ide o geografický rozsah pôsobnosti siete, jej mandát a koordináciu s činnosťami členských štátov. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Rada tiež pripomína cenný príspevok civilných misií SBOP v rámci integrovaného prístupu EÚ a, ako sa zdôrazňuje v pakte o civilnej SBOP, v rámci príslušných mandátov jednotlivých misií pri posilňovaní sektora bezpečnosti a spravodlivosti v hostiteľských krajinách a pri budovaní ich kapacít na predchádzanie terorizmu a násilnému extrémizmu a na boj proti nim, a to účinne a v súlade so zásadami právneho štátu. |
| --- | --- |

25.

Strategickejšie využívanie sankčných režimov EÚ v oblasti boja proti terorizmu

| 26. | Rada pripomína, že sankcie v oblasti boja proti terorizmu sú silným nástrojom na podporu a vykonávanie vonkajšej politiky EÚ v oblasti boja proti terorizmu. Víta preto väčšie využívanie týchto nástrojov na kolektívnu podporu rozhodných a ambicióznych opatrení EÚ prostredníctvom nových označení, ktoré, ak je to relevantné a možné, odrážajú vývoj hrozby a reagujú na vznik nových teroristických aktérov.
  Základným kameňom dôveryhodnosti a účinnosti sankčnej politiky EÚ je súlad reštriktívnych opatrení EÚ s medzinárodným právom, najmä s medzinárodným humanitárnym právom, ľudskými právami a základnými slobodami, zásadami riadneho procesu a právneho štátu. Rada v tejto súvislosti pripomína, že reštriktívne opatrenia sú cielené, starostlivo nastavené a primerané cieľom, ktoré sa nimi majú dosiahnuť. Uznáva, že sankcie musia byť preventívne, a zaväzuje sa v rámci pravidelných preskúmaní plne zohľadňovať vyvíjajúce sa okolnosti a reálne ohrozenie, ktoré predstavujú subjekty a jednotlivci na zozname, a zoznamy zodpovedajúcim spôsobom aktualizovať. Rada v tejto súvislosti naďalej víta všetky opatrenia, ktoré sa prijímajú v tomto smere, vrátane významného príspevku úradu ombudsmana OSN, ktorý od svojho zriadenia zabezpečil väčšiu spravodlivosť a transparentnosť režimu sankcií OSN voči Dá’iš a al-Káide.
  Rada podčiarkuje spoločné výhody vyplývajúce z koordinácie zaraďovania na sankčné zoznamy s inými medzinárodnými aktérmi vrátane Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov a tretích krajín. Okrem toho nabáda na ďalší dialóg a zvýšené úsilie s cieľom zabezpečiť dobré pochopenie osobitných právnych a procedurálnych požiadaviek EÚ a zabrániť politickému zneužívaniu protiteroristických sankcií. |
| --- | --- |

26.

Základným kameňom dôveryhodnosti a účinnosti sankčnej politiky EÚ je súlad reštriktívnych opatrení EÚ s medzinárodným právom, najmä s medzinárodným humanitárnym právom, ľudskými právami a základnými slobodami, zásadami riadneho procesu a právneho štátu. Rada v tejto súvislosti pripomína, že reštriktívne opatrenia sú cielené, starostlivo nastavené a primerané cieľom, ktoré sa nimi majú dosiahnuť. Uznáva, že sankcie musia byť preventívne, a zaväzuje sa v rámci pravidelných preskúmaní plne zohľadňovať vyvíjajúce sa okolnosti a reálne ohrozenie, ktoré predstavujú subjekty a jednotlivci na zozname, a zoznamy zodpovedajúcim spôsobom aktualizovať. Rada v tejto súvislosti naďalej víta všetky opatrenia, ktoré sa prijímajú v tomto smere, vrátane významného príspevku úradu ombudsmana OSN, ktorý od svojho zriadenia zabezpečil väčšiu spravodlivosť a transparentnosť režimu sankcií OSN voči Dá’iš a al-Káide.

Rada podčiarkuje spoločné výhody vyplývajúce z koordinácie zaraďovania na sankčné zoznamy s inými medzinárodnými aktérmi vrátane Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov a tretích krajín. Okrem toho nabáda na ďalší dialóg a zvýšené úsilie s cieľom zabezpečiť dobré pochopenie osobitných právnych a procedurálnych požiadaviek EÚ a zabrániť politickému zneužívaniu protiteroristických sankcií.

Vykonávanie záverov a následné opatrenia

| 27. | Rada vyjadruje silnú podporu zvýšenej synergii medzi vnútorným a vonkajším rozmerom činností EÚ v boji proti terorizmu a násilnému extrémizmu. Vyzýva tiež všetky inštitúcie EÚ a členské štáty, aby sa spoločne usilovali prispieť k realizácii priorít a dosiahnutiu uvedených cieľov. Tieto politické usmernenia by sa mali zohľadniť najmä pri vymedzovaní budúcej finančnej spolupráce s partnerskými krajinami a medzinárodnými organizáciami. Na tento účel a v súlade s cieľom stanoveným v Strategickom kompase pre bezpečnosť a obranu Rada víta začatie preskúmania nástrojov a programov EÚ, ktoré prispievajú k budovaniu kapacít partnerov v boji proti terorizmu, ktoré sa má ukončiť začiatkom roka 2023, s cieľom zvýšiť ich účinnosť. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Rada považuje za potrebné tieto závery pravidelne preskúmavať s cieľom zabezpečiť, aby sa politické a strategické aspekty, z ktorých vychádza vonkajšia činnosť EÚ proti terorizmu a násilnému extrémizmu, naďalej prispôsobovali reálnemu ohrozeniu. |
| --- | --- |

28.

---

Európska komisia

| 30.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 248/104 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 248/104

---

Výmenný kurz eura (1)

29. júna 2022

(2022/C 248/05)

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,0517 |
| JPY | Japonský jen | 143,53 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4392 |
| GBP | Britská libra | 0,86461 |
| SEK | Švédska koruna | 10,6848 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,0005 |
| ISK | Islandská koruna | 139,90 |
| NOK | Nórska koruna | 10,3065 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 24,739 |
| HUF | Maďarský forint | 394,28 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,6869 |
| RON | Rumunský lei | 4,9419 |
| TRY | Turecká líra | 17,4998 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,5256 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,3513 |
| HKD | Hongkongský dolár | 8,2532 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,6871 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,4607 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 364,02 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 16,9295 |
| CNY | Čínsky juan | 7,0382 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,5285 |
| IDR | Indonézska rupia | 15 612,61 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,6272 |
| PHP | Filipínske peso | 57,773 |
| RUB | Ruský rubeľ | |
| THB | Thajský baht | 36,925 |
| BRL | Brazílsky real | 5,5163 |
| MXN | Mexické peso | 21,1375 |
| INR | Indická rupia | 83,0370 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,0517

JPY

Japonský jen

143,53

DKK

Dánska koruna

7,4392

GBP

Britská libra

0,86461

SEK

Švédska koruna

10,6848

CHF

Švajčiarsky frank

1,0005

ISK

Islandská koruna

139,90

NOK

Nórska koruna

10,3065

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

24,739

HUF

Maďarský forint

394,28

PLN

Poľský zlotý

4,6869

RON

Rumunský lei

4,9419

TRY

Turecká líra

17,4998

AUD

Austrálsky dolár

1,5256

CAD

Kanadský dolár

1,3513

HKD

Hongkongský dolár

8,2532

NZD

Novozélandský dolár

1,6871

SGD

Singapurský dolár

1,4607

KRW

Juhokórejský won

1 364,02

ZAR

Juhoafrický rand

16,9295

CNY

Čínsky juan

7,0382

HRK

Chorvátska kuna

7,5285

IDR

Indonézska rupia

15 612,61

MYR

Malajzijský ringgit

4,6272

PHP

Filipínske peso

57,773

RUB

Ruský rubeľ

THB

Thajský baht

36,925

BRL

Brazílsky real

5,5163

MXN

Mexické peso

21,1375

INR

Indická rupia

83,0370

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

| 30.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 248/105 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 248/105

---

Oznámenie Komisie podľa článku 16 ods. 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve

Zmeny záväzkov služby vo verejnom záujme v súvislosti s pravidelnými leteckými dopravnými službami

(Text s významom pre EHP)

(2022/C 248/06)

| Členský štát | Francúzsko |
| --- | --- |
| Príslušná trať | Aurillac – Paríž (Orly) |
| Pôvodný dátum nadobudnutia účinnosti záväzkov služby vo verejnom záujme | 1. jún 2011 |
| Dátum nadobudnutia účinnosti zmien | 1. jún 2023 |
| Adresa, na ktorej možno získať znenie a všetky relevantné informácie a/alebo dokumentáciu v súvislosti so záväzkom služby vo verejnom záujme | Rozhodnutie z 1. júna 2022, ktorým sa menia záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme uložené na pravidelné letecké dopravné služby medzi Aurillac a Parížom (Orly)
  NOR: TREA2215683A
  http://www.legifrance.gouv.fr/initRechTexte.do.
  Ďalšie informácie:





  Direction Générale de l’Aviation Civile |
| DTA/SDS1 |
| 50 rue Henry Farman |
| 75720 Paris Cedex 15 |
| FRANCÚZSKO |

Členský štát

Francúzsko

Príslušná trať

Aurillac – Paríž (Orly)

Pôvodný dátum nadobudnutia účinnosti záväzkov služby vo verejnom záujme

1. jún 2011

Dátum nadobudnutia účinnosti zmien

1. jún 2023

Adresa, na ktorej možno získať znenie a všetky relevantné informácie a/alebo dokumentáciu v súvislosti so záväzkom služby vo verejnom záujme

Rozhodnutie z 1. júna 2022, ktorým sa menia záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme uložené na pravidelné letecké dopravné služby medzi Aurillac a Parížom (Orly)

NOR: TREA2215683A

http://www.legifrance.gouv.fr/initRechTexte.do.

Ďalšie informácie:

Direction Générale de l’Aviation Civile

DTA/SDS1

50 rue Henry Farman

75720 Paris Cedex 15

FRANCÚZSKO

Tel. +33 158094321

---

| 30.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 248/106 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 248/106

---

Oznámenie Komisie podľa článku 16 ods. 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) Č. 1008/2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve

Zmeny záväzkov služby vo verejnom záujme v súvislosti s pravidelnými leteckými dopravnými službami

(Text s významom pre EHP)

(2022/C 248/07)

| Členský štát | Francúzsko |
| --- | --- |
| Príslušná trať | Limoges (Bellegarde) – Paríž (Orly) |
| Pôvodný dátum nadobudnutia účinnosti záväzkov služby vo verejnom záujme | 4. august 2004 |
| Dátum nadobudnutia účinnosti zmien | 4. marec 2023 |
| Adresa, na ktorej možno získať znenie a všetky relevantné informácie a/alebo dokumentáciu v súvislosti so záväzkom služby vo verejnom záujme | Arrêté du 1er juin 2022 modifiant les obligations de service public imposées sur les services aériens entre Limoges et Paris (Orly) [Rozhodnutie z 1. júna 2022, ktorým sa menia záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme uložené na pravidelné letecké dopravné služby medzi mestami Limoges a Paríž (Orly)]
  NOR: TREA2215686A
  http://www.legifrance.gouv.fr/initRechTexte.do
  Ďalšie informácie:





  Direction Générale de l’Aviation Civile (Generálne riaditeľstvo civilného letectva) |
| DTA/SDS1 |
| 50 rue Henry Farman |
| 75720 Paris Cedex 15 |
| FRANCÚZSKO |

Členský štát

Francúzsko

Príslušná trať

Limoges (Bellegarde) – Paríž (Orly)

Pôvodný dátum nadobudnutia účinnosti záväzkov služby vo verejnom záujme

4. august 2004

Dátum nadobudnutia účinnosti zmien

4. marec 2023

Adresa, na ktorej možno získať znenie a všetky relevantné informácie a/alebo dokumentáciu v súvislosti so záväzkom služby vo verejnom záujme

Arrêté du 1er juin 2022 modifiant les obligations de service public imposées sur les services aériens entre Limoges et Paris (Orly) [Rozhodnutie z 1. júna 2022, ktorým sa menia záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme uložené na pravidelné letecké dopravné služby medzi mestami Limoges a Paríž (Orly)]

NOR: TREA2215686A

http://www.legifrance.gouv.fr/initRechTexte.do

Ďalšie informácie:

Direction Générale de l’Aviation Civile (Generálne riaditeľstvo civilného letectva)

DTA/SDS1

50 rue Henry Farman

75720 Paris Cedex 15

FRANCÚZSKO

Tel. +33 158094321

---

V Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA SPOLOČNEJ OBCHODNEJ POLITIKY

Európska komisia

| 30.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 248/107 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 248/107

---

Oznámenie o začatí antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu vysokopevnostnej priadze z polyesterov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, obmedzeného na spoločnosť Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd, a o začatí revízneho prešetrovania antidumpingových opatrení na dovoz vysokopevnostnej priadze z polyesterov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

(2022/C 248/08)

V súlade s článkom 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (1) (ďalej len „základné nariadenie“), bol Európskej komisii (ďalej len „Komisia“) doručený podnet, podľa ktorého je dovoz vysokopevnostnej priadze z polyesterov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a vyrobenej spoločnosťou Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd (ďalej len „dotknutý vyvážajúci výrobca“) dumpingový, a preto spôsobuje značnú ujmu alebo prispieva k spôsobeniu značnej ujmy (2) výrobnému odvetviu Únie.

1.   Podnet

Podnet podalo 16. mája 2022 Európske združenie pre umelé vlákna (CIRFS) (ďalej len „navrhovateľ“). Podnet bol podaný v mene výrobného odvetvia Únia vyrábajúceho vysokopevnostnú priadzu z polyesterov v zmysle článku 5 ods. 4 základného nariadenia.

Verejne prístupná verzia podnetu a analýza miery podpory podnetu výrobcami z Únie sa nachádzajú v spise, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie. Informácie o prístupe zainteresovaných strán k spisu sa nachádzajú v bode 6.6 tohto oznámenia.

2.   Prešetrovaný výrobok

Výrobkom, ktorý je predmetom tohto prešetrovania, je vysokopevnostná priadza z polyesterov neupravená na predaj v malom, vrátane monofilu s dĺžkovou hmotnosťou menej ako 67 decitexov [okrem šijacej nite a do „Z“ zakrútenej násobnej (súkanej) alebo káblovanej priadze určenej na výrobu šijacej nite, pripravenej na farbenie a na konečnú úpravu, voľne navinutej na plastovej perforovanej dutinke] (ďalej len „prešetrovaný výrobok“).

Všetky zainteresované strany, ktoré chcú predložiť informácie týkajúce sa vymedzenia výrobku, tak musia urobiť do desiatich dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia (3).

3.   Existujúce opatrenia

V súčasnosti platnými opatreniami sú konečné antidumpingové clá uložené vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2017/325 (4) z 24. februára 2017, zmeneným vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2017/1159 (5) z 29. júna 2017. V súčasnosti prebieha revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti (6) týkajúce sa týchto opatrení.

4.   Tvrdenie o dumpingu

Údajným dumpingovým výrobkom je prešetrovaný výrobok s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „dotknutá krajina“), v súčasnosti patriaci pod číselný znak KN ex 5402 20 00 (kód TARIC 5402 2000 10). Tento číselný znak KN a kód TARIC sa uvádzajú len pre informáciu a bez toho, aby tým bola dotknutá akákoľvek následná zmena nomenklatúrneho zatriedenia. Rozsah tohto prešetrovania je určený na základe definície prešetrovaného výrobku uvedenej v bode 2.

Navrhovateľ tvrdil, že vzhľadom na existenciu výrazných deformácií v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia nie je vhodné použiť ceny a náklady na domácom trhu v Čínskej ľudovej republike.

S cieľom podložiť tvrdenia o výrazných deformáciách navrhovateľ vychádzal z informácií uvedených v správe o krajine vydanej útvarmi Komisie 20. decembra 2017, v ktorej je opísaná špecifická situácia na trhu v dotknutej krajine (7). Navrhovateľ konkrétne tvrdil, že výroba a predaj prešetrovaného výrobku sú podľa všetkého ovplyvnené deformáciami v dôsledku prítomnosti štátu vo všeobecnosti a špecifickejšie deformáciami ovplyvňujúcimi chemické odvetvie, deformáciami uvedenými v oddiele o surovinách (suroviny používané pri výrobe vysokopevnostnej priadze z polyesterov, t. j. purifikovaná kyselina tereftalová a monoetylénglykol) a deformáciami opísanými v kapitolách o všeobecných deformáciách v oblasti energie a práce.

Podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia je preto tvrdenie o dumpingu založené na porovnaní normálnej hodnoty vytvorenej na základe celkových nákladov na výrobu a predaj odrážajúcich nedeformované ceny alebo referenčné hodnoty s vývoznou cenou (na úrovni ceny zo závodu) prešetrovaného výrobku pri jeho predaji na vývoz do Únie.

Dumpingové rozpätie vypočítané na základe tohto porovnania je v prípade dotknutého vyvážajúceho výrobcu značné.

Vzhľadom na dostupné informácie sa Komisia domnieva, že existujú dostatočné dôkazy podľa článku 5 ods. 9 základného nariadenia, ktoré nasvedčujú, že v dôsledku výrazných deformácií ovplyvňujúcich ceny a náklady je použitie cien a nákladov na domácom trhu v dotknutej krajine nevhodné, čo odôvodňuje začatie prešetrovania na základe článku 2 ods. 6a základného nariadenia.

Správa o krajine je dostupná v spise, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie, a na webovom sídle GR pre obchod (8).

5.   Tvrdenie o ujme a príčinná súvislosť

Navrhovateľ poskytol dôkazy o tom, že dovoz prešetrovaného výrobku od dotknutého vyvážajúceho výrobcu sa v absolútnom vyjadrení celkovo zvýšil a z hľadiska podielu na trhu sa zvýšil.

Z dôkazov poskytnutých navrhovateľom vyplýva, že objem a ceny prešetrovaného výrobku dovážaného dotknutým vyvážajúcim výrobcom mali okrem iných dôsledkov negatívny vplyv na úroveň cien účtovaných výrobným odvetvím Únie a na ním predané množstvá, čo malo za následok výrazné nepriaznivé účinky na finančnú situáciu výrobného odvetvia Únie, najmä vo vzťahu k jeho ziskovosti.

6.   Postup

Keďže Komisia po tom, ako informovala členské štáty, stanovila, že podnet bol podaný v mene výrobného odvetvia Únie a že existujú dostatočné dôkazy na odôvodnenie začatia konania, začína týmto prešetrovanie v súlade s článkom 5 základného nariadenia.

Rozsah prešetrovania je obmedzený na dotknutého vyvážajúceho výrobcu a akékoľvek s ním prepojené spoločnosti. Po prešetrovaní, ktoré viedlo k uloženiu antidumpingových opatrení na dovoz vysokopevnostnej priadze z polyesterov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (9), bola dotknutému vyvážajúcemu výrobcovi priznaná nulová sadzba antidumpingového cla. Tento vyvážajúci výrobca bol teda vyňatý z rozsahu uvedeného konania vrátane všetkých následných revíznych prešetrovaní, ktoré sa ho týkali. Nulovú sadzbu antidumpingového cla dostal v prešetrovaní, ktoré viedlo k uloženiu spomínaných antidumpingových opatrení, aj ďalší vyvážajúci výrobca, a to spoločnosť Hangzhou Zhanhong Chemical Fiber Co., Ltd. Zdá sa však, že tento vyvážajúci výrobca už neexistuje. Ak Komisia získa dôkazy o opaku, na spoločnosť Hangzhou Zhanhong Chemical Fiber Co., Ltd sa toto prešetrovanie bude vzťahovať.

Týmto prešetrovaním sa stanoví, či je prešetrovaný výrobok s pôvodom v dotknutej krajine, ktorý vyrobil dotknutý vyvážajúci výrobca, dumpingový a či tento dumpingový dovoz spôsobil ujmu alebo prispel spôsobeniu ujmy výrobnému odvetviu Únie.

Ak sa tieto skutočnosti potvrdia, prešetrovaním sa preverí, či by uloženie opatrení nebolo v rozpore so záujmom Únie podľa článku 21 základného nariadenia.

Komisia okrem toho strany upozorňuje na uverejnené oznámenie (10) o dôsledkoch vypuknutia ochorenia COVID-19 na antidumpingové a antisubvenčné prešetrovania, ktoré sa môže uplatňovať na toto konanie.

6.1.   
  Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie

Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa bude vzťahovať na obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2021 (ďalej len „obdobie prešetrovania“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia ujmy sa bude vzťahovať na obdobie od 1. januára 2018 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

6.2   
  Pripomienky týkajúce sa podnetu a začatia prešetrovania

Všetky zainteresované strany, ktoré sa chcú vyjadriť k podnetu (vrátane otázok týkajúcich sa ujmy a príčinnej súvislosti) alebo k akýmkoľvek aspektom týkajúcim sa začatia prešetrovania (vrátane miery podpory podnetu), tak musia urobiť do 37 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia.

Každá žiadosť o vypočutie týkajúca sa začatia prešetrovania sa musí predložiť do 15 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia.

6.3.   
  Postup stanovenia dumpingu

Dotknutý vyvážajúci výrobca (11) sa vyzýva, aby sa zúčastnil na prešetrovaní zo strany Komisie.

6.3.1.   Prešetrovanie vyvážajúcich výrobcov

Komisia s cieľom získať informácie, ktoré považuje za potrebné na účely svojho prešetrovania, zašle dotazníky dotknutému vyvážajúcemu výrobcovi a orgánom Čínskej ľudovej republiky.

Vyvážajúci výrobca musí vyplniť dotazník do 37 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia.

Kópia uvedeného dotazníka pre vyvážajúcich výrobcov je dostupná v spise, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie, a na webovej lokalite GR pre obchod https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2613

6.3.2.   Ďalší postup v súvislosti s dotknutou krajinou, v ktorej dochádza k výrazným deformáciám

V súlade s ustanoveniami tohto oznámenia sa všetky zainteresované strany vyzývajú, aby oznámili svoje stanoviská, predložili informácie a poskytli podporné dôkazy v súvislosti s uplatnením článku 2 ods. 6a základného nariadenia. Tieto informácie a podporné dôkazy musia byť Komisii doručené do 37 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia, pokiaľ nie je stanovené inak.

Komisia predovšetkým vyzýva všetky zainteresované strany, aby oznámili svoje stanoviská týkajúce sa vstupov a kódov harmonizovaného systému poskytnutých v podnete, navrhli vhodnú reprezentatívnu krajinu, resp. krajiny a uviedli totožnosť výrobcov prešetrovaného výrobku v uvedených krajinách. Tieto informácie a podporné dôkazy musia byť Komisii doručené do 15 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia.

Podľa článku 2 ods. 6a písm. e) základného nariadenia bude Komisia krátko po začatí prešetrovania informovať strany dotknuté prešetrovaním prostredníctvom záznamu do spisu, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie, o relevantných zdrojoch a v náležitých prípadoch aj o výbere vhodnej reprezentatívnej tretej krajiny, ktoré zamýšľa použiť na účely stanovenia normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 6a. V súlade s článkom 2 ods. 6a písm. e) sa stranám dotknutým prešetrovaním poskytne 10 dní na vyjadrenie sa k záznamu.

S cieľom s konečnou platnosťou vybrať vhodnú reprezentatívnu tretiu krajinu Komisia preskúma, či je v týchto tretích krajinách podobná úroveň hospodárskeho rozvoja, akú má dotknutá krajina, či v nich existuje výroba a predaj prešetrovaného výrobku a či sú príslušné údaje ľahko dostupné. Ak je reprezentatívnych tretín krajín viac, v relevantnom prípade sa uprednostnia krajiny s náležitou úrovňou sociálnej a environmentálnej ochrany. Podľa informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, je možnou vhodnou reprezentatívnou treťou krajinou Turecko.

Komisia v tejto súvislosti vyzýva dotknutého vyvážajúceho výrobcu, aby jej do 15 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia poskytol informácie o materiáloch (surovinách a spracovaných materiáloch) a energiách používaných pri výrobe prešetrovaného výrobku. Tieto informácie sa musia poskytnúť prostredníctvom platformy TRON.tdi na tejto adrese: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/AD690_INFO_ON_INPUTS_FOR_EXPORTING_PRODUCER_FORM Informácie o prístupe k platforme TRON možno nájsť v bodoch 6.6 a 6.8.

Okrem toho platí, že akékoľvek faktické informácie na účely určenia hodnoty nákladov a cien podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia sa musia predložiť do 65 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Takéto faktické informácie by mali pochádzať výlučne z verejných zdrojov, ktoré sú ľahko dostupné.

6.3.3.   Prešetrovanie neprepojených dovozcov (12) (13)

Neprepojení dovozcovia prešetrovaného výrobku z Čínskej ľudovej republiky do Únie sa vyzývajú, aby sa zúčastnili na tomto prešetrovaní.

Vzhľadom na možný veľký počet neprepojených dovozcov, ktorých sa toto konanie týka, a s cieľom dokončiť prešetrovanie v rámci stanovených lehôt môže Komisia obmedziť počet neprepojených dovozcov, ktorí budú predmetom prešetrovania, na primeraný počet vybraním vzorky (tento postup sa nazýva aj „výber vzorky“). Výber vzorky sa vykoná v súlade s článkom 17 základného nariadenia.

S cieľom umožniť Komisii, aby rozhodla o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpila, sa všetci neprepojení dovozcovia alebo zástupcovia konajúci v ich mene vyzývajú, aby Komisii poskytli informácie o svojej(-ich) spoločnosti(-iach) požadované v prílohe k tomuto oznámeniu do siedmich dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia.

Komisia s cieľom získať informácie, ktoré považuje za potrebné na výber vzorky neprepojených dovozcov, môže osloviť aj všetky známe združenia dovozcov.

Ak je výber vzorky potrebný, dovozcovia môžu byť vybraní na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu predaja prešetrovaného výrobku v Únii, ktorý možno v rámci dostupného času primerane prešetriť.

Len čo budú Komisii doručené informácie potrebné na výber vzorky, bude informovať dotknuté strany o svojom rozhodnutí, pokiaľ ide o vzorku dovozcov. Komisia takisto vloží záznam o výbere vzorky do spisu, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie. Pripomienky k výberu vzorky sa musia doručiť do troch dní od oznámenia rozhodnutia o výbere vzorky.

Komisia s cieľom získať informácie, ktoré považuje za potrebné na účely svojho prešetrovania, sprístupní dotazníky neprepojeným dovozcom zaradeným do vzorky. Tieto strany musia predložiť vyplnený dotazník do 30 dní odo dňa oznámenia rozhodnutia o vzorke, pokiaľ nie je stanovené inak.

Kópia dotazníka pre dovozcov je dostupná v spise, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie, a na webovom sídle GR pre obchod https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2613

6.4.   
  Postup stanovenia ujmy a prešetrovanie výrobcov z Únie

Stanovenie ujmy sa zakladá na nesporných dôkazoch a zahŕňa objektívne preskúmanie objemu dumpingového dovozu, jeho účinkov na ceny na trhu Únie a následný vplyv takéhoto dovozu na výrobné odvetvie Únie. S cieľom stanoviť, či výrobné odvetvie Únie utrpelo ujmu, sa výrobcovia z Únie vyrábajúci prešetrovaný výrobok vyzývajú, aby sa zúčastnili na prešetrovaní zo strany Komisie.

Vzhľadom na veľký počet dotknutých výrobcov z Únie a s cieľom dokončiť prešetrovanie v rámci stanovených lehôt sa Komisia rozhodla obmedziť počet výrobcov z Únie, ktorí budú predmetom prešetrovania, na primeraný počet vybraním vzorky (tento postup sa nazýva aj „výber vzorky“). Výber vzorky sa vykoná v súlade s článkom 17 základného nariadenia.

Komisia predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Podrobnosti možno nájsť v spise, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie. Zainteresované strany sa vyzývajú, aby sa vyjadrili k predbežnej vzorke. Okrem toho sa ostatní výrobcovia z Únie alebo zástupcovia konajúci v ich mene, ktorí sa domnievajú, že existujú dôvody, na základe ktorých by mali byť zaradení do vzorky, musia obrátiť na Komisiu do siedmich dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia. Všetky pripomienky týkajúce sa predbežnej vzorky sa musia doručiť do siedmich dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia, pokiaľ nie je stanovené inak.

Všetkým známym výrobcom z Únie a združeniam výrobcov z Únie Komisia oznámi spoločnosti, ktoré boli s konečnou platnosťou vybrané do vzorky.

Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky budú musieť predložiť vyplnený dotazník do 30 dní odo dňa oznámenia rozhodnutia o ich zaradení do vzorky, pokiaľ nie je stanovené inak.

Kópia dotazníka pre výrobcov z Únie je dostupná v spise, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie, a na webovom sídle GR pre obchod https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2613

6.5.   
  Postup posudzovania záujmu Únie

Ak sa preukáže existencia dumpingu a spôsobenej ujmy, rozhodne sa v zmysle článku 21 základného nariadenia o tom, či by prijatie antidumpingových opatrení nebolo v rozpore so záujmom Únie. Výrobcovia z Únie, dovozcovia a ich zastupujúce združenia, používatelia a ich zastupujúce združenia, odborové zväzy a organizácie zastupujúce spotrebiteľov sa vyzývajú, aby Komisii poskytli informácie o tom, či uloženie opatrení nie je v rozpore so záujmom Únie. Aby sa organizácie zastupujúce spotrebiteľov mohli zúčastniť na prešetrovaní, musia preukázať objektívnu súvislosť medzi svojou činnosťou a prešetrovaným výrobkom.

Informácie týkajúce sa posúdenia záujmu Únie sa musia poskytnúť do 37 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia, pokiaľ nie je stanovené inak. Tieto informácie môžu byť poskytnuté v ľubovoľnom formáte alebo vyplnením dotazníka vyhotoveného Komisiou. Kópie dotazníkov vrátane dotazníka pre používateľov prešetrovaného výrobku sú dostupné v spise, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie, a na webovom sídle GR pre obchod https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2613. Informácie predložené v súlade s článkom 21 základného nariadenia sa zohľadnia len vtedy, ak budú v čase ich predloženia podložené konkrétnymi dôkazmi.

6.6.   
  Zainteresované strany

Aby sa zainteresované strany, ako napríklad vyvážajúci výrobcovia, výrobcovia z Únie, dovozcovia a ich zastupujúce združenia, používatelia a ich zastupujúce združenia, odborové zväzy a organizácie zastupujúce spotrebiteľov, mohli zúčastniť na prešetrovaní, musia preukázať objektívnu súvislosť medzi svojou činnosťou a prešetrovaným výrobkom.

Vyvážajúci výrobcovia, výrobcovia z Únie, dovozcovia a ich zastupujúce združenia, ktorí poskytli informácie v súlade s postupmi opísanými v bodoch 6.3.1, 6.3.3, 6.4 a 6.5, sa budú považovať za zainteresované strany, ak existuje objektívna súvislosť medzi ich činnosťou a prešetrovaným výrobkom.

Iné strany sa budú môcť zúčastniť na prešetrovaní ako zainteresovaná strana až od okamihu, keď sa prihlásia, a pod podmienkou, že existuje objektívna súvislosť medzi ich činnosťou a prešetrovaným výrobkom. Tým, že sa strana považuje za zainteresovanú stranu, nie je dotknuté uplatňovanie článku 18 základného nariadenia.

Prístup k spisu, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie, je zabezpečený prostredníctvom platformy TRON.tdi na tejto adrese: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Na získanie prístupu postupujte podľa pokynov uvedených na danej stránke (14).

6.7.   
  Možnosť vypočutia útvarmi Komisie vykonávajúcimi prešetrovanie

Všetky zainteresované strany môžu požiadať o vypočutie útvarmi Komisie vykonávajúcimi prešetrovanie.

Každá žiadosť o vypočutie musí byť podaná písomne a musia sa v nej uvádzať dôvody žiadosti, ako aj zhrnutie toho, čím sa chce zainteresovaná strana zaoberať pri vypočutí. Vypočutie bude obmedzené na otázky, ktoré zainteresované strany uviedli vopred písomnou formou.

Časový rámec vypočutí je takýto:

| — | Aby sa prípadné vypočutia uskutočnili pred lehotou na uloženie predbežných opatrení, žiadosť by sa mala podať do 15 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia. Vypočutie sa obvykle uskutoční do 60 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia. |
| --- | --- |

—

Aby sa prípadné vypočutia uskutočnili pred lehotou na uloženie predbežných opatrení, žiadosť by sa mala podať do 15 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia. Vypočutie sa obvykle uskutoční do 60 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia.

| — | Po fáze predbežných zistení by sa žiadosť mala podať do piatich dní odo dňa poskytnutia predbežných zistení alebo informačného dokumentu. Vypočutie sa obvykle uskutoční do 15 dní odo dňa oznámenia o poskytnutí informácií alebo od dátumu informačného dokumentu. |
| --- | --- |

—

Po fáze predbežných zistení by sa žiadosť mala podať do piatich dní odo dňa poskytnutia predbežných zistení alebo informačného dokumentu. Vypočutie sa obvykle uskutoční do 15 dní odo dňa oznámenia o poskytnutí informácií alebo od dátumu informačného dokumentu.

| — | Vo fáze konečných zistení by sa mala žiadosť podať do troch dní odo dňa konečného poskytnutia informácií. Vypočutie sa obvykle uskutoční v lehote stanovenej na vyjadrenie sa ku konečnému poskytnutiu informácií. V prípade dodatočného konečného poskytnutia informácií by sa žiadosť mala podať ihneď po doručení týchto poskytnutých dodatočných konečných informácií. Vypočutie sa potom obvykle uskutoční v lehote na predloženie pripomienok k týmto poskytnutým informáciám. |
| --- | --- |

—

Vo fáze konečných zistení by sa mala žiadosť podať do troch dní odo dňa konečného poskytnutia informácií. Vypočutie sa obvykle uskutoční v lehote stanovenej na vyjadrenie sa ku konečnému poskytnutiu informácií. V prípade dodatočného konečného poskytnutia informácií by sa žiadosť mala podať ihneď po doručení týchto poskytnutých dodatočných konečných informácií. Vypočutie sa potom obvykle uskutoční v lehote na predloženie pripomienok k týmto poskytnutým informáciám.

Uvedeným časovým rámcom nie je dotknuté právo útvarov Komisie, aby vypočutia v riadne odôvodnených prípadoch akceptovali mimo časového rámca, a právo Komisie, aby vypočutia v riadne odôvodnených prípadoch zamietla. Ak útvary Komisie žiadosť o vypočutie zamietnu, dotknutá strana bude o dôvodoch tohto zamietnutia informovaná.

V zásade platí, že vypočutia sa nevyužívajú na predkladanie faktických informácií, ktoré ešte nie sú v spise. V záujme dobrej správy vecí verejných a s cieľom umožniť útvarom Komisie napredovať v prešetrovaní sa však zainteresované strany môžu usmerniť, aby poskytli nové faktické informácie po vypočutí.

6.8.   
  Pokyny na predkladanie písomných podaní a zasielanie vyplnených dotazníkov a korešpondencie

Na informácie predkladané Komisii na účely prešetrovaní na ochranu obchodu sa nesmú vzťahovať autorské práva. Zainteresované strany si musia pred tým, ako Komisii predložia informácie a/alebo údaje, na ktoré sa vzťahujú autorské práva tretej strany, vyžiadať od držiteľa autorských práv osobitné povolenie, v ktorom sa Komisii výslovne povoľuje, že: a) môže používať dané informácie a údaje na účely tohto konania na ochranu obchodu a b) dané informácie a/alebo údaje môže poskytnúť zainteresovaným stranám tohto prešetrovania, a to vo forme, ktorá im umožní uplatniť ich práva na obhajobu.

Všetky písomné podania vrátane informácií požadovaných v tomto oznámení, vyplnených dotazníkov a korešpondencie, ktoré zainteresované strany poskytujú ako dôverné, sa označia ako Sensitive (15). Strany, ktoré predkladajú informácie v priebehu tohto prešetrovania, sa vyzývajú, aby odôvodnili svoju žiadosť o dôverné zaobchádzanie.

Od strán, ktoré poskytujú informácie označené ako Sensitive, sa požaduje, aby v súlade s článkom 19 ods. 2 základného nariadenia predložili súhrn týchto informácií, ktorý nemá dôverný charakter a ktorý sa označí ako For inspection by interested parties. Tento súhrn by mal byť dostatočne podrobný, aby umožnil primerane pochopiť podstatu predložených dôverných informácií.

Ak strana, ktorá poskytuje dôverné informácie, nepreukáže dostatočný dôvod na žiadosť o dôverné zaobchádzanie alebo nepredloží súhrn týchto informácií, ktorý nemá dôverný charakter, v požadovanom formáte a kvalite, Komisia nemusí na takéto informácie prihliadať, pokiaľ jej nemožno pomocou vhodných zdrojov uspokojivo dokázať, že predmetné informácie sú správne.

Zainteresované strany sa vyzývajú, aby všetky podania a žiadosti vrátane žiadostí o to, aby boli zaregistrované ako zainteresované strany, naskenovaných splnomocnení a osvedčení predkladali cez platformu TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI). Použitím platformy TRON.tdi alebo e-mailu zainteresované strany vyjadrujú súhlas s pravidlami platnými pre elektronické podania uvedenými v dokumente „KOREŠPONDENCIA S EURÓPSKOU KOMISIOU V PRÍPADOCH TÝKAJÚCICH SA OCHRANY OBCHODU“ uverejnenom na webovom sídle GR pre obchod: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/june/tradoc_152582.pdf. Zainteresované strany musia uviesť svoje meno (názov), adresu, telefónne číslo a platnú e-mailovú adresu a mali by zabezpečiť, aby bola uvedená e-mailová adresa funkčným oficiálnym pracovným e-mailom, ktorý sa denne kontroluje. Po poskytnutí kontaktných údajov bude Komisia komunikovať so zainteresovanými stranami iba prostredníctvom platformy TRON.tdi alebo e-mailom, pokiaľ výslovne nepožiadajú o doručenie všetkých dokumentov Komisie inými komunikačnými prostriedkami alebo ak si povaha dokumentov, ktoré sa majú zaslať, nevyžaduje použitie doporučenej zásielky. Ďalšie pravidlá a informácie týkajúce sa korešpondencie s Komisiou vrátane zásad, ktoré sa vzťahujú na podania prostredníctvom platformy TRON.tdi a e-mailom–, nájdu zainteresované strany v už spomínaných pokynoch o komunikácii so zainteresovanými stranami.

Adresa Komisie na účely korešpondencie:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: TRADE-AD690-HTYP-DUMPING@ec.europa.eu

TRADE-AD690-HTYP-INJURY@ec.europa.eu

7.   Harmonogram prešetrovania

V súlade s článkom 6 ods. 9 základného nariadenia sa prešetrovanie ukončí obvykle do 13 mesiacov, najneskôr však do 14 mesiacov odo dňa uverejnenia tohto oznámenia. V súlade s článkom 7 ods. 1 základného nariadenia možno uložiť predbežné opatrenia obvykle najneskôr do siedmich mesiacov a v každom prípade najneskôr do ôsmich mesiacov od uverejnenia tohto oznámenia.

Komisia v súlade s článkom 19a základného nariadenia poskytne informácie o plánovanom uložení predbežných ciel štyri týždne pred uložením predbežných opatrení. Zainteresované strany budú mať tri pracovné dni na to, aby sa písomne vyjadrili k presnosti výpočtov.

V prípadoch, keď Komisia neplánuje uložiť predbežné clá, ale plánuje pokračovať v prešetrovaní, zainteresované strany budú o neuložení ciel informované prostredníctvom informačného dokumentu štyri týždne pred uplynutím lehoty podľa článku 7 ods. 1 základného nariadenia.

Zainteresované strany budú mať 15 dní na písomné vyjadrenie svojich pripomienok k predbežným zisteniam alebo k informačnému dokumentu a 10 dní na písomné vyjadrenie svojich pripomienok ku konečným zisteniam, pokiaľ nie je stanovené inak. V prípadných dodatočných konečných poskytnutiach informácií sa stanoví lehota, v ktorej môžu zainteresované strany písomne vyjadriť svoje pripomienky.

8.   Revízne prešetrovanie opatrení

Vykonávacím nariadením Rady (EÚ) č. 1105/2010 bolo uložené konečné antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostnej priadze s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, v súčasnosti patriacej pod číselný znak KN ex 5402 20 00 (kód TARIC 5402 2000 10). Valorické clo pre spoločnosť Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd bolo 0 %.

So zreteľom na správu odvolacieho orgánu WTO vo veci Mexiko – hovädzie mäso a ryža (16) už nie je primerané, aby sa na spoločnosť Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd naďalej uplatňovali opatrenia uložené vykonávacím nariadením Rady (EÚ) č. 1105/2010, a vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 1105/2010 by sa malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. Malo by sa preto otvoriť revízne prešetrovanie týkajúce sa vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1105/2010, aby sa umožnili všetky zmeny, ktoré sú potrebné vzhľadom na správu odvolacieho orgánu vo veci Mexiko – hovädzie mäso a ryža.

Komisia preto podľa článku 2 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2015/476 začína revízne prešetrovanie vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1105/2010.

9.   Predkladanie informácií

Pravidlom je, že zainteresované strany môžu predkladať informácie len v časových rámcoch uvedených v oddiele 5 a 6 tohto oznámenia. Pri predkladaní akýchkoľvek ďalších informácií, ktoré nie sú zahrnuté v uvedených bodoch, by sa mal dodržať tento časový plán:

| — | Všetky informácie, ktoré sa týkajú fázy predbežných zistení, by sa mali predložiť do 70 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia, pokiaľ nie je stanovené inak. |
| --- | --- |

—

Všetky informácie, ktoré sa týkajú fázy predbežných zistení, by sa mali predložiť do 70 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia, pokiaľ nie je stanovené inak.

| — | Zainteresované strany by nemali predkladať nové faktické informácie po uplynutí lehoty na vyjadrenie sa k poskytnutiu predbežných zistení alebo k informačnému dokumentu vo fáze predbežných zistení, pokiaľ nie je stanovené inak. Po uplynutí tejto lehoty môžu zainteresované strany predložiť nové faktické informácie len za predpokladu, že môžu preukázať, že takéto nové faktické informácie sú potrebné na vyvrátenie faktických tvrdení iných zainteresovaných strán, a za predpokladu, že takéto nové faktické informácie možno overiť v lehote, ktorá je k dispozícii s cieľom včas ukončiť prešetrovanie. |
| --- | --- |

—

Zainteresované strany by nemali predkladať nové faktické informácie po uplynutí lehoty na vyjadrenie sa k poskytnutiu predbežných zistení alebo k informačnému dokumentu vo fáze predbežných zistení, pokiaľ nie je stanovené inak. Po uplynutí tejto lehoty môžu zainteresované strany predložiť nové faktické informácie len za predpokladu, že môžu preukázať, že takéto nové faktické informácie sú potrebné na vyvrátenie faktických tvrdení iných zainteresovaných strán, a za predpokladu, že takéto nové faktické informácie možno overiť v lehote, ktorá je k dispozícii s cieľom včas ukončiť prešetrovanie.

| — | S cieľom dokončiť prešetrovanie v rámci záväzných lehôt Komisia nebude akceptovať podania zainteresovaných strán po uplynutí lehoty na predloženie pripomienok ku konečnému poskytnutiu informácií, resp. po uplynutí lehoty na predloženie pripomienok k dodatočnému konečnému poskytnutiu informácií. |
| --- | --- |

—

S cieľom dokončiť prešetrovanie v rámci záväzných lehôt Komisia nebude akceptovať podania zainteresovaných strán po uplynutí lehoty na predloženie pripomienok ku konečnému poskytnutiu informácií, resp. po uplynutí lehoty na predloženie pripomienok k dodatočnému konečnému poskytnutiu informácií.

10.   Možnosť vyjadriť sa k podaniam iných strán

S cieľom zaručiť právo na obhajobu by mali mať zainteresované strany možnosť vyjadriť sa k informáciám, ktoré predložili iné zainteresované strany. Zainteresované strany môžu pri tejto príležitosti reagovať jedine na záležitosti uvedené v podaniach iných zainteresovaných strán a nesmú uvádzať žiadne nové záležitosti.

Takéto pripomienky by sa mali vyjadriť v tomto časovom rámci:

| — | Všetky pripomienky k informáciám, ktoré predložili iné zainteresované strany pred lehotou na uloženie predbežných opatrení, by sa mali predložiť najneskôr do 75 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia, pokiaľ nie je stanovené inak. |
| --- | --- |

—

Všetky pripomienky k informáciám, ktoré predložili iné zainteresované strany pred lehotou na uloženie predbežných opatrení, by sa mali predložiť najneskôr do 75 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia, pokiaľ nie je stanovené inak.

| — | Pripomienky k informáciám, ktoré poskytli iné zainteresované strany v reakcii na poskytnutie informácií o predbežných zisteniach alebo na informačný dokument, by sa mali predložiť do siedmich dní od uplynutia lehoty na vyjadrenie sa k predbežným zisteniam alebo k informačnému dokumentu, pokiaľ nie je stanovené inak. |
| --- | --- |

—

Pripomienky k informáciám, ktoré poskytli iné zainteresované strany v reakcii na poskytnutie informácií o predbežných zisteniach alebo na informačný dokument, by sa mali predložiť do siedmich dní od uplynutia lehoty na vyjadrenie sa k predbežným zisteniam alebo k informačnému dokumentu, pokiaľ nie je stanovené inak.

| — | Pripomienky k informáciám, ktoré poskytli iné zainteresované strany v reakcii na konečné poskytnutie informácií, by sa mali predložiť do troch dní od uplynutia lehoty na predloženie pripomienok ku konečnému poskytnutiu informácií, pokiaľ nie je stanovené inak. V prípade dodatočného konečného poskytnutia informácií by sa pripomienky k informáciám predloženým inými zainteresovanými stranami v reakcii na toto poskytnutie informácií mali predložiť do jedného dňa od uplynutia lehoty na predloženie pripomienok k tomuto poskytnutiu informácií, pokiaľ nie je stanovené inak. |
| --- | --- |

—

Pripomienky k informáciám, ktoré poskytli iné zainteresované strany v reakcii na konečné poskytnutie informácií, by sa mali predložiť do troch dní od uplynutia lehoty na predloženie pripomienok ku konečnému poskytnutiu informácií, pokiaľ nie je stanovené inak. V prípade dodatočného konečného poskytnutia informácií by sa pripomienky k informáciám predloženým inými zainteresovanými stranami v reakcii na toto poskytnutie informácií mali predložiť do jedného dňa od uplynutia lehoty na predloženie pripomienok k tomuto poskytnutiu informácií, pokiaľ nie je stanovené inak.

Uvedeným časovým rámcom nie je dotknuté právo Komisie v riadne odôvodnených prípadoch si vyžiadať od zainteresovaných strán dodatočné informácie.

11.   Predĺženie lehôt uvedených v tomto oznámení

O akékoľvek predĺženie lehôt stanovených v tomto oznámení by sa malo žiadať len za výnimočných okolností a takéto predĺženie sa povolí len v riadne opodstatnených prípadoch po preukázaní dostatočných dôvodov.

Prípadné predĺženie termínu na zaslanie vyplnených dotazníkov bude v každom prípade obmedzené obvykle na tri dni a spravidla nepresiahne sedem dní.

Pokiaľ ide o lehoty na predloženie ďalších informácií uvedené v tomto oznámení o začatí revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti, predĺženia sa obmedzia na tri dni, pokiaľ sa nepreukáže existencia mimoriadnych okolností.

12.   Nespolupráca

V prípadoch, ak niektorá zainteresovaná strana odmietne sprístupniť potrebné informácie, alebo ich neposkytne v príslušných lehotách, alebo významnou mierou bráni v prešetrovaní, predbežné alebo konečné zistenia, či už pozitívne alebo negatívne, možno v súlade s článkom 18 základného nariadenia vypracovať na základe dostupných skutočností.

Ak sa zistí, že niektorá zainteresovaná strana poskytla nepravdivé alebo zavádzajúce informácie, tieto informácie sa nemusia zohľadniť a môžu sa použiť dostupné skutočnosti.

Ak niektorá zainteresovaná strana nespolupracuje alebo spolupracuje len čiastočne a zistenia sa preto v súlade s článkom 18 základného nariadenia zakladajú na dostupných skutočnostiach, výsledok môže byť pre túto stranu menej priaznivý než v prípade, keby bola spolupracovala.

Neposkytnutie odpovede v elektronickej podobe sa nepovažuje za nespoluprácu, pokiaľ zainteresovaná strana preukáže, že poskytnutie odpovede v požadovanej forme by jej spôsobilo ďalšiu neprimeranú záťaž alebo ďalšie neprimerané výdavky. V takom prípade by sa zainteresovaná strana mala okamžite obrátiť na Komisiu.

13.   Úradník pre vypočutie

Zainteresované strany sa môžu obrátiť na úradníka pre vypočutie v obchodných konaniach. Úradník pre vypočutie skúma žiadosti o prístup k spisu, spory týkajúce sa dôvernosti dokumentov, žiadosti o predĺženie lehôt a akékoľvek iné žiadosti týkajúce sa práva zainteresovaných strán a tretích strán na obhajobu, ktoré sa môžu vyskytnúť počas konania.

Úradník pre vypočutie môže usporiadať vypočutia a pôsobiť ako sprostredkovateľ medzi zainteresovanou stranou, resp. stranami a útvarmi Komisie v snahe zabezpečiť plné uplatnenie práva zainteresovaných strán na obhajobu. Žiadosť o vypočutie úradníkom pre vypočutie by sa mala predložiť písomne a mali by sa v nej uviesť dôvody žiadosti. Úradník pre vypočutie preskúma dôvody žiadostí. Tieto vypočutia by sa mali uskutočniť len vtedy, ak otázky neboli vyriešené s útvarmi Komisie v čase na to určenom.

Zainteresované strany sa vyzývajú, aby dodržali časové rámce stanovené v bode 6.7 tohto oznámenia, a to aj pokiaľ ide o intervencie úradníka pre vypočutie, vrátane vypočutí. Každá takáto žiadosť musí byť podaná včas a bezodkladne s cieľom neohroziť riadny priebeh konania. Na tento účel by sa mali zainteresované strany obrátiť na úradníka pre vypočutie v najskoršom možnom čase po vzniknutí udalosti odôvodňujúcej takúto intervenciu. Úradník pre vypočutie preskúma dôvody žiadostí o intervenciu, povahu nastolených otázok a vplyv uvedených otázok na práva na obhajobu, a to s náležitým ohľadom na záujmy dobrej správy vecí verejných a včasné ukončenie prešetrovania.

Ďalšie informácie a kontaktné údaje môžu zainteresované strany nájsť na webových stránkach úradníka pre vypočutie na webovom sídle GR pre obchod: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

14.   Spracovanie osobných údajov

So všetkými osobnými údajmi získanými počas tohto prešetrovania sa bude zaobchádzať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 (17).

Oznámenie o ochrane údajov, ktorým sa všetky fyzické osoby informujú o spracúvaní osobných údajov v rámci činností Komisie v oblasti ochrany obchodu, je dostupné na webovom sídle GR pre obchod: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 21.

(2)  Všeobecný pojem „ujma“ označuje značnú ujmu, ako aj hrozbu značnej ujmy alebo značné oneskorenie v založení výrobného odvetvia, ako sa uvádza v článku 3 ods. 1 základného nariadenia.

(3)  Odkazy na uverejnenie tohto oznámenia sa považujú za odkazy na uverejnenie tohto oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

(4)  Ú. v. EÚ L 49, 25.2.2017, s. 6.

(5)  Ú. v. EÚ L 167, 30.6.2017, s. 31.

(6)  Ú. v. EÚ C87, 23.2.2022, s.2.

(7)  Pracovný dokument útvarov Komisie, „Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigation“ (Výrazné deformácie v hospodárstve Čínskej ľudovej republiky na účely prešetrovaní na ochranu obchodu), 20. decembra 2017, SWD (2017) 483 final/2, k dispozícii na adrese: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

(8)  Dokumenty, na ktoré sa správa o krajine odvoláva, možno takisto získať na základe riadne odôvodnenej žiadosti.

(9)  Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 1105/2010 z 29. novembra 2010, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou sa vyberá dočasné clo na dovoz vysokopevnostnej priadze s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a ktorým sa ukončuje konanie týkajúce sa dovozu vysokopevnostnej priadze z polyesterov s pôvodom v Kórejskej republike a na Taiwane (Ú. v. EÚ L 315, 1.12.2010, s. 1).

(10)  Oznámenie o dôsledkoch vypuknutia ochorenia COVID-19 na antidumpingové a antisubvenčné prešetrovania (Ú. v. EÚ C 86, 16.3.2020, s. 6).

(11)  Vyvážajúcim výrobcom je každá spoločnosť v dotknutej krajine, ktorá vyrába a vyváža prešetrovaný výrobok na trh Únie priamo alebo prostredníctvom tretej strany, vrátane akýchkoľvek s ňou prepojených spoločností, ktoré sú zapojené do výroby, predaja na domácom trhu alebo vývozu prešetrovaného výrobku.

(12)  Tento oddiel sa týka len dovozcov, ktorí nie sú prepojení s vyvážajúcimi výrobcami. Dovozcovia, ktorí sú prepojení s vyvážajúcimi výrobcami, musia v súvislosti s týmito vyvážajúcimi výrobcami vyplniť prílohu I k dotazníku. V súlade s článkom 127 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2015/2447 z 24. novembra 2015, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá vykonávania určitých ustanovení nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie, sa dve osoby považujú za prepojené, ak: a) jedna z nich je predstaviteľom alebo riaditeľom podniku druhej osoby alebo naopak; b) sú právne uznanými obchodnými spoločníkmi; c) sú zamestnávateľom a zamestnancom; d) tretia strana priamo alebo nepriamo vlastní, ovláda alebo má v držbe aspoň 5 % hodnoty akcií alebo podielov s hlasovacím právom jednej aj druhej osoby; e) jedna z nich priamo alebo nepriamo ovláda druhú; f) obe sú priamo alebo nepriamo ovládané treťou osobou; g) spoločne priamo alebo nepriamo ovládajú tretiu osobu; alebo h) sú členmi jednej rodiny (Ú. v. EÚ L 343, 29.12.2015, s. 558). Osoby sa považujú za členov jednej rodiny, ak majú medzi sebou niektorý z týchto vzťahov: i) manžel a manželka; ii) rodič a dieťa; iii) brat a sestra (vlastní aj nevlastní súrodenci); iv) starý rodič a vnuk alebo vnučka; v) strýc alebo teta a synovec alebo neter; vi) svokor alebo svokra a zať alebo nevesta; vii) švagor a švagriná. V súlade s článkom 5 bodom 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie, „osoba“ je fyzická osoba, právnická osoba a akékoľvek združenie osôb, ktoré nie je právnickou osobou, ale je podľa práva Únie alebo vnútroštátneho práva spôsobilou na právne úkony (Ú. v. EÚ L 269, 10.10.2013, s. 1).

(13)  Informácie poskytnuté neprepojenými dovozcami môžu byť použité aj v súvislosti s inými aspektmi tohto prešetrovania, než je stanovenie dumpingu.

(14)  V prípade technických problémov sa obráťte na servisné pracovisko Trade Service Desk e-mailom na trade-service-desk@ec.europa.eu alebo telefonicky na číslo + 32 22979797.

(15)  Dokument označený ako Sensitive je dokument, ktorý sa považuje za dôverný v zmysle článku 19 základného nariadenia a článku 6 Dohody WTO o uplatňovaní článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda). Tento dokument je chránený aj podľa článku 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (Ú. v. ES L 145, 31.5.2001, s. 43).

(16)  Mexiko – konečné antidumpingové opatrenia na hovädzie mäso a ryžu, správa odvolacieho orgánu, WT/DS295/AB/R, 29. novembra 2005.

(17)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 z 23. októbra 2018 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 45/2001 a rozhodnutie č. 1247/2002/ES (Ú. v. EÚ L 295, 21.11.2018, s. 39).

---

PRÍLOHA

| ☐ | Verzia „Sensitive“ |
| --- | --- |
| ☐ | Verzia „For inspection by interested parties“ |
| (zaškrtnite príslušné políčko) |

☐

Verzia „Sensitive“

☐

Verzia „For inspection by interested parties“

(zaškrtnite príslušné políčko)

ANTIDUMPINGOVÉ KONANIE TÝKAJÚCE SA DOVOZU VYSOKOPEVNOSTNEJ PRIADZE Z POLYESTEROV S PÔVODOM V ČÍNSKEJ ĽUDOVEJ REPUBLIKE

INFORMÁCIE NA ÚČELY VÝBERU VZORKY NEPREPOJENÝCH DOVOZCOV

Tento formulár má slúžiť ako pomôcka pre neprepojených dovozcov pri poskytovaní informácií týkajúcich sa výberu vzorky, ktoré sa požadujú podľa bodu 6.3.3 oznámenia o začatí konania.

Obe verzie, teda verzia „Sensitive“ (dôverná verzia), ako aj verzia „For inspection by interested parties“ (verzia na nahliadnutie pre zainteresované strany) by sa mali zaslať späť Komisii, ako sa stanovuje v oznámení o začatí konania.

1.   NÁZOV A KONTAKTNÉ ÚDAJE

Uveďte tieto údaje o vašej spoločnosti:

| Názov spoločnosti | |
| --- | --- |
| Adresa | |
| Kontaktná osoba | |
| E-mailová adresa | |
| Telefón | |

Názov spoločnosti

Adresa

Kontaktná osoba

E-mailová adresa

Telefón

2.   OBRAT A OBJEM PREDAJA

Uveďte celkový obrat spoločnosti v eurách (EUR), hodnotu v eurách (EUR) a objem v tonách dovozu a ďalšieho predaja na trhu Únie po dovoze z Čínskej ľudovej republiky, pokiaľ ide o prešetrovaný výrobok podľa definície v oznámení o začatí konania počas obdobia prešetrovania.

| | Objem v tonách | Hodnota v eurách (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Celkový obrat vašej spoločnosti v eurách (EUR) | | |
| Dovoz prešetrovaného výrobku s pôvodom v Čínskej ľudovej republike | | |
| Dovoz prešetrovaného výrobku (bez ohľadu na pôvod) | | |
| Ďalší predaj prešetrovaného výrobku na trhu Únie po jeho dovoze z Čínskej ľudovej republiky | | |

Objem v tonách

Hodnota v eurách (EUR)

Celkový obrat vašej spoločnosti v eurách (EUR)

Dovoz prešetrovaného výrobku s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

Dovoz prešetrovaného výrobku (bez ohľadu na pôvod)

Ďalší predaj prešetrovaného výrobku na trhu Únie po jeho dovoze z Čínskej ľudovej republiky

3.   ČINNOSTI VAŠEJ SPOLOČNOSTI A PREPOJENÝCH SPOLOČNOSTÍ (1)

Presne opíšte činnosti spoločnosti a všetkých prepojených spoločností (vypíšte ich a uveďte ich vzťah k vašej spoločnosti), ktoré sú zapojené do výroby a/alebo predaja (na vývoz a/alebo na domácom trhu) prešetrovaného výrobku. Takéto činnosti by mohli okrem iného zahŕňať nákup prešetrovaného výrobku, jeho výrobu v rámci subdodávateľských dohôd alebo jeho spracovanie či obchodovanie s ním.

| Názov a sídlo spoločnosti | Činnosti | Vzťah |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Názov a sídlo spoločnosti

Činnosti

Vzťah

4.   ĎALŠIE INFORMÁCIE

Uveďte akékoľvek ďalšie relevantné informácie, ktoré spoločnosť považuje za užitočné z hľadiska pomoci Komisii pri výbere vzorky.

5.   OSVEDČENIE

Poskytnutím uvedených informácií spoločnosť súhlasí so svojím prípadným zaradením do vzorky. Ak je spoločnosť vybraná do vzorky, musí vyplniť dotazník a súhlasiť s návštevou svojich priestorov s cieľom overiť údaje, ktoré uviedla. Ak spoločnosť uvedie, že nesúhlasí so svojím prípadným zaradením do vzorky, bude to znamenať, že nespolupracuje pri prešetrovaní. Zistenia Komisie týkajúce sa nespolupracujúcich dovozcov sa zakladajú na dostupných skutočnostiach a výsledok môže byť pre takúto spoločnosť menej priaznivý než v prípade, keby bola spolupracovala.

Podpis oprávnenej osoby:

Meno a funkcia oprávnenej osoby:

Dátum:

---

(1)  V súlade s článkom 127 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2015/2447 z 24. novembra 2015, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá vykonávania určitých ustanovení nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie, sa dve osoby považujú za prepojené, ak: a) jedna z nich je predstaviteľom alebo riaditeľom podniku druhej osoby alebo naopak; b) sú právne uznanými obchodnými spoločníkmi; c) sú zamestnávateľom a zamestnancom; d) tretia strana priamo alebo nepriamo vlastní, ovláda alebo má v držbe aspoň 5 % hodnoty akcií alebo podielov s hlasovacím právom jednej aj druhej osoby; e) jedna z nich priamo alebo nepriamo ovláda druhú; f) obe sú priamo alebo nepriamo ovládané treťou osobou; g) spoločne priamo alebo nepriamo ovládajú tretiu osobu; alebo h) sú členmi jednej rodiny (Ú. v. EÚ L 343, 29.12.2015, s. 558). Osoby sa považujú za členov jednej rodiny, ak majú medzi sebou niektorý z týchto vzťahov: i) manžel a manželka; ii) rodič a dieťa; iii) brat a sestra (vlastní aj nevlastní súrodenci); iv) starý rodič a vnuk alebo vnučka; v) strýc alebo teta a synovec alebo neter; vi) svokor alebo svokra a zať alebo nevesta; vii) švagor a švagriná. V súlade s článkom 5 bodom 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie, „osoba“ je fyzická osoba, právnická osoba a akékoľvek združenie osôb, ktoré nie je právnickou osobou, ale je podľa práva Únie alebo vnútroštátneho práva spôsobilou na právne úkony (Ú. v. EÚ L 269, 10.10.2013, s. 1).

---

| 30.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 248/119 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 248/119

---

Oznámenie o začatí revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti antisubvenčných opatrení uplatniteľných na dovoz určitého natieraného bezdrevného papiera s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

(2022/C 248/09)

Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti (1) antisubvenčných opatrení uplatniteľných na dovoz určitého natieraného bezdrevného papiera s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“ alebo „dotknutá krajina“) bola Európskej komisii (ďalej len „Komisia“) doručená žiadosť o revízne prešetrovanie v súlade s článkom 18 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1037 z 8. júna 2016 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (2) (ďalej len „základné nariadenie“).

1.   Žiadosť o revízne prešetrovanie

Žiadosť predložili 31. marca 2022 spoločnosti Arctic Paper Grycksbo AB, Burgo Group SpA, Fedrigoni SpA, Lecta Group a Sappi Europe SA (ďalej len „žiadatelia“). Žiadosť bola podaná výrobným odvetvím Únie vyrábajúcim určitý natieraný bezdrevný papier v zmysle článku 10 ods. 6 základného nariadenia.

Verejne prístupná verzia žiadosti a analýza miery podpory žiadosti výrobcami z Únie sa nachádzajú v spise, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie. Informácie o prístupe zainteresovaných strán k spisu sa nachádzajú v bode 5.6 tohto oznámenia.

2.   Prešetrovaný výrobok

Výrobkom, ktorý je predmetom tohto revízneho prešetrovania, je natieraný bezdrevný papier, ktorým sú papier alebo lepenka natierané na jednej alebo na oboch stranách (okrem kraft papiera alebo kraft lepenky), buď v listoch, alebo v kotúčoch, a s hmotnosťou 70 g/m2 alebo väčšou, ale nepresahujúcou 400 g/m2, a s jasom viac ako 84 (merané podľa ISO 2470-1) (ďalej len „prešetrovaný výrobok“).

Prešetrovaný výrobok nezahŕňa:

| — | kotúče vhodné na kotúčovú tlač. Kotúče vhodné na kotúčovú tlač sú vymedzené ako tie kotúče, ktoré pri testovaní podľa testovacej normy ISO 3783:2006, pokiaľ ide o určenie odolnosti proti vytrhávaniu – metóda so zrýchlenou rýchlosťou využívajúcou skúšač IGT (elektrický model) – vykazujú výsledok menej ako 30 N/m pri meraní s papierom v uhlopriečnej polohe (CD) a výsledok menej ako 50 N/m pri meraní s papierom v smere stroja (MD), |
| --- | --- |

—

kotúče vhodné na kotúčovú tlač. Kotúče vhodné na kotúčovú tlač sú vymedzené ako tie kotúče, ktoré pri testovaní podľa testovacej normy ISO 3783:2006, pokiaľ ide o určenie odolnosti proti vytrhávaniu – metóda so zrýchlenou rýchlosťou využívajúcou skúšač IGT (elektrický model) – vykazujú výsledok menej ako 30 N/m pri meraní s papierom v uhlopriečnej polohe (CD) a výsledok menej ako 50 N/m pri meraní s papierom v smere stroja (MD),

| — | viacvrstvový papier a viacvrstvovú lepenku. |
| --- | --- |

—

viacvrstvový papier a viacvrstvovú lepenku.

Prešetrovaný výrobok v súčasnosti patrí pod číselné znaky KN ex 4810 13 00, ex 4810 14 00, ex 4810 19 00, ex 4810 22 00, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10 a ex 4810 99 80 (kódy TARIC 4810130020, 4810140020, 4810190020, 4810220020, 4810293020, 4810298020, 4810991020 a 4810998020). Tieto číselné znaky KN a kódy TARIC sa uvádzajú len pre informáciu a bez toho, aby to malo vplyv na ich možnú zmenu v budúcich fázach konania.

3.   Existujúce opatrenia

V súčasnosti platným opatrením sú konečné vyrovnávacie clá uložené vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2017/1187 (3).

4.   Dôvody revízneho prešetrovania

Žiadosť sa odôvodňuje tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne malo za následok pokračovanie alebo opätovný výskyt subvencovania a opätovný výskyt ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.

4.1.   
  Tvrdenie o pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu subvencovania

Žiadatelia poskytli dostatočné dôkazy o tom, že výrobcovia prešetrovaného výrobku v dotknutej krajine využívajú viacero subvencií poskytovaných vládou Čínskej ľudovej republiky a tamojšími regionálnymi a miestnymi samosprávami a pravdepodobne ich budú využívať aj naďalej.

Žiadatelia presne nevyčíslili súčasnú úroveň subvencovania pre všetky subvencie. Na základe dôkazov uvedených v žiadosti sa však zdá, že úroveň subvencovania zostáva značná a presahuje úroveň de minimis.

Údajné subvenčné praktiky pozostávajú okrem iného: i) z priamych prevodov finančných prostriedkov; ii) z ušlých alebo nevybraných štátnych príjmov; iii) z tovaru alebo služieb, ktoré vláda poskytuje za nižšiu než primeranú odplatu, a iv) z platieb do mechanizmu financovania alebo z poverenia súkromného subjektu či nariadenia takémuto subjektu, aby vykonával jednu alebo viaceré z vyššie uvedených funkcií. Žiadatelia okrem iného tvrdili, že existujú preferenčné úvery, granty, oslobodenia od priamych daní a poskytovanie pozemkov zo strany vlády za nižšiu než primeranú odplatu. Niektoré z údajných subvenčných praktík už boli predmetom vyrovnávacích opatrení v pôvodnom prešetrovaní a pribudli niektoré ďalšie alebo nové subvencie, ktoré v pôvodnom prešetrovaní neboli preskúmané.

Žiadatelia tvrdia, že opísané opatrenia predstavujú subvencie, keďže zahŕňajú finančný príspevok vlády dotknutej krajiny alebo regionálnych a miestnych vlád alebo iných verejných orgánov a poskytujú výhodu výrobcom prešetrovaného výrobku. Tieto subvencie sú údajne špecifické, pretože sú obmedzené na určité podniky a/alebo regióny a/alebo sú podmienené uskutočnením vývozu. Preto sú údajne napadnuteľné v zmysle článku 4 základného nariadenia.

So zreteľom na článok 18 ods. 2 základného nariadenia Komisia vypracovala memorandum o dostatočnosti dôkazov, ktoré obsahuje posúdenie Komisie týkajúce sa všetkých dôkazov, ktoré má k dispozícii a na základe ktorých začína toto prešetrovanie. Uvedené memorandum možno nájsť v spise, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie.

Komisia si vyhradzuje právo prešetriť ďalšie relevantné subvenčné praktiky, ktoré môžu byť odhalené v priebehu prešetrovania.

4.2.   
  Tvrdenie o pravdepodobnosti opätovného výskytu ujmy

Žiadatelia tvrdia, že je pravdepodobné, že by došlo k opätovnému výskytu ujmy spôsobenej dovozom z dotknutej krajiny. V tejto súvislosti žiadatelia poskytli dostatočné dôkazy o tom, že ak by uplynula platnosť opatrení, súčasná úroveň dovozu prešetrovaného výrobku z dotknutej krajiny do Únie by sa pravdepodobne zvýšila z dôvodu existencie značných nevyužitých kapacít v dotknutej krajine. Ďalším dôvodom je atraktívnosť trhu Európskej únie z hľadiska veľkosti.

Žiadatelia tvrdia, že ujma bola odstránená najmä vďaka existencii opatrení a že ak by uplynula ich platnosť, zvýšenie dovozu za subvencované ceny z dotknutej krajiny by pravdepodobne viedlo k opätovnému výskytu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.

5.   Postup

Keďže Komisia po porade s výborom uvedeným v článku 25 ods. 1 základného nariadenia stanovila, že existujú dostatočné dôkazy o pravdepodobnosti subvencovania a ujmy na odôvodnenie začatia revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti, začína týmto revízne prešetrovanie v súlade s článkom 18 základného nariadenia.

Týmto revíznym prešetrovaním pred uplynutím platnosti sa stanoví, či je pravdepodobné, že uplynutie platnosti opatrení by mohlo viesť k pokračovaniu alebo opätovnému výskytu subvencovania prešetrovaného výrobku s pôvodom v dotknutej krajine a k pokračovaniu alebo opätovnému výskytu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.

Vláda dotknutej krajiny bola vyzvaná na konzultácie v súlade s článkom 10 ods. 7 základného nariadenia.

Komisia okrem toho strany upozorňuje na uverejnené oznámenie (4) o dôsledkoch vypuknutia ochorenia COVID-19 na antidumpingové a antisubvenčné prešetrovania, ktoré sa môže uplatňovať na toto konanie.

Komisia ďalej upozorňuje strany na prebiehajúce samostatné antidumpingové prešetrovanie vzťahujúce sa na ten istý výrobok (5). Vyvážajúci výrobcovia, výrobné odvetvie Únie a všetky zainteresované strany v uvedenom antidumpingovom prešetrovaní sa vyzývajú, aby sa zaregistrovali osobitne pre toto prešetrovanie a predložili príslušné informácie v súlade s podmienkami a harmonogramom uvedenými v tomto oznámení bez ohľadu na informácie, ktoré už prípadne predložili v súvislosti s antidumpingovým prešetrovaním. Informácie alebo pripomienky predložené v súvislosti s uvedeným antidumpingovým prešetrovaním nebudú zohľadnené automaticky aj v tomto prešetrovaní a strany budú musieť zo zásady všetky informácie týkajúce sa tohto prešetrovania predložiť v rámci tohto konania osobitne.

5.1.   
  Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie

Prešetrovanie pokračovania alebo opätovného výskytu subvencovania sa bude vzťahovať na obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2021 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy sa bude vzťahovať na obdobie od 1. januára 2018 do konca obdobia revízneho prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

5.2.   
  Pripomienky týkajúce sa žiadosti a začatia prešetrovania

Všetky zainteresované strany, ktoré sa chcú vyjadriť k žiadosti (vrátane otázok týkajúcich sa opätovného výskytu ujmy a príčinnej súvislosti) alebo k akýmkoľvek aspektom týkajúcim sa začatia prešetrovania (vrátane miery podpory žiadosti), tak musia urobiť do 37 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie (6).

Každá žiadosť o vypočutie týkajúca sa začatia prešetrovania sa musí predložiť do 15 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia.

5.3.   
  Postup stanovenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu subvencovania

V revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti Komisia preskúmava vývoz do Únie počas obdobia revízneho prešetrovania a nezávisle od vývozu do Únie posudzuje, či je situácia spoločností, ktoré vyrábajú a predávajú prešetrovaný výrobok v dotknutej krajine, taká, že by pravdepodobne došlo k pokračovaniu alebo opätovnému vývozu do Únie za subvencované ceny, ak by platnosť opatrení uplynula.

Preto sa všetci výrobcovia (7) prešetrovaného výrobku z dotknutej krajiny vrátane tých, ktorí nespolupracovali pri prešetrovaní vedúcom k zavedeniu platných opatrení, vyzývajú, aby sa zúčastnili na prešetrovaní zo strany Komisie.

5.3.1.   Prešetrovanie výrobcov v dotknutej krajine

Vzhľadom na možný veľký počet výrobcov v dotknutej krajine, ktorých sa toto revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti týka, a s cieľom dokončiť prešetrovanie v rámci stanovených lehôt môže Komisia obmedziť počet výrobcov, ktorí budú predmetom prešetrovania, na primeraný počet vybraním vzorky (tento postup sa nazýva aj „výber vzorky“). Výber vzorky sa vykoná v súlade s článkom 27 základného nariadenia.

S cieľom umožniť Komisii, aby rozhodla o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpila, sa všetci výrobcovia alebo zástupcovia konajúci v ich mene vrátane tých, ktorí nespolupracovali pri prešetrovaní vedúcom k zavedeniu opatrení, ktoré sú predmetom tohto revízneho prešetrovania, týmto vyzývajú, aby sa prihlásili a poskytli Komisii informácie o svojich spoločnostiach do siedmich dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia. Tieto informácie sa musia poskytnúť prostredníctvom platformy TRON.tdi na tejto adrese: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R776_SAMPLING_FORM_FOR_EXPORTINGPRODUCER

Informácie o prístupe k platforme TRON možno nájsť v bodoch 5.6 a 5.9.

Komisia s cieľom získať informácie, ktoré považuje za potrebné na výber vzorky výrobcov, osloví aj orgány dotknutej krajiny a môže osloviť všetky známe združenia výrobcov v dotknutej krajine.

Ak je výber vzorky potrebný, výrobcovia budú vybraní na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu výroby, predaja alebo vývozu, ktorý možno v rámci dostupného času primerane prešetriť. Všetkým známym výrobcom, orgánom dotknutej krajiny a združeniam výrobcov Komisia oznámi spoločnosti, ktoré boli vybrané do vzorky, a to v prípade potreby prostredníctvom orgánov dotknutej krajiny.

Len čo budú Komisii doručené informácie potrebné na výber vzorky výrobcov, bude informovať dotknuté strany o svojom rozhodnutí, či ich zaradila do vzorky. Výrobcovia zaradení do vzorky budú musieť predložiť vyplnený dotazník do 30 dní odo dňa oznámenia rozhodnutia o ich zaradení do vzorky, pokiaľ nie je stanovené inak.

Komisia doplní záznam o výbere vzorky do spisu, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie. Pripomienky k výberu vzorky sa musia doručiť do troch dní odo dňa oznámenia rozhodnutia o výbere vzorky.

Kópia dotazníka pre výrobcov v dotknutej krajine je dostupná v spise, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie, a na webovom sídle GR pre obchod (8).

Bez toho, aby bolo dotknuté prípadné uplatňovanie článku 28 základného nariadenia, spoločnosti, ktoré súhlasili so svojím prípadným zaradením do vzorky, ale neboli do nej vybrané, sa budú považovať za spolupracujúce.

5.3.2.   Prešetrovanie neprepojených dovozcov (9) (10)

Neprepojení dovozcovia prešetrovaného výrobku z dotknutej krajiny do Únie vrátane tých, ktorí nespolupracovali pri prešetrovaní vedúcom k zavedeniu platných opatrení, sa vyzývajú, aby sa zúčastnili na tomto prešetrovaní.

Vzhľadom na možný veľký počet neprepojených dovozcov, ktorých sa toto revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti týka, a s cieľom dokončiť prešetrovanie v rámci stanovených lehôt môže Komisia obmedziť počet neprepojených dovozcov, ktorí budú predmetom prešetrovania, na primeraný počet vybraním vzorky (tento postup sa nazýva aj „výber vzorky“). Výber vzorky sa vykoná v súlade s článkom 27 základného nariadenia.

S cieľom umožniť Komisii, aby rozhodla o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpila, sa všetci neprepojení dovozcovia alebo zástupcovia konajúci v ich mene vrátane tých, ktorí nespolupracovali pri prešetrovaní vedúcom k zavedeniu opatrení, ktoré sú predmetom tohto revízneho prešetrovania, týmto vyzývajú, aby sa Komisii prihlásili. Tieto strany tak musia urobiť do 7 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia, a to tak, že Komisii poskytnú informácie o svojej spoločnosti, resp. spoločnostiach požadované v prílohe k tomuto oznámeniu.

Komisia s cieľom získať informácie, ktoré považuje za potrebné na výber vzorky neprepojených dovozcov, môže osloviť aj všetky známe združenia dovozcov.

Ak je výber vzorky potrebný, dovozcovia môžu byť vybraní na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu predaja prešetrovaného výrobku z dotknutej krajiny v Únii, ktorý možno v rámci dostupného času primerane prešetriť. Všetkým známym neprepojeným dovozcom a združeniam dovozcov Komisia oznámi spoločnosti, ktoré boli vybrané do vzorky.

Komisia takisto doplní záznam o výbere vzorky do spisu, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie. Pripomienky k výberu vzorky sa musia doručiť do troch dní odo dňa oznámenia rozhodnutia o výbere vzorky.

Komisia s cieľom získať informácie, ktoré považuje za potrebné na účely svojho prešetrovania, sprístupní dotazníky neprepojeným dovozcom zaradeným do vzorky. Uvedené strany musia predložiť vyplnený dotazník do 30 dní odo dňa oznámenia výberu vzorky, pokiaľ nie je stanovené inak.

Kópia dotazníka pre neprepojených dovozcov je dostupná v spise, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie, a na webovom sídle GR pre obchod (11).

5.4.   
  Postup stanovenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy a prešetrovanie výrobcov z Únie

S cieľom stanoviť, či existuje pravdepodobnosť pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie, Komisia výrobcov z Únie vyrábajúcich prešetrovaný výrobok vyzýva, aby sa zúčastnili na prešetrovaní.

Vzhľadom na veľký počet výrobcov z Únie, ktorých sa toto revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti týka, a s cieľom dokončiť prešetrovanie v rámci stanovených lehôt sa Komisia rozhodla obmedziť počet výrobcov z Únie, ktorí budú predmetom prešetrovania, na primeraný počet vybraním vzorky (tento postup sa nazýva aj „výber vzorky“). Výber vzorky sa vykoná v súlade s článkom 27 základného nariadenia.

Komisia predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Podrobnosti možno nájsť v spise, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie.

Zainteresované strany sa týmto vyzývajú, aby sa vyjadrili k predbežnej vzorke. Okrem toho sa ostatní výrobcovia z Únie alebo zástupcovia konajúci v ich mene, ktorí sa domnievajú, že existujú dôvody, na základe ktorých by mali byť zaradení do vzorky, musia obrátiť na Komisiu do siedmich dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia. Všetky pripomienky týkajúce sa predbežnej vzorky sa musia doručiť do siedmich dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia, pokiaľ nie je stanovené inak.

Všetkým známym výrobcom z Únie a/alebo združeniam výrobcov z Únie Komisia oznámi spoločnosti, ktoré boli s konečnou platnosťou vybrané do vzorky.

Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky budú musieť predložiť vyplnený dotazník do 30 dní odo dňa oznámenia rozhodnutia o ich zaradení do vzorky, pokiaľ nie je stanovené inak.

Kópia dotazníka pre výrobcov z Únie je dostupná v spise, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie, a na webovom sídle GR pre obchod (12).

5.5.   
  Postup posudzovania záujmu Únie

Ak sa preukáže pravdepodobnosť pokračovania alebo opätovného výskytu subvencovania a pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy, rozhodne sa v zmysle článku 31 základného nariadenia o tom, či by zachovanie vyrovnávacích opatrení nebolo v rozpore so záujmom Únie.

Výrobcovia z Únie, dovozcovia a ich zastupujúce združenia, používatelia a ich zastupujúce združenia, odborové zväzy a organizácie zastupujúce spotrebiteľov sa vyzývajú, aby Komisii poskytli informácie týkajúce sa záujmu Únie.

Informácie týkajúce sa posúdenia záujmu Únie sa musia poskytnúť do 37 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia, pokiaľ nie je stanovené inak. Tieto informácie môžu byť poskytnuté v ľubovoľnom formáte alebo vyplnením dotazníka vyhotoveného Komisiou.

Kópie dotazníkov vrátane dotazníka pre používateľov prešetrovaného výrobku sú dostupné v spise, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie, a na webovom sídle GR pre obchod (13).. Informácie predložené v súlade s článkom 31 základného nariadenia sa v každom prípade zohľadnia len vtedy, ak budú v čase ich predloženia podložené konkrétnymi dôkazmi, ktoré potvrdzujú ich platnosť.

5.6.   
  Zainteresované strany

Aby sa zainteresované strany, ako napríklad výrobcovia v dotknutej krajine, výrobcovia z Únie, dovozcovia a ich zastupujúce združenia, používatelia a ich zastupujúce združenia, odborové zväzy a organizácie zastupujúce spotrebiteľov, mohli zúčastniť na prešetrovaní, musia najskôr preukázať objektívnu súvislosť medzi svojou činnosťou a prešetrovaným výrobkom.

Výrobcovia v dotknutej krajine, výrobcovia z Únie, dovozcovia a ich zastupujúce združenia, ktorí poskytli informácie v súlade s postupmi opísanými v bodoch 5.3.1, 5.3.2 a 5.4, sa budú považovať za zainteresované strany, ak existuje objektívna súvislosť medzi ich činnosťou a prešetrovaným výrobkom.

Iné strany sa budú môcť zúčastniť na prešetrovaní ako zainteresovaná strana až od okamihu, keď sa prihlásia, a pod podmienkou, že existuje objektívna súvislosť medzi ich činnosťou a prešetrovaným výrobkom. Tým, že sa strana považuje za zainteresovanú stranu, nie je dotknuté uplatňovanie článku 28 základného nariadenia.

Prístup k spisu, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie, je zabezpečený prostredníctvom platformy TRON.tdi na tejto adrese: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Na získanie prístupu postupujte podľa pokynov uvedených na danej stránke (14).

5.7.   
  Iné písomné podania

V súlade s ustanoveniami tohto oznámenia sa týmto všetky zainteresované strany vyzývajú, aby oznámili svoje stanoviská, predložili informácie a poskytli podporné dôkazy. Tieto informácie a podporné dôkazy musia byť Komisii doručené do 37 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia, pokiaľ nie je stanovené inak.

5.8.   
  Možnosť vypočutia útvarmi Komisie vykonávajúcimi prešetrovanie

Všetky zainteresované strany môžu požiadať o vypočutie útvarmi Komisie vykonávajúcimi prešetrovanie. Každá žiadosť o vypočutie musí byť podaná písomne a musia sa v nej uvádzať dôvody žiadosti, ako aj zhrnutie toho, čím sa chce zainteresovaná strana zaoberať pri vypočutí. Vypočutie bude obmedzené na otázky, ktoré zainteresované strany uviedli vopred písomnou formou.

V zásade platí, že vypočutia sa nevyužívajú na predkladanie faktických informácií, ktoré ešte nie sú v spise. V záujme dobrej správy vecí verejných a s cieľom umožniť útvarom Komisie napredovať v prešetrovaní sa však zainteresované strany môžu usmerniť, aby poskytli nové faktické informácie po vypočutí.

5.9.   
  Pokyny na predkladanie písomných podaní a zasielanie vyplnených dotazníkov a korešpondencie

Na informácie predkladané Komisii na účely prešetrovaní na ochranu obchodu sa nesmú vzťahovať autorské práva. Zainteresované strany si musia pred tým, ako Komisii predložia informácie a/alebo údaje, na ktoré sa vzťahujú autorské práva tretej strany, vyžiadať od držiteľa autorských práv osobitné povolenie, v ktorom sa Komisii výslovne povoľuje, že: a) môže používať dané informácie a údaje na účely tohto konania na ochranu obchodu a b) dané informácie a/alebo údaje môže poskytnúť zainteresovaným stranám tohto prešetrovania, a to vo forme, ktorá im umožní uplatniť ich práva na obhajobu.

Všetky písomné podania vrátane informácií požadovaných v tomto oznámení, vyplnených dotazníkov a korešpondencie, ktoré zainteresované strany poskytujú ako dôverné, sa označia ako „Sensitive“ (15). Strany, ktoré predkladajú informácie v priebehu tohto prešetrovania, sa vyzývajú, aby odôvodnili svoju žiadosť o dôverné zaobchádzanie.

Od strán, ktoré poskytujú informácie označené ako „Sensitive“, sa požaduje, aby v súlade s článkom 29 ods. 2 základného nariadenia predložili súhrn týchto informácií, ktorý nemá dôverný charakter a ktorý sa označí ako „For inspection by interested parties“. Tento súhrn musí byť dostatočne podrobný, aby umožnil primerane pochopiť podstatu predložených dôverných informácií. Ak strana, ktorá poskytuje dôverné informácie, nepreukáže dostatočný dôvod na žiadosť o dôverné zaobchádzanie alebo nepredloží súhrn týchto informácií, ktorý nemá dôverný charakter, v požadovanom formáte a kvalite, Komisia nemusí na takéto informácie prihliadať, pokiaľ jej nemožno pomocou vhodných zdrojov uspokojivo dokázať, že predmetné informácie sú správne.

Zainteresované strany sa vyzývajú, aby všetky podania a žiadosti vrátane naskenovaných splnomocnení a osvedčení predkladali cez platformu TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI). Použitím platformy TRON.tdi alebo e-mailu zainteresované strany vyjadrujú súhlas s pravidlami platnými pre elektronické podania uvedenými v dokumente „KOREŠPONDENCIA S EURÓPSKOU KOMISIOU V PRÍPADOCH TÝKAJÚCICH SA OCHRANY OBCHODU“ uverejnenom na webovom sídle Generálneho riaditeľstva pre obchod: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/june/tradoc_152582.pdf. Zainteresované strany musia uviesť svoje meno (názov), adresu, telefónne číslo a platnú e-mailovú adresu a mali by zabezpečiť, aby bola uvedená e-mailová adresa funkčným oficiálnym pracovným e-mailom, ktorý sa denne kontroluje. Po poskytnutí kontaktných údajov bude Komisia komunikovať so zainteresovanými stranami iba prostredníctvom platformy TRON.tdi alebo e-mailu, pokiaľ výslovne nepožiadajú o doručenie všetkých dokumentov Komisie inými komunikačnými prostriedkami alebo ak si povaha dokumentov, ktoré sa majú zaslať, nevyžaduje použitie doporučenej zásielky. Ďalšie pravidlá a informácie týkajúce sa korešpondencie s Komisiou vrátane zásad, ktoré sa vzťahujú na podania prostredníctvom platformy TRON.tdi a e-mailom, nájdu zainteresované strany v už spomínaných pokynoch o komunikácii so zainteresovanými stranami.

Adresa Komisie na účely korešpondencie:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

TRON.tdi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi

E-mail:

pre aspekty súvisace so subvenciami: TRADE-R776-CFP-SUBSIDY@ec.europa.eu

pre aspekty súvisiace s ujmou a so záujmom Únie: TRADE-R775-R76-CFP-INJURY@ec.europa.eu

6.   Harmonogram prešetrovania

Prešetrovanie sa v súlade s článkom 22 ods. 1 základného nariadenia obvykle dokončí do 12 mesiacov a v každom prípade najneskôr do 15 mesiacov od dátumu uverejnenia tohto oznámenia.

7.   Predkladanie informácií

Pravidlom je, že zainteresované strany môžu predkladať informácie len v časových rámcoch uvedených v oddiele 5 tohto oznámenia.

S cieľom dokončiť prešetrovanie v rámci záväzných lehôt Komisia nebude akceptovať podania zainteresovaných strán po uplynutí lehoty na predloženie pripomienok ku konečnému poskytnutiu informácií, resp. po uplynutí lehoty na predloženie pripomienok k dodatočnému konečnému poskytnutiu informácií.

8.   Možnosť vyjadriť sa k podaniam iných strán

S cieľom zaručiť právo na obhajobu by mali mať zainteresované strany možnosť vyjadriť sa k informáciám, ktoré predložili iné zainteresované strany. Zainteresované strany môžu pri tejto príležitosti reagovať jedine na záležitosti uvedené v podaniach iných zainteresovaných strán a nesmú uvádzať žiadne nové záležitosti.

Pripomienky k informáciám, ktoré poskytli iné zainteresované strany v reakcii na poskytnutie konečných zistení, by sa mali predložiť do piatich dní od uplynutia lehoty na predloženie pripomienok ku konečným zisteniam, pokiaľ nie je stanovené inak. V prípade dodatočného konečného poskytnutia informácií by sa pripomienky k informáciám predloženým inými zainteresovanými stranami v reakcii na toto ďalšie poskytnutie informácií mali predložiť do jedného dňa od uplynutia lehoty na predloženie pripomienok k tomuto ďalšiemu poskytnutiu informácií, pokiaľ nie je stanovené inak.

Uvedeným časovým rámcom nie je dotknuté právo Komisie v riadne odôvodnených prípadoch si vyžiadať od zainteresovaných strán dodatočné informácie.

9.   Predĺženie lehôt uvedených v tomto oznámení

O akékoľvek predĺženie lehôt stanovených v tomto oznámení by sa malo žiadať len za výnimočných okolností a povolí sa len v riadne odôvodnených prípadoch. Prípadné predĺženie termínu na zaslanie vyplnených dotazníkov bude v každom prípade obmedzené obvykle na tri dni a spravidla nepresiahne sedem dní. Pokiaľ ide o lehoty na predloženie ďalších informácií uvedené v tomto oznámení o začatí revízneho prešetrovania, predĺženia sa obmedzia na tri dni, pokiaľ sa nepreukáže existencia mimoriadnych okolností.

10.   Nespolupráca

V prípadoch, ak niektorá zainteresovaná strana odmietne sprístupniť potrebné informácie, alebo ich neposkytne v príslušných lehotách, alebo významnou mierou bráni v prešetrovaní, zistenia, či už pozitívne alebo negatívne, možno v súlade s článkom 28 základného nariadenia vypracovať na základe dostupných skutočností.

Ak sa zistí, že niektorá zainteresovaná strana poskytla nepravdivé alebo zavádzajúce informácie, tieto informácie sa nemusia zohľadniť a môžu sa použiť dostupné skutočnosti.

Ak niektorá zainteresovaná strana nespolupracuje alebo spolupracuje len čiastočne a zistenia sa preto v súlade s článkom 28 základného nariadenia zakladajú na dostupných skutočnostiach, výsledok môže byť pre túto stranu menej priaznivý než v prípade, keby bola spolupracovala.

Neposkytnutie odpovede v elektronickej podobe sa nepovažuje za nespoluprácu, pokiaľ zainteresovaná strana preukáže, že poskytnutie odpovede v požadovanej forme by jej spôsobilo ďalšiu neprimeranú záťaž alebo ďalšie neprimerané výdavky. Zainteresovaná strana by sa mala okamžite obrátiť na Komisiu.

11.   Úradník pre vypočutie

Zainteresované strany sa môžu obrátiť na úradníka pre vypočutie v obchodných konaniach. Úradník pre vypočutie skúma žiadosti o prístup k spisu, spory týkajúce sa dôvernosti dokumentov, žiadosti o predĺženie lehôt a akékoľvek iné žiadosti týkajúce sa práva zainteresovaných strán a tretích strán na obhajobu, ktoré sa môžu vyskytnúť počas konania.

Úradník pre vypočutie môže usporiadať vypočutia a pôsobiť ako sprostredkovateľ medzi zainteresovanou stranou, resp. stranami a útvarmi Komisie v snahe zabezpečiť plné uplatnenie práva zainteresovaných strán na obhajobu. Žiadosť o vypočutie úradníkom pre vypočutie by sa mala predložiť písomne a mali by sa v nej uviesť dôvody žiadosti. Úradník pre vypočutie preskúma dôvody žiadostí. Tieto vypočutia by sa mali uskutočniť len vtedy, ak otázky neboli vyriešené s útvarmi Komisie v čase na to určenom.

Každá takáto žiadosť musí byť podaná včas a bezodkladne s cieľom neohroziť riadny priebeh konania. Na tento účel by sa mali zainteresované strany obrátiť na úradníka pre vypočutie v najskoršom možnom čase po vzniknutí udalosti odôvodňujúcej takúto intervenciu. Ak sa žiadosti o vypočutie predložia mimo príslušných časových rámcov, úradník pre vypočutie preskúma aj dôvody takéhoto oneskorenia, povahu nastolených otázok a vplyv uvedených otázok na právo na obhajobu, a to s náležitým ohľadom na záujmy dobrej správy vecí verejných a včasné ukončenie prešetrovania.

Ďalšie informácie a kontaktné údaje môžu zainteresované strany nájsť na webových stránkach úradníka pre vypočutie na webovom sídle GR pre obchod: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/

12.   Možnosť požiadať o revízne prešetrovanie podľa článku 19 základného nariadenia

Keďže toto revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti sa začína v súlade s ustanoveniami článku 18 základného nariadenia, jeho zistenia nepovedú k zmene existujúcich opatrení, ale k zrušeniu alebo zachovaniu týchto opatrení v súlade s článkom 22 ods. 3 základného nariadenia.

Ak niektorá zainteresovaná strana usúdi, že revízne prešetrovanie opatrení je opodstatnené, aby sa umožnila zmena opatrení, táto strana môže požiadať o revízne prešetrovanie podľa článku 19 základného nariadenia.

Strany, ktoré chcú požiadať o takéto revízne prešetrovanie, ktoré by sa uskutočnilo nezávisle od revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti uvedeného v tomto oznámení, sa môžu obrátiť na Komisiu na už uvedenej adrese.

13.   Spracovanie osobných údajov

So všetkými osobnými údajmi získanými počas tohto prešetrovania sa bude zaobchádzať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 (16).

Oznámenie o ochrane údajov, ktorým sa všetky fyzické osoby informujú o spracúvaní osobných údajov v rámci činností Komisie v oblasti ochrany obchodu, je dostupné na webovom sídle GR pre obchod: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/

---

(1)  Ú. v. EÚ C 398, 1.10.2021, s. 18.

(2)  Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 55.

(3)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/1187 z 3. júla 2017, ktorým sa po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti podľa článku 18 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1037 ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitého natieraného bezdrevného papiera s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 171, 4.7.2017, s. 134).

(4)  Oznámenie o dôsledkoch vypuknutia ochorenia COVID-19 na antidumpingové a antisubvenčné prešetrovania (Ú. v. EÚ C 86, 16.3.2020, s. 6).

(5)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2616

(6)  Všetky odkazy na uverejnenie tohto oznámenia budú predstavovať odkazy na uverejnenie tohto oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie, pokiaľ nie je uvedené inak.

(7)  Výrobcom je každá spoločnosť v dotknutej krajine, ktorá vyrába prešetrovaný výrobok, vrátane akýchkoľvek s ňou prepojených spoločností, ktoré sú zapojené do výroby, predaja na domácom trhu alebo vývozu prešetrovaného výrobku.

(8)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2617.

(9)  Do vzorky môžu byť zaradení iba dovozcovia neprepojení s vyvážajúcimi výrobcami. Dovozcovia, ktorí sú prepojení s vyvážajúcimi výrobcami, musia v súvislosti s týmito vyvážajúcimi výrobcami vyplniť prílohu k dotazníku. V súlade s článkom 127 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2015/2447 z 24. novembra 2015, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá vykonávania určitých ustanovení nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie, sa dve osoby považujú za prepojené, ak: a) jedna z nich je predstaviteľom alebo riaditeľom podniku druhej osoby alebo naopak; b) sú právne uznanými obchodnými spoločníkmi; c) sú zamestnávateľom a zamestnancom; d) tretia strana priamo alebo nepriamo vlastní, ovláda alebo má v držbe aspoň 5 % hodnoty akcií alebo podielov s hlasovacím právom jednej aj druhej osoby; e) jedna z nich priamo alebo nepriamo ovláda druhú; f) obe sú priamo alebo nepriamo ovládané treťou osobou; g) spoločne priamo alebo nepriamo ovládajú tretiu osobu; alebo h) sú členmi jednej rodiny (Ú. v. EÚ L 343, 29.12.2015, s. 558). Osoby sa považujú za členov jednej rodiny, ak majú medzi sebou niektorý z týchto vzťahov: i) manžel a manželka; ii) rodič a dieťa; iii) brat a sestra (vlastní aj nevlastní súrodenci); iv) starý rodič a vnuk alebo vnučka; v) strýc alebo teta a synovec alebo neter; vi) svokor alebo svokra a zať alebo nevesta; vii) švagor a švagriná. V súlade s článkom 5 bodom 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie, „osoba“ je fyzická osoba, právnická osoba a akékoľvek združenie osôb, ktoré nie je právnickou osobou, ale je podľa práva Únie alebo vnútroštátneho práva spôsobilou na právne úkony (Ú. v. EÚ L 269, 10.10.2013, s. 1).

(10)  Informácie poskytnuté neprepojenými dovozcami môžu byť použité aj v súvislosti s inými aspektmi tohto prešetrovania, než je stanovenie záujmu Únie.

(11)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2617.

(12)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2617.

(13)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2617.

(14)  V prípade technických problémov sa obráťte na servisné pracovisko Trade Service Desk e-mailom na trade-service-desk@ec.europa.eu alebo telefonicky na číslo + 32 22979797.

(15)  Dokument označený ako „Sensitive“ je dokument, ktorý sa považuje za dôverný v zmysle článku 29 základného nariadenia a článku 12 Dohody WTO o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach. Tento dokument je chránený aj podľa článku 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (Ú. v. ES L 145, 31.5.2001, s. 43).

(16)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 z 23. októbra 2018 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 45/2001 a rozhodnutie č. 1247/2002/ES (Ú. v. EÚ L 295, 21.11.2018, s. 39).

---

PRÍLOHA

| ☐ | Verzia „Sensitive“ |
| --- | --- |
| ☐ | Verzia „For inspection by interested parties“ |
| (zaškrtnite príslušné políčko) |

☐

Verzia „Sensitive“

☐

Verzia „For inspection by interested parties“

(zaškrtnite príslušné políčko)

REVÍZNE PREŠETROVANIE PRED UPLYNUTÍM PLATNOSTI ANTISUBVENČNÝCH OPATRENÍ UPLATNITEĽNÝCH NA DOVOZ URČITÉHO NATIERANÉHO BEZDREVNÉHO PAPIERA S PÔVODOM V ČÍNSKEJ ĽUDOVEJ REPUBLIKE

INFORMÁCIE NA ÚČELY VÝBERU VZORKY NEPREPOJENÝCH DOVOZCOV

Tento formulár má slúžiť ako pomôcka pre neprepojených dovozcov pri poskytovaní informácií týkajúcich sa výberu vzorky, ktoré sa požadujú podľa bodu 5.3.2 oznámenia o začatí revízneho prešetrovania.

Obe verzie, teda verzia „Sensitive“ (dôverná verzia), ako aj verzia „For inspection by interested parties“ (verzia na nahliadnutie pre zainteresované strany) by sa mali zaslať späť Komisii, ako sa stanovuje v oznámení o začatí revízneho prešetrovania.

1.   NÁZOV A KONTAKTNÉ ÚDAJE

Uveďte tieto údaje o vašej spoločnosti:

| Názov spoločnosti | |
| --- | --- |
| Adresa | |
| Kontaktná osoba | |
| E-mailová adresa | |
| Telefónne číslo | |

Názov spoločnosti

Adresa

Kontaktná osoba

E-mailová adresa

Telefónne číslo

2.   OBRAT A OBJEM PREDAJA

Uveďte celkový obrat spoločnosti v eurách (EUR), hodnotu v eurách (EUR) a objem v tonách dovozu a ďalšieho predaja na trhu Únie po dovoze z Čínskej ľudovej republiky, pokiaľ ide o prešetrovaný výrobok podľa definície v oznámení o začatí revízneho prešetrovania počas obdobia revízneho prešetrovania.

| | Objem v tonách | Hodnota v eurách (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Celkový obrat vašej spoločnosti v eurách (EUR) | | |
| Dovoz prešetrovaného výrobku s pôvodom v Čínskej ľudovej republike | | |
| Dovoz prešetrovaného výrobku (bez ohľadu na pôvod) | | |
| Ďalší predaj prešetrovaného výrobku na trhu Únie po jeho dovoze z Čínskej ľudovej republiky | | |

Objem v tonách

Hodnota v eurách (EUR)

Celkový obrat vašej spoločnosti v eurách (EUR)

Dovoz prešetrovaného výrobku s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

Dovoz prešetrovaného výrobku (bez ohľadu na pôvod)

Ďalší predaj prešetrovaného výrobku na trhu Únie po jeho dovoze z Čínskej ľudovej republiky

3.   ČINNOSTI VAŠEJ SPOLOČNOSTI A PREPOJENÝCH SPOLOČNOSTÍ (1)

Presne opíšte činnosti spoločnosti a všetkých prepojených spoločností (vypíšte ich a uveďte ich vzťah k vašej spoločnosti), ktoré sú zapojené do výroby a/alebo predaja (na vývoz a/alebo na domácom trhu) prešetrovaného výrobku. Takéto činnosti by mohli okrem iného zahŕňať nákup prešetrovaného výrobku, jeho výrobu v rámci subdodávateľských dohôd alebo jeho spracovanie či obchodovanie s ním.

| Názov a sídlo spoločnosti | Činnosti | Vzťah |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Názov a sídlo spoločnosti

Činnosti

Vzťah

4.   ĎALŠIE INFORMÁCIE

Uveďte akékoľvek ďalšie relevantné informácie, ktoré spoločnosť považuje za užitočné z hľadiska pomoci Komisii pri výbere vzorky.

5.   OSVEDČENIE

Poskytnutím uvedených informácií spoločnosť súhlasí so svojím prípadným zaradením do vzorky. Ak je spoločnosť vybraná do vzorky, musí vyplniť dotazník a súhlasiť s návštevou svojich priestorov s cieľom overiť údaje, ktoré uviedla. Ak spoločnosť uvedie, že nesúhlasí so svojím prípadným zaradením do vzorky, bude to znamenať, že nespolupracuje pri prešetrovaní. Zistenia Komisie týkajúce sa nespolupracujúcich dovozcov sa zakladajú na dostupných skutočnostiach a výsledok môže byť pre takúto spoločnosť menej priaznivý než v prípade, keby bola spolupracovala.

Podpis oprávnenej osoby:

Meno a funkcia oprávnenej osoby:

Dátum:

---

(1)  V súlade s článkom 127 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2015/2447 z 24. novembra 2015, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá vykonávania určitých ustanovení nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie, sa dve osoby považujú za prepojené, ak: a) jedna z nich je predstaviteľom alebo riaditeľom podniku druhej osoby alebo naopak; b) sú právne uznanými obchodnými spoločníkmi; c) sú zamestnávateľom a zamestnancom; d) tretia strana priamo alebo nepriamo vlastní, ovláda alebo má v držbe aspoň 5 % hodnoty akcií alebo podielov s hlasovacím právom jednej aj druhej osoby; e) jedna z nich priamo alebo nepriamo ovláda druhú; f) obe sú priamo alebo nepriamo ovládané treťou osobou; g) spoločne priamo alebo nepriamo ovládajú tretiu osobu; alebo h) sú členmi jednej rodiny (Ú. v. EÚ L 343, 29.12.2015, s. 558). Osoby sa považujú za členov jednej rodiny, ak majú medzi sebou niektorý z týchto vzťahov: i) manžel a manželka; ii) rodič a dieťa; iii) brat a sestra (vlastní aj nevlastní súrodenci); iv) starý rodič a vnuk alebo vnučka; v) strýc alebo teta a synovec alebo neter; vi) svokor alebo svokra a zať alebo nevesta; vii) švagor a švagriná. V súlade s článkom 5 bodom 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie, „osoba“ je fyzická osoba, právnická osoba a akékoľvek združenie osôb, ktoré nie je právnickou osobou, ale je podľa práva Únie alebo vnútroštátneho práva spôsobilou na právne úkony (Ú. v. EÚ L 269, 10.10.2013, s. 1).

---

| 30.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 248/130 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 248/130

---

Oznámenie o začatí revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz určitého natieraného bezdrevného papiera s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

(2022/C 248/10)

Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti (1) platných antidumpingových opatrení na dovoz určitého natieraného bezdrevného papiera s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“ alebo „dotknutá krajina“) bola Európskej komisii (ďalej len „Komisia“) doručená žiadosť o revízne prešetrovanie podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (2) (ďalej len „základné nariadenie“).

1.   Žiadosť o revízne prešetrovanie

Žiadosť predložili 31. marca 2022 spoločnosti Arctic Paper Grycksbo AB, Burgo Group SpA, Fedrigoni SpA, Lecta Group a Sappi Europe SA (ďalej len „žiadatelia“). Žiadosť bola podaná výrobným odvetvím Únie vyrábajúcim určitý natieraný bezdrevný papier v zmysle článku 5 ods. 4 základného nariadenia.

Verejne prístupná verzia žiadosti a analýza miery podpory žiadosti výrobcami z Únie sa nachádzajú v spise, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie. Informácie o prístupe zainteresovaných strán k spisu sa nachádzajú v bode 5.6 tohto oznámenia.

2.   Prešetrovaný výrobok

Výrobkom, ktorý je predmetom tohto revízneho prešetrovania, je natieraný bezdrevný papier, ktorým sú papier alebo lepenka natierané na jednej alebo na oboch stranách (okrem kraft papiera alebo kraft lepenky), buď v listoch, alebo v kotúčoch, s plošnou hmotnosťou 70 g/m2 alebo väčšou, ale nepresahujúcou 400 g/m2, a s jasom viac ako 84 (merané podľa normy ISO 2470-1) (ďalej len „prešetrovaný výrobok“).

Prešetrovaný výrobok nezahŕňa:

| — | kotúče vhodné na kotúčovú tlač. Kotúče vhodné na kotúčovú tlač sú vymedzené ako kotúče, ktoré pri testovaní podľa testovacej normy ISO 3783:2006, pokiaľ ide o určenie odolnosti proti vytrhávaniu – metóda so zrýchlenou rýchlosťou využívajúcou skúšač IGT (elektrický model) – vykazujú výsledok menej ako 30 N/m pri meraní s papierom v uhlopriečnej polohe (CD) a výsledok menej ako 50 N/m pri meraní s papierom v smere stroja (MD); |
| --- | --- |

—

kotúče vhodné na kotúčovú tlač. Kotúče vhodné na kotúčovú tlač sú vymedzené ako kotúče, ktoré pri testovaní podľa testovacej normy ISO 3783:2006, pokiaľ ide o určenie odolnosti proti vytrhávaniu – metóda so zrýchlenou rýchlosťou využívajúcou skúšač IGT (elektrický model) – vykazujú výsledok menej ako 30 N/m pri meraní s papierom v uhlopriečnej polohe (CD) a výsledok menej ako 50 N/m pri meraní s papierom v smere stroja (MD);

| — | viacvrstvový papier a viacvrstvovú lepenku. |
| --- | --- |

—

viacvrstvový papier a viacvrstvovú lepenku.

Prešetrovaný výrobok v súčasnosti patrí pod číselné znaky KN ex 4810 13 00, ex 4810 14 00, ex 4810 19 00, ex 4810 22 00, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10 a ex 4810 99 80 (kódy TARIC 4810130020, 4810140020, 4810190020, 4810220020, 4810293020, 4810298020, 4810991020 a 4810998020). Tieto číselné znaky KN a kódy TARIC sa uvádzajú len pre informáciu bez toho, aby bola dotknutá ich možná zmena v budúcich fázach konania.

3.   Existujúce opatrenia

V súčasnosti platnými opatreniami sú konečné antidumpingové clá uložené vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2017/1188 (3).

4.   Dôvody revízneho prešetrovania

Žiadosť sa odôvodňuje tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne malo za následok opätovný výskyt dumpingu a ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.

4.1.   
  Tvrdenie o pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu z ČĽR

Žiadatelia tvrdili, že vzhľadom na existenciu výrazných deformácií v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia nie je vhodné použiť ceny a náklady na domácom trhu v ČĽR.

S cieľom podložiť tvrdenia o výrazných deformáciách žiadatelia vychádzali z informácií uvedených v správe o krajine vydanej útvarmi Komisie 20. decembra 2017, v ktorej je opísaná špecifická situácia na trhu v ČĽR (4). Žiadatelia sa konkrétne odvolali na deformácie, akým je prítomnosť štátu vo všeobecnosti a konkrétnejšie na jej vplyv v chemickom sektore, a na kapitolu o energetike. Popritom vychádzali aj z verejne dostupných informácií, najmä zo 14. päťročného plánu národného hospodárskeho a sociálneho rozvoja Čínskej ľudovej republiky a Náčrtu dlhodobých cieľov do roku 2035. Žiadatelia sa v neposlednom rade opierali aj o zistenia Komisie v nedávnom antidumpingovom a antisubvenčnom prešetrovaní (5).

Podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia je preto tvrdenie o opätovnom výskyte dumpingu z ČĽR založené na porovnaní normálnej hodnoty vytvorenej na základe nákladov na výrobu a predaj odrážajúcich nedeformované ceny alebo referenčné hodnoty vo vhodnej reprezentatívnej krajine s vývoznou cenou (na úrovni ceny zo závodu) prešetrovaného výrobku pri jeho predaji na vývoz do Ruska, na Ukrajinu, do Indie, Thajska, Kanady, Japonska, Indonézie, Malajzie a do Spojeného kráľovstva, keďže objem dovozu z ČĽR do Únie je momentálne nízky.

Na základe uvedeného porovnania, ktoré poukazuje na dumping, žiadatelia tvrda, že existuje pravdepodobnosť opätovného výskytu dumpingu z ČĽR.

Vzhľadom na dostupné informácie sa Komisia domnieva, že existujú dostatočné dôkazy podľa článku 5 ods. 9 základného nariadenia, ktoré nasvedčujú, že v dôsledku výrazných deformácií ovplyvňujúcich ceny a náklady je použitie cien a nákladov na domácom trhu v dotknutej krajine nevhodné, čo odôvodňuje začatie prešetrovania na základe článku 2 ods. 6a základného nariadenia.

Správa o krajine je dostupná v spise, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie, a na webovom sídle GR pre obchod (6).

4.2.   
  Tvrdenie o pravdepodobnosti opätovného výskytu ujmy

Žiadatelia tvrdia, že je pravdepodobné, že by došlo k opätovnému výskytu ujmy spôsobenej dovozom z dotknutej krajiny. Žiadatelia v tejto súvislosti poskytli dostatočné dôkazy o tom, že ak by uplynula platnosť opatrení, súčasná úroveň dovozu prešetrovaného výrobku z dotknutej krajiny do Únie by sa pravdepodobne zvýšila z dôvodu existencie značných nevyužitých kapacít v dotknutej krajine. Dôvodom toho je aj atraktívnosť trhu Európskej únie z hľadiska jeho veľkosti.

Žiadatelia tvrdia, že ujma bola odstránená najmä vďaka existencii opatrení a že ak by uplynula ich platnosť, nárast dovozu z dotknutej krajiny za dumpingové ceny by pravdepodobne viedol k opätovnému výskytu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.

5.   Postup

Keďže Komisia po porade s výborom zriadeným podľa článku 15 ods. 1 základného nariadenia stanovila, že existujú dostatočné dôkazy o pravdepodobnosti dumpingu a ujmy na odôvodnenie začatia revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti, začína týmto revízne prešetrovanie v súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia.

Týmto revíznym prešetrovaním pred uplynutím platnosti sa stanoví, či je pravdepodobné, že uplynutie platnosti opatrení by mohlo viesť k pokračovaniu alebo opätovnému výskytu dumpingu prešetrovaného výrobku s pôvodom v dotknutej krajine a k pokračovaniu alebo opätovnému výskytu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.

Komisia okrem toho strany upozorňuje na uverejnené oznámenie (7) o dôsledkoch vypuknutia ochorenia COVID-19 na antidumpingové a antisubvenčné prešetrovania, ktoré sa môže uplatňovať na toto konanie.

Komisia ďalej upozorňuje strany na samostatné prebiehajúce antisubvenčné prešetrovanie vzťahujúce sa na ten istý výrobok (8). Vyvážajúci výrobcovia, výrobné odvetvie Únie a všetky zainteresované strany v uvedenom antisubvenčnom prešetrovaní sa vyzývajú, aby sa zaregistrovali osobitne pre toto prešetrovanie a predložili príslušné informácie v súlade s podmienkami a harmonogramom uvedenými v tomto oznámení bez ohľadu na informácie, ktoré už prípadne predložili v súvislosti s antisubvenčným prešetrovaním. Informácie alebo pripomienky predložené v súvislosti s uvedeným antisubvenčným prešetrovaním nebudú zohľadnené automaticky aj v tomto prešetrovaní a strany budú musieť zo zásady všetky informácie týkajúce sa tohto prešetrovania predložiť v rámci tohto konania osobitne.

5.1.   
  Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie

Prešetrovanie pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu sa bude vzťahovať na obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2021 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy sa bude vzťahovať na obdobie od 1. januára 2018 do konca obdobia revízneho prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

5.2.   
  Pripomienky týkajúce sa žiadosti a začatia prešetrovania

Všetky zainteresované strany, ktoré sa chcú vyjadriť k žiadosti (vrátane otázok týkajúcich sa opätovného výskytu ujmy a príčinnej súvislosti) alebo k akýmkoľvek aspektom týkajúcim sa začatia prešetrovania (vrátane miery podpory žiadosti), tak musia urobiť do 37 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie (9).

Každá žiadosť o vypočutie týkajúca sa začatia prešetrovania sa musí predložiť do 15 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia.

5.3.   
  Postup stanovenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu

V revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti Komisia preskúmava vývoz do Únie počas obdobia revízneho prešetrovania a nezávisle od vývozu do Únie posudzuje, či je situácia spoločností, ktoré vyrábajú a predávajú prešetrovaný výrobok v dotknutej krajine, taká, že by pravdepodobne došlo k pokračovaniu alebo opätovnému vývozu do Únie za dumpingové ceny, ak by platnosť opatrení uplynula.

Preto sa všetci výrobcovia (10) prešetrovaného výrobku z dotknutej krajiny vrátane tých, ktorí nespolupracovali pri prešetrovaní vedúcom k zavedeniu platných opatrení, vyzývajú, aby sa zúčastnili na prešetrovaní zo strany Komisie.

5.3.1.   Prešetrovanie výrobcov v dotknutej krajine

Vzhľadom na možný veľký počet výrobcov v dotknutej krajine, ktorých sa toto revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti týka, a s cieľom dokončiť prešetrovanie v rámci stanovených lehôt môže Komisia obmedziť počet výrobcov, ktorí budú predmetom prešetrovania, na primeraný počet vybraním vzorky (tento postup sa nazýva aj „výber vzorky“). Výber vzorky sa vykoná v súlade s článkom 17 základného nariadenia.

S cieľom umožniť Komisii, aby rozhodla o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpila, sa všetci výrobcovia alebo zástupcovia konajúci v ich mene vrátane tých, ktorí nespolupracovali pri prešetrovaní vedúcom k zavedeniu opatrení, ktoré sú predmetom tohto revízneho prešetrovania, týmto vyzývajú, aby Komisii poskytli informácie o svojich spoločnostiach do siedmich dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia. Tieto informácie sa musia poskytnúť prostredníctvom platformy TRON.tdi na tejto adrese: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R775_SAMPLING_FORM_FOR_EXPORTING_PRODUCER Informácie o prístupe k platforme Tron možno nájsť v bodoch 5.6 a 5.9.

Komisia s cieľom získať informácie, ktoré považuje za potrebné na výber vzorky výrobcov, osloví aj orgány dotknutej krajiny a môže osloviť všetky známe združenia výrobcov v dotknutej krajine.

Ak je výber vzorky potrebný, výrobcovia budú vybraní na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu výroby, predaja alebo vývozu, ktorý možno v rámci dostupného času primerane prešetriť. Všetkým známym výrobcom v dotknutej krajine, orgánom dotknutej krajiny a združeniam výrobcov Komisia oznámi, ktoré spoločnosti boli vybrané do vzorky, a to v prípade potreby prostredníctvom orgánov dotknutej krajiny.

Len čo budú Komisii doručené informácie potrebné na výber vzorky výrobcov, bude informovať dotknuté strany o svojom rozhodnutí, či ich zaradila do vzorky. Výrobcovia zaradení do vzorky budú musieť predložiť vyplnený dotazník do 30 dní odo dňa oznámenia rozhodnutia o ich zaradení do vzorky, pokiaľ nie je stanovené inak.

Komisia doplní záznam o výbere vzorky do spisu, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie. Pripomienky k výberu vzorky sa musia doručiť do troch dní odo dňa oznámenia rozhodnutia o výbere vzorky.

Kópia dotazníka pre výrobcov v dotknutej krajine je dostupná v spise, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie, a na webovom sídle GR pre obchod (11).

Bez toho, aby bolo dotknuté prípadné uplatňovanie článku 18 základného nariadenia, spoločnosti, ktoré súhlasili so svojím prípadným zaradením do vzorky, ale neboli do nej vybrané, sa budú považovať za spolupracujúce.

5.3.2.   Ďalší postup v súvislosti s ČĽR, kde dochádza k výrazným deformáciám

V súlade s ustanoveniami tohto oznámenia sa týmto všetky zainteresované strany vyzývajú, aby oznámili svoje stanoviská, predložili informácie a poskytli podporné dôkazy v súvislosti s uplatnením článku 2 ods. 6a základného nariadenia. Tieto informácie a podporné dôkazy musia byť Komisii doručené do 37 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia, pokiaľ nie je stanovené inak.

Komisia predovšetkým vyzýva všetky zainteresované strany, aby oznámili svoje stanoviská týkajúce sa vstupov a kódov harmonizovaného systému poskytnutých v žiadosti, navrhli vhodnú reprezentatívnu krajinu, resp. krajiny a uviedli totožnosť výrobcov prešetrovaného výrobku v uvedených krajinách. Tieto informácie a podporné dôkazy musia byť Komisii doručené do 15 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia.

V súlade s článkom 2 ods. 6a písm. e) základného nariadenia Komisia krátko po začatí prešetrovania informuje strany dotknuté prešetrovaním prostredníctvom záznamu do spisu, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie, o príslušných zdrojoch, ktoré zamýšľa použiť na účely stanovenia normálnej hodnoty v ČĽR podľa článku 2 ods. 6a základného nariadenia. Týka sa to všetkých zdrojov vrátane prípadného výberu vhodnej reprezentatívnej tretej krajiny. Stranám dotknutým prešetrovaním bude poskytnutá desaťdňová lehota od doplnenia záznamu do spisu, aby sa k nemu vyjadrili.

Podľa informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, je možnou reprezentatívnou treťou krajinou vo vzťahu k ČĽR v tomto prípade Indonézia. S cieľom s konečnou platnosťou vybrať vhodnú reprezentatívnu tretiu krajinu Komisia preskúma, či existujú krajiny s podobnou úrovňou hospodárskeho rozvoja ako ČĽR, v ktorých existuje výroba a predaj prešetrovaného výrobku a v ktorých sú príslušné údaje ľahko dostupné. Ak je takýchto krajín viac, v príslušných prípadoch sa uprednostnia krajiny s náležitou úrovňou sociálnej a environmentálnej ochrany.

Pokiaľ ide o relevantné zdroje, Komisia vyzýva všetkých výrobcov v ČĽR, aby jej do 15 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia poskytli informácie o materiáloch (surovinách a spracovaných materiáloch) a energiách používaných pri výrobe prešetrovaného výrobku. Tieto informácie sa musia poskytnúť prostredníctvom platformy TRON.tdi na tejto adrese: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R775_INFO_ON_INPUTS_FOR_EXPORTING_PRODUCER_FORM. Informácie o prístupe k platforme Tron možno nájsť v bodoch 5.6 a 5.9.

Okrem toho platí, že akékoľvek faktické informácie na účely určenia hodnoty nákladov a cien podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia sa musia predložiť do 65 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Takéto faktické informácie by mali pochádzať výlučne z verejne dostupných zdrojov.

Komisia v snahe získať informácie, ktoré považuje za potrebné na účely svojho prešetrovania v súvislosti s údajnými výraznými deformáciami v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia, sprístupní dotazník aj vláde ČĽR.

5.3.3.   Prešetrovanie neprepojených dovozcov (12) (13)

Neprepojení dovozcovia prešetrovaného výrobku z dotknutej krajiny do Únie vrátane tých, ktorí nespolupracovali pri prešetrovaní vedúcom k zavedeniu platných opatrení, sa vyzývajú, aby sa zúčastnili na tomto prešetrovaní.

Vzhľadom na možný veľký počet neprepojených dovozcov, ktorých sa toto revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti týka, a s cieľom dokončiť prešetrovanie v rámci stanovených lehôt môže Komisia obmedziť počet neprepojených dovozcov, ktorí budú predmetom prešetrovania, na primeraný počet vybraním vzorky (tento postup sa nazýva aj „výber vzorky“). Výber vzorky sa vykoná v súlade s článkom 17 základného nariadenia.

S cieľom umožniť Komisii, aby rozhodla o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpila, sa všetci neprepojení dovozcovia alebo zástupcovia konajúci v ich mene vrátane tých, ktorí nespolupracovali pri prešetrovaní vedúcom k zavedeniu opatrení, ktoré sú predmetom tohto revízneho prešetrovania, týmto vyzývajú, aby sa Komisii prihlásili. Tieto strany tak musia urobiť do siedmich dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia, a to tak, že Komisii poskytnú informácie o svojej spoločnosti, resp. spoločnostiach požadované v prílohe k tomuto oznámeniu.

Komisia s cieľom získať informácie, ktoré považuje za potrebné na výber vzorky neprepojených dovozcov, môže osloviť aj všetky známe združenia dovozcov.

Ak je výber vzorky potrebný, dovozcovia môžu byť vybraní na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu predaja prešetrovaného výrobku z dotknutej krajiny v Únii, ktorý možno v rámci dostupného času primerane prešetriť. Všetkým známym neprepojeným dovozcom a združeniam dovozcov Komisia oznámi spoločnosti, ktoré boli vybrané do vzorky.

Komisia takisto doplní záznam o výbere vzorky do spisu, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie. Pripomienky k výberu vzorky sa musia doručiť do troch dní odo dňa oznámenia rozhodnutia o výbere vzorky.

Komisia s cieľom získať informácie, ktoré považuje za potrebné na účely svojho prešetrovania, sprístupní dotazníky neprepojeným dovozcom zaradeným do vzorky. Uvedené strany musia predložiť vyplnený dotazník do 30 dní odo dňa oznámenia výberu vzorky, pokiaľ nie je stanovené inak.

Kópia dotazníka pre neprepojených dovozcov je dostupná v spise, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie, a na webovom sídle GR pre obchod (14).

5.4.   
  Postup stanovenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy a prešetrovanie výrobcov z Únie

S cieľom stanoviť, či existuje pravdepodobnosť pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie, Komisia výrobcov z Únie vyrábajúcich prešetrovaný výrobok vyzýva, aby sa zúčastnili na prešetrovaní.

Vzhľadom na veľký počet výrobcov z Únie, ktorých sa toto revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti týka, a s cieľom dokončiť prešetrovanie v rámci stanovených lehôt sa Komisia rozhodla obmedziť počet výrobcov z Únie, ktorí budú predmetom prešetrovania, na primeraný počet vybraním vzorky (tento postup sa nazýva aj „výber vzorky“). Výber vzorky sa vykoná v súlade s článkom 17 základného nariadenia.

Komisia predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Podrobnosti možno nájsť v spise, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie.

Zainteresované strany sa týmto vyzývajú, aby sa vyjadrili k predbežnej vzorke. Okrem toho sa ostatní výrobcovia z Únie alebo zástupcovia konajúci v ich mene vrátane výrobcov z Únie, ktorí nespolupracovali pri prešetrovaní vedúcom k zavedeniu platných opatrení, ktorí sa domnievajú, že existujú dôvody, na základe ktorých by mali byť zaradení do vzorky, musia obrátiť na Komisiu do siedmich dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia. Všetky pripomienky týkajúce sa predbežnej vzorky sa musia doručiť do siedmich dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia, pokiaľ nie je stanovené inak.

Všetkým známym výrobcom z Únie a/alebo združeniam výrobcov z Únie Komisia oznámi spoločnosti, ktoré boli s konečnou platnosťou vybrané do vzorky.

Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky budú musieť predložiť vyplnený dotazník do 30 dní odo dňa oznámenia rozhodnutia o ich zaradení do vzorky, pokiaľ nie je stanovené inak.

Kópia dotazníka pre výrobcov z Únie je dostupná v spise, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie, a na webovom sídle GR pre obchod (15).

5.5.   
  Postup posudzovania záujmu Únie

Ak sa preukáže pravdepodobnosť pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu a ujmy, rozhodne sa v zmysle článku 21 základného nariadenia o tom, či by zachovanie antidumpingových opatrení nebolo v rozpore so záujmom Únie.

Výrobcovia z Únie, dovozcovia a ich zastupujúce združenia, používatelia a ich zastupujúce združenia, odborové zväzy a organizácie zastupujúce spotrebiteľov sa vyzývajú, aby Komisii poskytli informácie týkajúce sa záujmu Únie.

Informácie týkajúce sa posúdenia záujmu Únie sa musia poskytnúť do 37 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia, pokiaľ nie je stanovené inak. Tieto informácie môžu byť poskytnuté v ľubovoľnom formáte alebo vyplnením dotazníka vyhotoveného Komisiou.

Kópie dotazníkov vrátane dotazníka pre používateľov prešetrovaného výrobku sú dostupné v spise, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie, a na webovom sídle GR pre obchod (16). Informácie predložené v súlade s článkom 21 základného nariadenia sa v každom prípade zohľadnia len vtedy, ak budú v čase ich predloženia podložené konkrétnymi dôkazmi, ktoré potvrdzujú ich platnosť.

5.6.   
  Zainteresované strany

Aby sa zainteresované strany, ako napríklad výrobcovia v dotknutej krajine, výrobcovia z Únie, dovozcovia a ich zastupujúce združenia, používatelia a ich zastupujúce združenia, odborové zväzy a organizácie zastupujúce spotrebiteľov, mohli zúčastniť na prešetrovaní, musia najskôr preukázať objektívnu súvislosť medzi svojou činnosťou a prešetrovaným výrobkom.

Výrobcovia v dotknutej krajine, výrobcovia z Únie, dovozcovia a ich zastupujúce združenia, ktorí poskytli informácie v súlade s postupmi opísanými v bodoch 5.3.1, 5.3.3 a 5.4, sa budú považovať za zainteresované strany, ak existuje objektívna súvislosť medzi ich činnosťou a prešetrovaným výrobkom.

Iné strany sa budú môcť zúčastniť na prešetrovaní ako zainteresovaná strana až od okamihu, keď sa prihlásia, a pod podmienkou, že existuje objektívna súvislosť medzi ich činnosťou a prešetrovaným výrobkom. Tým, že sa strana považuje za zainteresovanú stranu, nie je dotknuté uplatňovanie článku 18 základného nariadenia.

Prístup k spisu, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie, je zabezpečený prostredníctvom platformy Tron.tdi na tejto adrese: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Na získanie prístupu postupujte podľa pokynov uvedených na danej stránke (17).

5.7.   
  Iné písomné podania

V súlade s ustanoveniami tohto oznámenia sa týmto všetky zainteresované strany vyzývajú, aby oznámili svoje stanoviská, predložili informácie a poskytli podporné dôkazy. Tieto informácie a podporné dôkazy musia byť Komisii doručené do 37 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia, pokiaľ nie je stanovené inak.

5.8.   
  Možnosť vypočutia útvarmi Komisie vykonávajúcimi prešetrovanie

Všetky zainteresované strany môžu požiadať o vypočutie útvarmi Komisie vykonávajúcimi prešetrovanie. Každá žiadosť o vypočutie musí byť podaná písomne a musia sa v nej uvádzať dôvody žiadosti, ako aj zhrnutie toho, čím sa chce zainteresovaná strana zaoberať pri vypočutí. Vypočutie bude obmedzené na otázky, ktoré zainteresované strany uviedli vopred písomnou formou.

V zásade platí, že vypočutia sa nevyužívajú na predkladanie faktických informácií, ktoré ešte nie sú v spise. V záujme dobrej správy vecí verejných a s cieľom umožniť útvarom Komisie napredovať v prešetrovaní sa však zainteresované strany môžu usmerniť, aby poskytli nové faktické informácie po vypočutí.

5.9.   
  Pokyny na predkladanie písomných podaní a zasielanie vyplnených dotazníkov a korešpondencie

Na informácie predkladané Komisii na účely prešetrovaní na ochranu obchodu sa nesmú vzťahovať autorské práva. Zainteresované strany si musia pred tým, ako Komisii predložia informácie a/alebo údaje, na ktoré sa vzťahujú autorské práva tretej strany, vyžiadať od držiteľa autorských práv osobitné povolenie, v ktorom sa Komisii výslovne povoľuje, že: a) môže používať dané informácie a údaje na účely tohto konania na ochranu obchodu a b) dané informácie a/alebo údaje môže poskytnúť zainteresovaným stranám tohto prešetrovania, a to vo forme, ktorá im umožní uplatniť ich práva na obhajobu.

Všetky písomné podania vrátane informácií požadovaných v tomto oznámení, vyplnených dotazníkov a korešpondencie, ktoré zainteresované strany poskytujú ako dôverné, sa označia ako Sensitive (18). Strany, ktoré predkladajú informácie v priebehu tohto prešetrovania, sa vyzývajú, aby odôvodnili svoju žiadosť o dôverné zaobchádzanie.

Od strán, ktoré poskytujú informácie označené ako Sensitive, sa požaduje, aby v súlade s článkom 19 ods. 2 základného nariadenia predložili súhrn týchto informácií, ktorý nemá dôverný charakter a ktorý sa označí ako For inspection by interested parties. Tento súhrn musí byť dostatočne podrobný, aby umožnil primerane pochopiť podstatu predložených dôverných informácií. Ak strana, ktorá poskytuje dôverné informácie, nepreukáže dostatočný dôvod na žiadosť o dôverné zaobchádzanie alebo nepredloží súhrn týchto informácií, ktorý nemá dôverný charakter, v požadovanom formáte a kvalite, Komisia nemusí na takéto informácie prihliadať, pokiaľ jej nemožno pomocou vhodných zdrojov uspokojivo dokázať, že predmetné informácie sú správne.

Zainteresované strany sa vyzývajú, aby všetky podania a žiadosti vrátane žiadostí o to, aby boli zaregistrované ako zainteresované strany, naskenovaných splnomocnení a osvedčení predkladali cez platformu TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI). Použitím platformy TRON.tdi alebo e-mailu zainteresované strany vyjadrujú súhlas s pravidlami platnými pre elektronické podania uvedenými v dokumente „KOREŠPONDENCIA S EURÓPSKOU KOMISIOU V PRÍPADOCH TÝKAJÚCICH SA OCHRANY OBCHODU“ uverejnenom na webovom sídle Generálneho riaditeľstva pre obchod: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/june/tradoc_152582.pdf. Zainteresované strany musia uviesť svoje meno (názov), adresu, telefónne číslo a platnú e-mailovú adresu a mali by zabezpečiť, aby bola uvedená e-mailová adresa funkčným oficiálnym pracovným e-mailom, ktorý sa denne kontroluje. Po poskytnutí kontaktných údajov bude Komisia komunikovať so zainteresovanými stranami iba prostredníctvom platformy TRON.tdi alebo e-mailu, pokiaľ výslovne nepožiadajú o doručenie všetkých dokumentov Komisie inými komunikačnými prostriedkami alebo ak si povaha dokumentov, ktoré sa majú zaslať, nevyžaduje použitie doporučenej zásielky. Ďalšie pravidlá a informácie týkajúce sa korešpondencie s Komisiou vrátane zásad, ktoré sa vzťahujú na podania prostredníctvom platformy TRON.tdi a e-mailu, nájdu zainteresované strany v už spomínaných pokynoch o komunikácii so zainteresovanými stranami.

Adresa Komisie na účely korešpondencie:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

TRON.tdi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi

E-mail:

pre otázky týkajúce sa dumpingu: TRADE-R775-CFP-DUMPING@ec.europa.eu

pre otázky týkajúce sa ujmy a záujmu Únie:TRADE-R775-R776-CFP-INJURY@ec.europa.eu

6.   Harmonogram prešetrovania

Prešetrovanie sa v súlade s článkom 11 ods. 5 základného nariadenia obvykle dokončí do 12 mesiacov a v každom prípade najneskôr do 15 mesiacov od dátumu uverejnenia tohto oznámenia.

7.   Predkladanie informácií

Pravidlom je, že zainteresované strany môžu predkladať informácie len v časových rámcoch uvedených v oddiele 5 tohto oznámenia.

S cieľom dokončiť prešetrovanie v rámci záväzných lehôt Komisia nebude akceptovať podania zainteresovaných strán po uplynutí lehoty na predloženie pripomienok ku konečnému poskytnutiu informácií, resp. po uplynutí lehoty na predloženie pripomienok k dodatočnému konečnému poskytnutiu informácií.

8.   Možnosť vyjadriť sa k podaniam iných strán

S cieľom zaručiť právo na obhajobu by mali mať zainteresované strany možnosť vyjadriť sa k informáciám, ktoré predložili iné zainteresované strany. Zainteresované strany môžu pri tejto príležitosti reagovať jedine na záležitosti uvedené v podaniach iných zainteresovaných strán a nesmú uvádzať žiadne nové záležitosti.

Pripomienky k informáciám, ktoré poskytli iné zainteresované strany v reakcii na poskytnutie konečných zistení, by sa mali predložiť do piatich dní od uplynutia lehoty na predloženie pripomienok ku konečným zisteniam, pokiaľ nie je stanovené inak. V prípade dodatočného konečného poskytnutia informácií by sa pripomienky k informáciám predloženým inými zainteresovanými stranami v reakcii na toto ďalšie poskytnutie informácií mali predložiť do jedného dňa od uplynutia lehoty na predloženie pripomienok k tomuto ďalšiemu poskytnutiu informácií, pokiaľ nie je stanovené inak.

Uvedeným časovým rámcom nie je dotknuté právo Komisie v riadne odôvodnených prípadoch si vyžiadať od zainteresovaných strán dodatočné informácie.

9.   Predĺženie lehôt uvedených v tomto oznámení

O akékoľvek predĺženie lehôt stanovených v tomto oznámení by sa malo žiadať len za výnimočných okolností a povolí sa len v riadne odôvodnených prípadoch. Prípadné predĺženia termínu na zaslanie vyplnených dotazníkov budú v každom prípade obmedzené obvykle na tri dni a spravidla nepresiahnu sedem dní. Pokiaľ ide o lehoty na predloženie ďalších informácií uvedené v tomto oznámení o začatí revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti, predĺženia sa obmedzia na tri dni, pokiaľ sa nepreukáže existencia mimoriadnych okolností.

10.   Nespolupráca

V prípadoch, ak niektorá zainteresovaná strana odmietne sprístupniť potrebné informácie, alebo ich neposkytne v príslušných lehotách, alebo významnou mierou bráni v prešetrovaní, zistenia, či už pozitívne alebo negatívne, možno v súlade s článkom 18 základného nariadenia vypracovať na základe dostupných skutočností.

Ak sa zistí, že niektorá zainteresovaná strana poskytla nepravdivé alebo zavádzajúce informácie, tieto informácie sa nemusia zohľadniť a môžu sa použiť dostupné skutočnosti.

Ak niektorá zainteresovaná strana nespolupracuje alebo spolupracuje len čiastočne a zistenia sa preto v súlade s článkom 18 základného nariadenia zakladajú na dostupných skutočnostiach, výsledok môže byť pre túto stranu menej priaznivý než v prípade, keby bola spolupracovala.

Neposkytnutie odpovede v elektronickej podobe sa nepovažuje za nespoluprácu, pokiaľ zainteresovaná strana preukáže, že poskytnutie odpovede v požadovanej forme by jej spôsobilo ďalšiu neprimeranú záťaž alebo ďalšie neprimerané výdavky. Zainteresovaná strana by sa mala okamžite obrátiť na Komisiu.

11.   Úradník pre vypočutie

Zainteresované strany sa môžu obrátiť na úradníka pre vypočutie v obchodných konaniach. Úradník pre vypočutie skúma žiadosti o prístup k spisu, spory týkajúce sa dôvernosti dokumentov, žiadosti o predĺženie lehôt a akékoľvek iné žiadosti týkajúce sa práva zainteresovaných strán a tretích strán na obhajobu, ktoré sa môžu vyskytnúť počas konania.

Úradník pre vypočutie môže usporiadať vypočutia a pôsobiť ako sprostredkovateľ medzi zainteresovanou stranou, resp. stranami a útvarmi Komisie v snahe zabezpečiť plné uplatnenie práva zainteresovaných strán na obhajobu. Žiadosť o vypočutie úradníkom pre vypočutie by sa mala predložiť písomne a mali by sa v nej uviesť dôvody žiadosti. Úradník pre vypočutie preskúma dôvody žiadostí. Tieto vypočutia by sa mali uskutočniť len vtedy, ak otázky neboli vyriešené s útvarmi Komisie v čase na to určenom.

Každá takáto žiadosť musí byť podaná včas a bezodkladne s cieľom neohroziť riadny priebeh konania. Na tento účel by sa mali zainteresované strany obrátiť na úradníka pre vypočutie v najskoršom možnom čase po vzniknutí udalosti odôvodňujúcej takúto intervenciu. Ak sa žiadosti o vypočutie predložia mimo príslušných časových rámcov, úradník pre vypočutie preskúma aj dôvody takéhoto oneskorenia, povahu nastolených otázok a vplyv uvedených otázok na právo na obhajobu, a to s náležitým ohľadom na záujmy dobrej správy vecí verejných a včasné ukončenie prešetrovania.

Ďalšie informácie a kontaktné údaje môžu zainteresované strany nájsť na webových stránkach úradníka pre vypočutie na webovom sídle GR pre obchod: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

12.   Možnosť požiadať o revízne prešetrovanie podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia

Keďže toto revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti sa začína v súlade s ustanoveniami článku 11 ods. 2 základného nariadenia, jeho zistenia nepovedú k zmene existujúcich opatrení, ale k zrušeniu alebo zachovaniu týchto opatrení v súlade s článkom 11 ods. 6 základného nariadenia.

Ak niektorá zainteresovaná strana usúdi, že revízne prešetrovanie opatrení je opodstatnené, aby sa umožnila zmena opatrení, táto strana môže požiadať o revízne prešetrovanie podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia.

Strany, ktoré chcú požiadať o takéto revízne prešetrovanie, ktoré by sa uskutočnilo nezávisle od revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti uvedeného v tomto oznámení, sa môžu obrátiť na Komisiu na už uvedenej adrese.

13.   Spracovanie osobných údajov

So všetkými osobnými údajmi získanými počas tohto prešetrovania sa bude zaobchádzať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 (19).

Oznámenie o ochrane údajov, ktorým sa všetky fyzické osoby informujú o spracúvaní osobných údajov v rámci činností Komisie v oblasti ochrany obchodu, je dostupné na webovom sídle GR pre obchod: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing- markets/trade-defence/.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 398, 1.10.2021, s. 16.

(2)  Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 21.

(3)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/1188 z 3. júla 2017, ktorým sa po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitého natieraného bezdrevného papiera s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 171, 4.7.2017, s. 168).

(4)  Pracovný dokument útvarov Komisie „Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigation“ (Výrazné deformácie v hospodárstve Čínskej ľudovej republiky na účely prešetrovaní na ochranu obchodu), 20. decembra 2017, SWD (2017) 483 final/2, k dispozícii na adrese: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

(5)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2020/492 z 1. apríla 2020, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých tkaných a/alebo stehovaných textílií zo sklenených vlákien s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Egypte (Ú. v. EÚ L 108, 6.4.2020, s. 1), a vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/328 z 24. februára 2021, ktorým sa po revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti podľa článku 18 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1037 ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz výrobkov z nekonečného skleneného vlákna s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 65, 25.2.2021, s. 1).

(6)  Dokumenty, na ktoré sa správa o krajine odvoláva, možno takisto získať na základe riadne odôvodnenej žiadosti.

(7)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX%3A52020XC0316 %2802 %29.

(8)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2617.

(9)  Všetky odkazy na uverejnenie tohto oznámenia budú predstavovať odkazy na uverejnenie tohto oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie, pokiaľ nie je uvedené inak.

(10)  Výrobcom je každá spoločnosť v dotknutej krajine, ktorá vyrába prešetrovaný výrobok, vrátane akýchkoľvek s ňou prepojených spoločností, ktoré sú zapojené do výroby, predaja na domácom trhu alebo vývozu prešetrovaného výrobku.

(11)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2616.

(12)  Do vzorky môžu byť zaradení iba dovozcovia neprepojení s výrobcami v dotknutej krajine. Dovozcovia, ktorí sú prepojení s výrobcami, musia v súvislosti s týmito výrobcami vyplniť prílohu I k dotazníku. V súlade s článkom 127 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2015/2447 z 24. novembra 2015, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá vykonávania určitých ustanovení nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie, sa dve osoby považujú za prepojené, ak: a) jedna z nich je predstaviteľom alebo riaditeľom podniku druhej osoby alebo naopak; b) sú právne uznanými obchodnými spoločníkmi; c) sú zamestnávateľom a zamestnancom; d) tretia strana priamo alebo nepriamo vlastní, ovláda alebo má v držbe aspoň 5 % hodnoty akcií alebo podielov s hlasovacím právom jednej aj druhej osoby; e) jedna z nich priamo alebo nepriamo ovláda druhú; f) obe sú priamo alebo nepriamo ovládané treťou osobou; g) spoločne priamo alebo nepriamo ovládajú tretiu osobu, alebo h) sú členmi jednej rodiny (Ú. v. EÚ L 343, 29.12.2015, s. 558). Osoby sa považujú za členov jednej rodiny, ak majú medzi sebou niektorý z týchto vzťahov: i) manžel a manželka; ii) rodič a dieťa; iii) brat a sestra (vlastní aj nevlastní súrodenci); iv) starý rodič a vnuk alebo vnučka; v) strýc alebo teta a synovec alebo neter; vi) svokor alebo svokra a zať alebo nevesta; vii) švagor a švagriná. V súlade s článkom 5 bodom 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie, „osoba“ je fyzická osoba, právnická osoba a akékoľvek združenie osôb, ktoré nie je právnickou osobou, ale je podľa práva Únie alebo vnútroštátneho práva spôsobilou na právne úkony (Ú. v. EÚ L 269, 10.10.2013, s. 1).

(13)  Informácie poskytnuté neprepojenými dovozcami môžu byť použité aj v súvislosti s inými aspektmi tohto prešetrovania, než je stanovenie dumpingu.

(14)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2616.

(15)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2616.

(16)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2616.

(17)  V prípade technických problémov sa obráťte na servisné pracovisko Trade Service Desk e-mailom na trade-service-desk@ec.europa.eu alebo telefonicky na číslo + 32 22979797.

(18)  Dokument označený ako Sensitive je dokument, ktorý sa považuje za dôverný v zmysle článku 19 základného nariadenia a článku 6 Dohody WTO o uplatňovaní článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda). Tento dokument je chránený aj podľa článku 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (Ú. v. ES L 145, 31.5.2001, s. 43).

(19)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 z 23. októbra 2018 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 45/2001 a rozhodnutie č. 1247/2002/ES (Ú. v. EÚ L 295, 21.11.2018, s. 39).

---

PRÍLOHA

| ☐ | Verzia „Sensitive“ |
| --- | --- |
| ☐ | Verzia „For inspection by interested parties“ |
| (zaškrtnite príslušné políčko) |

☐

Verzia „Sensitive“

☐

Verzia „For inspection by interested parties“

(zaškrtnite príslušné políčko)

REVÍZNE PREŠETROVANIE PRED UPLYNUTÍM PLATNOSTI ANTIDUMPINGOVÝCH OPATRENÍ UPLATNITEĽNÝCH NA DOVOZ URČITÉHO NATIERANÉHO BEZDREVNÉHO PAPIERA S PÔVODOM V ČÍNSKEJ ĽUDOVEJ REPUBLIKE

INFORMÁCIE NA ÚČELY VÝBERU VZORKY NEPREPOJENÝCH DOVOZCOV

Tento formulár má slúžiť ako pomôcka pre neprepojených dovozcov pri poskytovaní informácií týkajúcich sa výberu vzorky, ktoré sa požadujú podľa bodu 5.3.3 oznámenia o začatí revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti.

Obe verzie, teda verzia „Sensitive“ (dôverná verzia), ako aj verzia „For inspection by interested parties“ (verzia na nahliadnutie pre zainteresované strany) by sa mali zaslať späť Komisii, ako sa stanovuje v oznámení o začatí revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti.

1.   NÁZOV A KONTAKTNÉ ÚDAJE

Uveďte tieto údaje o vašej spoločnosti:

| Názov spoločnosti | |
| --- | --- |
| Adresa | |
| Kontaktná osoba | |
| E-mailová adresa | |
| Telefónne číslo | |

Názov spoločnosti

Adresa

Kontaktná osoba

E-mailová adresa

Telefónne číslo

2.   OBRAT A OBJEM PREDAJA

Uveďte celkový obrat spoločnosti v eurách (EUR), hodnotu v eurách (EUR) a objem v tonách dovozu do Únie a ďalšieho predaja na trhu Únie po dovoze z Čínskej ľudovej republiky, pokiaľ ide o prešetrovaný výrobok podľa definície v oznámení o začatí revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti počas obdobia revízneho prešetrovania.

| | Objem v tonách | Hodnota v eurách (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Celkový obrat vašej spoločnosti v eurách (EUR) | | |
| Dovoz prešetrovaného výrobku s pôvodom v Čínskej ľudovej republike do Únie | | |
| Dovoz prešetrovaného výrobku (bez ohľadu na pôvod) | | |
| Ďalší predaj prešetrovaného výrobku na trhu Únie po jeho dovoze z Čínskej ľudovej republiky | | |

Objem v tonách

Hodnota v eurách (EUR)

Celkový obrat vašej spoločnosti v eurách (EUR)

Dovoz prešetrovaného výrobku s pôvodom v Čínskej ľudovej republike do Únie

Dovoz prešetrovaného výrobku (bez ohľadu na pôvod)

Ďalší predaj prešetrovaného výrobku na trhu Únie po jeho dovoze z Čínskej ľudovej republiky

3.   ČINNOSTI VAŠEJ SPOLOČNOSTI A PREPOJENÝCH SPOLOČNOSTÍ (1)

Presne opíšte činnosti spoločnosti a všetkých prepojených spoločností (vypíšte ich a uveďte ich vzťah k vašej spoločnosti), ktoré sú zapojené do výroby a/alebo predaja (na vývoz a/alebo na domácom trhu) prešetrovaného výrobku. Takéto činnosti by mohli okrem iného zahŕňať nákup prešetrovaného výrobku, jeho výrobu v rámci subdodávateľských dohôd, alebo jeho spracovanie či obchodovanie s ním.

| Názov a sídlo spoločnosti | Činnosti | Vzťah |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Názov a sídlo spoločnosti

Činnosti

Vzťah

4.   ĎALŠIE INFORMÁCIE

Uveďte akékoľvek ďalšie relevantné informácie, ktoré spoločnosť považuje za užitočné z hľadiska pomoci Komisii pri výbere vzorky.

5.   OSVEDČENIE

Poskytnutím uvedených informácií spoločnosť súhlasí so svojím prípadným zaradením do vzorky. Ak je spoločnosť vybraná do vzorky, musí vyplniť dotazník a súhlasiť s návštevou svojich priestorov s cieľom overiť údaje, ktoré uviedla. Ak spoločnosť uvedie, že nesúhlasí so svojím prípadným zaradením do vzorky, bude to znamenať, že nespolupracuje pri prešetrovaní. Zistenia Komisie týkajúce sa nespolupracujúcich dovozcov sa zakladajú na dostupných skutočnostiach a výsledok môže byť pre takúto spoločnosť menej priaznivý než v prípade, keby bola spolupracovala.

Podpis oprávnenej osoby:

Meno a funkcia oprávnenej osoby:

Dátum:

---

(1)  V súlade s článkom 127 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2015/2447 z 24. novembra 2015, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá vykonávania určitých ustanovení nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie, sa dve osoby považujú za prepojené, ak: a) jedna z nich je predstaviteľom alebo riaditeľom podniku druhej osoby alebo naopak; b) sú právne uznanými obchodnými spoločníkmi; c) sú zamestnávateľom a zamestnancom; d) tretia strana priamo alebo nepriamo vlastní, ovláda alebo má v držbe aspoň 5 % hodnoty akcií alebo podielov s hlasovacím právom jednej aj druhej osoby; e) jedna z nich priamo alebo nepriamo ovláda druhú; f) obe sú priamo alebo nepriamo ovládané treťou osobou; g) spoločne priamo alebo nepriamo ovládajú tretiu osobu, alebo h) sú členmi jednej rodiny (Ú. v. EÚ L 343, 29.12.2015, s. 558). Osoby sa považujú za členov jednej rodiny, ak majú medzi sebou niektorý z týchto vzťahov: i) manžel a manželka; ii) rodič a dieťa; iii) brat a sestra (vlastní aj nevlastní súrodenci); iv) starý rodič a vnuk alebo vnučka; v) strýc alebo teta a synovec alebo neter; vi) svokor alebo svokra a zať alebo nevesta; vii) švagor a švagriná. V súlade s článkom 5 bodom 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie, „osoba“ je fyzická osoba, právnická osoba a akékoľvek združenie osôb, ktoré nie je právnickou osobou, ale je podľa práva Únie alebo vnútroštátneho práva spôsobilou na právne úkony (Ú. v. EÚ L 269, 10.10.2013, s. 1).

---

| 30.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 248/142 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 248/142

---

Oznámenie o začatí priebežného revízneho prešetrovania antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz vysokopevnostnej priadze z polyesterov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

(2022/C 248/11)

Európskej komisii (ďalej len „Komisia“) bola doručená žiadosť o čiastočné priebežné revízne prešetrovanie podľa článku 11 ods. 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (1) (ďalej len „základné nariadenie“).

1.   Žiadosť o revízne prešetrovanie

Žiadosť podalo 1. apríla 2022 Európske združenie výrobcov umelých vlákien – CIRFS (ďalej len „žiadateľ“) v mene výrobného odvetvia Únie vyrábajúceho vysokopevnostnú priadzu z polyesterov v zmysle článku 5 ods. 4 základného nariadenia.

Revízne prešetrovanie je rozsahom obmedzené na preskúmanie dumpingu.

Verejne prístupná verzia žiadosti a analýza miery podpory žiadosti výrobcami z Únie sa nachádzajú v spise, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie. Informácie o prístupe zainteresovaných strán k spisu sa nachádzajú v bode 5.4 tohto oznámenia.

2.   Prešetrovaný výrobok

Výrobkom, ktorý je predmetom tohto revízneho prešetrovania, je vysokopevnostná priadza z polyesterov neupravená na predaj v malom vrátane monofilu s dĺžkovou hmotnosťou menej ako 67 decitexov [okrem šijacej nite a do „Z“ zakrútenej násobnej (súkanej) alebo káblovanej priadze určenej na výrobu šijacej nite, pripravenej na farbenie a na konečnú úpravu, voľne navinutej na plastovej perforovanej dutinke] (ďalej len „prešetrovaný výrobok“), v súčasnosti patriaca pod číselný znak KN ex 5402 20 00 (kód TARIC 5402200010). Číselné znaky KN a kódy TARIC sa uvádzajú len pre informáciu bez toho, aby bola dotknutá možná neskoršia zmena colného zaradenia.

3.   Existujúce opatrenia

V súčasnosti platným opatrením je konečné antidumpingové clo uložené vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2017/325 (2) (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“), naposledy zmeneným vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2017/1159 (3).

Komisia uverejnila 23. februára 2022 oznámenie o začatí revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti antidumpingového cla uplatniteľného na dovoz vysokopevnostnej priadze z polyesterov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (4). Do ukončenia revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti zostávajú uvedené opatrenia naďalej v platnosti.

4.   Dôvody revízneho prešetrovania

Žiadosť je založená na dostatočných dôkazoch poskytnutých žiadateľom, z ktorých vyplýva, že pokiaľ ide o dumping, okolnosti, na základe ktorých boli uložené existujúce opatrenia, sa zmenili a že tieto zmeny sú trvalého charakteru.

Tieto zmeny sa týkajú štruktúry čínskych výrobcov, zvýšenia kapacity prešetrovaného výrobku v Číne (ďalej len „ČĽR“ alebo „dotknutá krajina“) a z toho vyplývajúcej obrovskej nadmernej kapacity a poklesu vývozných cien z ČĽR.

V súlade s cieľmi stanovenými čínskou vládou v päťročných plánoch pre domáce výrobné odvetvie umelých vlákien došlo v ČĽR od pôvodného prešetrovania k významnému vývoju, ktorý transformoval čínske výrobné odvetvie prešetrovaného výrobku. Od pôvodného prešetrovania čínski výrobcovia, na ktorých sa vzťahujú opatrenia, investovali do nových technológií, výskumu a vývoja a vývoja výrobkov. Investovali aj do výroby purifikovanej kyseliny tereftalovej (ďalej len „PTA“, z angl. purified terepftalic acid), ktorá je hlavnou surovinou na výrobu prešetrovaného výrobku. Čínski výrobcovia sa preto stali nezávislými od dovozu PTA a transformovali sa na integrovaných výrobcov. V dôsledku týchto veľkých investícií čínski výrobcovia prešetrovaného výrobku, na ktorých sa vzťahujú opatrenia, od pôvodného prešetrovania viac ako strojnásobili svoje výrobné kapacity.

Domáca čínska a celosvetová spotreba sa nezvýšili v súlade so zvýšením čínskej kapacity, čo spôsobilo pokles čínskej vývoznej ceny.

Žiadateľ preto tvrdí, že existujúce opatrenia už nestačia na vyrovnanie dumpingu.

Žiadateľ tvrdil, že na stanovenie normálnej hodnoty a prepočítanie dumpingových rozpätí nie je vhodné použiť ceny a náklady na domácom trhu v ČĽR z dôvodu existencie výrazných deformácií v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia.

S cieľom podložiť tvrdenia o výrazných deformáciách žiadateľ vychádzal z informácií uvedených v správe o krajine vydanej útvarmi Komisie 20. decembra 2017, v ktorej je opísaná špecifická situácia na trhu v dotknutej krajine (5).

Vzhľadom na dostupné informácie sa Komisia domnieva, že existujú dostatočné dôkazy podľa článku 5 ods. 9 základného nariadenia, ktoré nasvedčujú, že v dôsledku výrazných deformácií ovplyvňujúcich ceny a náklady je použitie cien a nákladov na domácom trhu v ČĽR nevhodné, čo odôvodňuje začatie prešetrovania na základe článku 2 ods. 6a základného nariadenia.

Správa o krajine je dostupná v spise, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie, a na webovom sídle GR pre obchod (6).

5.   Postup

Keďže Komisia po informovaní členských štátov stanovila, že existujú dostatočné dôkazy na odôvodnenie začatia čiastočného priebežného revízneho prešetrovania obmedzeného na preskúmanie dumpingu, začína týmto revízne prešetrovanie v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia. Účelom revízneho prešetrovania je stanoviť mieru dumpingu pre vyvážajúcich výrobcov.

Komisia okrem toho strany upozorňuje na uverejnené oznámenie (7) o dôsledkoch vypuknutia ochorenia COVID-19 na antidumpingové a antisubvenčné prešetrovania, ktoré sa môže uplatňovať na toto konanie.

5.1.   
  Obdobie revízneho prešetrovania

Prešetrovanie sa bude vzťahovať na obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2021 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“).

5.2.   
  Pripomienky týkajúce sa žiadosti a začatia prešetrovania

Všetky zainteresované strany, ktoré sa chcú vyjadriť k žiadosti alebo k akýmkoľvek aspektom týkajúcim sa začatia prešetrovania (vrátane miery podpory žiadosti), tak musia urobiť do 37 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie (8).

Každá žiadosť o vypočutie týkajúca sa začatia prešetrovania sa musí predložiť do 15 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia.

5.3.   
  Postup stanovenia dumpingu

Vyvážajúci výrobcovia prešetrovaného výrobku z dotknutej krajiny vrátane tých, ktorí nespolupracovali pri prešetrovaní vedúcom k zavedeniu platných opatrení, sa vyzývajú, aby sa zúčastnili na prešetrovaní zo strany Komisie.

5.3.1.   Prešetrovanie vyvážajúcich výrobcov v dotknutej krajine

Vzhľadom na možný veľký počet vyvážajúcich výrobcov v dotknutej krajine, ktorých sa toto priebežné revízne prešetrovanie týka, a s cieľom dokončiť prešetrovanie v rámci stanovených lehôt môže Komisia obmedziť počet vyvážajúcich výrobcov, ktorí budú predmetom prešetrovania, na primeraný počet vybraním vzorky (tento postup sa nazýva aj „výber vzorky“). Výber vzorky sa vykoná v súlade s článkom 17 základného nariadenia.

S cieľom umožniť Komisii, aby rozhodla o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpila, sa všetci vyvážajúci výrobcovia alebo zástupcovia konajúci v ich mene vrátane tých, ktorí nespolupracovali pri prešetrovaní vedúcom k zavedeniu opatrení, ktoré sú predmetom tohto revízneho prešetrovania, týmto vyzývajú, aby Komisii poskytli informácie o svojich spoločnostiach do siedmich dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia. Tieto informácie sa musia poskytnúť prostredníctvom platformy TRON.tdi na tejto adrese: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R771_SAMPLING_FORM_FOR_EXPORTING_PRODUCER. Informácie o prístupe k platforme TRON možno nájsť v bodoch 5.4 a 5.7.

Komisia s cieľom získať informácie, ktoré považuje za potrebné na výber vzorky vyvážajúcich výrobcov, osloví aj orgány dotknutej krajiny a môže osloviť všetky známe združenia vyvážajúcich výrobcov v dotknutej krajine.

Ak je výber vzorky potrebný, vyvážajúci výrobcovia budú vybraní na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu výroby, predaja alebo vývozu, ktorý možno v rámci dostupného času primerane prešetriť. Všetkým známym vyvážajúcim výrobcom v dotknutej krajine, orgánom dotknutej krajiny a združeniam vyvážajúcich výrobcov Komisia oznámi spoločnosti, ktoré boli vybrané do vzorky, a to v prípade potreby prostredníctvom orgánov dotknutej krajiny.

Len čo budú Komisii doručené informácie potrebné na výber vzorky vyvážajúcich výrobcov, bude informovať dotknuté strany o svojom rozhodnutí, či ich zaradila do vzorky. Vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky budú musieť predložiť vyplnený dotazník do 30 dní odo dňa oznámenia rozhodnutia o ich zaradení do vzorky, pokiaľ nie je stanovené inak.

Komisia doplní záznam o výbere vzorky do spisu, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie. Pripomienky k výberu vzorky sa musia doručiť do troch dní odo dňa oznámenia rozhodnutia o výbere vzorky.

Kópia dotazníka pre vyvážajúcich výrobcov v dotknutej krajine je dostupná v spise, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie, a na webovom sídle GR pre obchod https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2612.

Bez toho, aby bolo dotknuté prípadné uplatňovanie článku 18 základného nariadenia, spoločnosti, ktoré súhlasili so svojím prípadným zaradením do vzorky, ale neboli do nej vybrané, sa budú považovať za spolupracujúce.

5.3.2.   Ďalší postup v súvislosti s dotknutou krajinou, v ktorej dochádza k výrazným deformáciám

V súlade s ustanoveniami tohto oznámenia sa týmto všetky zainteresované strany vyzývajú, aby oznámili svoje stanoviská, predložili informácie a poskytli podporné dôkazy v súvislosti s uplatnením článku 2 ods. 6a základného nariadenia. Tieto informácie a podporné dôkazy musia byť Komisii doručené do 37 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia, pokiaľ nie je stanovené inak.

Komisia predovšetkým vyzýva všetky zainteresované strany, aby oznámili svoje stanoviská týkajúce sa vstupov a kódov harmonizovaného systému poskytnutých v žiadosti, navrhli vhodnú reprezentatívnu krajinu, resp. krajiny a uviedli totožnosť vyvážajúcich výrobcov prešetrovaného výrobku v uvedených krajinách. Tieto informácie a podporné dôkazy musia byť Komisii doručené do 15 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia.

V súlade s článkom 2 ods. 6a písm. e) základného nariadenia Komisia krátko po začatí prešetrovania informuje strany dotknuté prešetrovaním prostredníctvom záznamu do spisu, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie, o príslušných zdrojoch, ktoré zamýšľa použiť na účely stanovenia normálnej hodnoty v dotknutej krajine podľa článku 2 ods. 6a základného nariadenia. Týka sa to všetkých zdrojov vrátane prípadného výberu vhodnej reprezentatívnej tretej krajiny. Stranám dotknutým prešetrovaním bude poskytnutá desaťdňová lehota od doplnenia záznamu do spisu, aby sa k nemu vyjadrili.

Podľa informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, je možnou reprezentatívnou treťou krajinou pre dotknutú krajinu v tomto prípade Turecko. S cieľom s konečnou platnosťou vybrať vhodnú reprezentatívnu tretiu krajinu Komisia preskúma, či existujú krajiny s podobnou úrovňou hospodárskeho rozvoja ako dotknutá krajina, v ktorých existuje výroba a predaj prešetrovaného výrobku a v ktorých sú príslušné údaje ľahko dostupné. Ak je takýchto krajín viac, v príslušných prípadoch sa uprednostnia krajiny s náležitou úrovňou sociálnej a environmentálnej ochrany.

Pokiaľ ide o relevantné zdroje, Komisia vyzýva všetkých vyvážajúcich výrobcov v dotknutej krajine, aby jej do 15 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia poskytli informácie o materiáloch (surovinách a spracovaných materiáloch) a energiách používaných pri výrobe prešetrovaného výrobku. Tieto informácie sa musia poskytnúť prostredníctvom platformy TRON.tdi na tejto adrese: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R771_INFO_ON_INPUTS_FOR_EXPORTING_PRODUCER_FORM . Informácie o prístupe k platforme TRON možno nájsť v bodoch 5.4 a 5.7.

Okrem toho platí, že akékoľvek faktické informácie na účely určenia hodnoty nákladov a cien podľa článku 2 ods. 6a písm. a) základného nariadenia sa musia predložiť do 65 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Takéto faktické informácie by mali pochádzať výlučne z verejne dostupných zdrojov.

Komisia v snahe získať informácie, ktoré považuje za potrebné na účely svojho prešetrovania v súvislosti s údajnými výraznými deformáciami v zmysle článku 2 ods. 6a písm. b) základného nariadenia, sprístupní dotazník aj vláde dotknutej krajiny.

5.3.3.   Prešetrovanie neprepojených dovozcov (9) (10)

Neprepojení dovozcovia prešetrovaného výrobku z ČĽR do Únie vrátane tých, ktorí nespolupracovali pri prešetrovaní vedúcom k zavedeniu platných opatrení, sa vyzývajú, aby sa zúčastnili na tomto prešetrovaní.

Vzhľadom na možný veľký počet neprepojených dovozcov, ktorých sa toto priebežné revízne prešetrovanie týka, a s cieľom dokončiť prešetrovanie v rámci stanovených lehôt môže Komisia obmedziť počet neprepojených dovozcov, ktorí budú predmetom prešetrovania, na primeraný počet vybraním vzorky (tento postup sa nazýva aj „výber vzorky“). Výber vzorky sa vykoná v súlade s článkom 17 základného nariadenia.

S cieľom umožniť Komisii, aby rozhodla o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpila, sa všetci neprepojení dovozcovia alebo zástupcovia konajúci v ich mene vrátane tých, ktorí nespolupracovali pri prešetrovaní vedúcom k zavedeniu opatrení, ktoré sú predmetom tohto revízneho prešetrovania, týmto vyzývajú, aby sa Komisii prihlásili. Tieto strany tak musia urobiť do siedmich dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia, a to tak, že Komisii poskytnú informácie o svojej spoločnosti, resp. spoločnostiach požadované v prílohe k tomuto oznámeniu.

Komisia s cieľom získať informácie, ktoré považuje za potrebné na výber vzorky neprepojených dovozcov, môže osloviť aj všetky známe združenia dovozcov.

Ak je výber vzorky potrebný, dovozcovia môžu byť vybraní na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu predaja prešetrovaného výrobku z ČĽR do Únie, ktorý možno v rámci dostupného času primerane prešetriť. Všetkým známym neprepojeným dovozcom a združeniam dovozcov Komisia oznámi spoločnosti, ktoré boli vybrané do vzorky.

Komisia takisto doplní záznam o výbere vzorky do spisu, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie. Pripomienky k výberu vzorky sa musia doručiť do troch dní odo dňa oznámenia rozhodnutia o výbere vzorky.

Komisia s cieľom získať informácie, ktoré považuje za potrebné na účely svojho prešetrovania, sprístupní dotazníky neprepojeným dovozcom zaradeným do vzorky. Tieto strany musia predložiť vyplnený dotazník do 30 dní odo dňa oznámenia výberu vzorky, pokiaľ nie je stanovené inak.

Kópia dotazníka pre neprepojených dovozcov je dostupná v spise, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie, a na webovom sídle GR pre obchod https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2612.

5.4.   
  Zainteresované strany

Aby sa zainteresované strany, ako napríklad výrobcovia v dotknutej krajine, výrobcovia z Únie, dovozcovia a ich zastupujúce združenia, používatelia a ich zastupujúce združenia, odborové zväzy a organizácie zastupujúce spotrebiteľov, mohli zúčastniť na prešetrovaní, musia najskôr preukázať objektívnu súvislosť medzi svojou činnosťou a prešetrovaným výrobkom.

Výrobcovia v dotknutej krajine, výrobcovia z Únie, dovozcovia a ich zastupujúce združenia, ktorí poskytli informácie, sa budú považovať za zainteresované strany, ak medzi ich činnosťami a prešetrovaným výrobkom existuje objektívna súvislosť.

Iné strany sa budú môcť zúčastniť na prešetrovaní ako zainteresovaná strana až od okamihu, keď sa prihlásia, a pod podmienkou, že existuje objektívna súvislosť medzi ich činnosťou a prešetrovaným výrobkom. Tým, že sa strana považuje za zainteresovanú stranu, nie je dotknuté uplatňovanie článku 18 základného nariadenia.

Prístup k spisu, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie, je zabezpečený prostredníctvom platformy TRON.tdi na tejto adrese: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Na získanie prístupu postupujte podľa pokynov uvedených na danej stránke (11).

5.5.   
  Iné písomné podania

V súlade s ustanoveniami tohto oznámenia sa týmto všetky zainteresované strany vyzývajú, aby oznámili svoje stanoviská, predložili informácie a poskytli podporné dôkazy. Tieto informácie a podporné dôkazy musia byť Komisii doručené do 37 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia, pokiaľ nie je stanovené inak.

5.6.   
  Možnosť vypočutia útvarmi Komisie vykonávajúcimi prešetrovanie

Všetky zainteresované strany môžu požiadať o vypočutie útvarmi Komisie vykonávajúcimi prešetrovanie. Každá žiadosť o vypočutie musí byť podaná písomne a musia sa v nej uvádzať dôvody žiadosti, ako aj zhrnutie toho, čím sa chce zainteresovaná strana zaoberať pri vypočutí. Vypočutie bude obmedzené na otázky, ktoré zainteresované strany uviedli vopred písomnou formou.

V zásade platí, že vypočutia sa nevyužívajú na predkladanie faktických informácií, ktoré ešte nie sú v spise. V záujme dobrej správy vecí verejných a s cieľom umožniť útvarom Komisie napredovať v prešetrovaní sa však zainteresované strany môžu usmerniť, aby poskytli nové faktické informácie po vypočutí.

5.7.   
  Pokyny na predkladanie písomných podaní a zasielanie vyplnených dotazníkov a korešpondencie

Na informácie predkladané Komisii na účely prešetrovaní na ochranu obchodu sa nesmú vzťahovať autorské práva. Zainteresované strany si musia pred tým, ako Komisii predložia informácie a/alebo údaje, na ktoré sa vzťahujú autorské práva tretej strany, vyžiadať od držiteľa autorských práv osobitné povolenie, v ktorom sa Komisii výslovne povoľuje, že: a) môže používať dané informácie a údaje na účely tohto konania na ochranu obchodu a b) dané informácie a/alebo údaje môže poskytnúť zainteresovaným stranám tohto prešetrovania, a to vo forme, ktorá im umožní uplatniť ich práva na obhajobu.

Všetky písomné podania vrátane informácií požadovaných v tomto oznámení, vyplnených dotazníkov a korešpondencie, ktoré zainteresované strany poskytujú ako dôverné, sa označia ako Sensitive (12). Strany, ktoré predkladajú informácie v priebehu tohto prešetrovania, sa vyzývajú, aby odôvodnili svoju žiadosť o dôverné zaobchádzanie.

Od strán, ktoré poskytujú informácie označené ako Sensitive, sa požaduje, aby v súlade s článkom 19 ods. 2 základného nariadenia predložili súhrn týchto informácií, ktorý nemá dôverný charakter a ktorý sa označí ako For inspection by interested parties. Tento súhrn musí byť dostatočne podrobný, aby umožnil primerane pochopiť podstatu predložených dôverných informácií. Ak strana, ktorá poskytuje dôverné informácie, nepreukáže dostatočný dôvod na žiadosť o dôverné zaobchádzanie alebo nepredloží súhrn týchto informácií, ktorý nemá dôverný charakter, v požadovanom formáte a kvalite, Komisia nemusí na takéto informácie prihliadať, pokiaľ jej nemožno pomocou vhodných zdrojov uspokojivo dokázať, že predmetné informácie sú správne.

Zainteresované strany sa vyzývajú, aby všetky podania a žiadosti vrátane žiadostí o to, aby boli zaregistrované ako zainteresované strany, naskenovaných splnomocnení a osvedčení predkladali cez platformu TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI). Použitím platformy TRON.tdi alebo e-mailu zainteresované strany vyjadrujú súhlas s pravidlami platnými pre elektronické podania uvedenými v dokumente „KOREŠPONDENCIA S EURÓPSKOU KOMISIOU V PRÍPADOCH TÝKAJÚCICH SA OCHRANY OBCHODU“ uverejnenom na webovom sídle Generálneho riaditeľstva pre obchod: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Zainteresované strany musia uviesť svoje meno (názov), adresu, telefónne číslo a platnú e-mailovú adresu a mali by zabezpečiť, aby bola uvedená e-mailová adresa funkčným oficiálnym pracovným e-mailom, ktorý sa denne kontroluje. Po poskytnutí kontaktných údajov bude Komisia komunikovať so zainteresovanými stranami iba prostredníctvom platformy TRON.tdi alebo e-mailu, pokiaľ výslovne nepožiadajú o doručenie všetkých dokumentov Komisie inými komunikačnými prostriedkami alebo ak si povaha dokumentov, ktoré sa majú zaslať, nevyžaduje použitie doporučenej zásielky. Ďalšie pravidlá a informácie týkajúce sa korešpondencie s Komisiou vrátane zásad, ktoré sa vzťahujú na podania prostredníctvom platformy TRON.tdi a e-mailu, nájdu zainteresované strany v už spomínaných pokynoch o komunikácii so zainteresovanými stranami.

Adresa Komisie na účely korešpondencie:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

TRON. tdi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi

E-mail: TRADE-R771-HTYP@ec.europa.eu

6.   Harmonogram prešetrovania

Prešetrovanie sa v súlade s článkom 11 ods. 5 základného nariadenia obvykle dokončí do 12 mesiacov a v každom prípade najneskôr do 15 mesiacov od dátumu uverejnenia tohto oznámenia.

7.   Predkladanie informácií

Pravidlom je, že zainteresované strany môžu predkladať informácie len v časových rámcoch uvedených v oddiele 5 tohto oznámenia.

S cieľom dokončiť prešetrovanie v rámci záväzných lehôt Komisia nebude akceptovať podania zainteresovaných strán po uplynutí lehoty na predloženie pripomienok ku konečnému poskytnutiu informácií, resp. po uplynutí lehoty na predloženie pripomienok k dodatočnému konečnému poskytnutiu informácií.

8.   Možnosť vyjadriť sa k podaniam iných strán

S cieľom zaručiť právo na obhajobu by mali mať zainteresované strany možnosť vyjadriť sa k informáciám, ktoré predložili iné zainteresované strany. Zainteresované strany môžu pri tejto príležitosti reagovať jedine na záležitosti uvedené v podaniach iných zainteresovaných strán a nesmú uvádzať žiadne nové záležitosti.

Pripomienky k informáciám, ktoré poskytli iné zainteresované strany v reakcii na poskytnutie konečných zistení, by sa mali predložiť do piatich dní od uplynutia lehoty na predloženie pripomienok ku konečným zisteniam, pokiaľ nie je stanovené inak. V prípade dodatočného konečného poskytnutia informácií by sa pripomienky k informáciám predloženým inými zainteresovanými stranami v reakcii na toto ďalšie poskytnutie informácií mali predložiť do jedného dňa od uplynutia lehoty na predloženie pripomienok k tomuto poskytnutiu informácií, pokiaľ nie je stanovené inak.

Uvedeným časovým rámcom nie je dotknuté právo Komisie v riadne odôvodnených prípadoch si vyžiadať od zainteresovaných strán dodatočné informácie.

9.   Predĺženie lehôt uvedených v tomto oznámení

O akékoľvek predĺženie lehôt stanovených v tomto oznámení by sa malo žiadať len za výnimočných okolností a povolí sa len v riadne odôvodnených prípadoch. Prípadné predĺženie termínu na zaslanie vyplnených dotazníkov bude v každom prípade obmedzené obvykle na tri dni a spravidla nepresiahne sedem dní. Pokiaľ ide o lehoty na predloženie ďalších informácií uvedené v tomto oznámení o začatí revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti, predĺženia sa obmedzia na tri dni, pokiaľ sa nepreukáže existencia mimoriadnych okolností.

10.   Nespolupráca

V prípadoch, ak niektorá zainteresovaná strana odmietne sprístupniť potrebné informácie, alebo ich neposkytne v príslušných lehotách, alebo významnou mierou bráni v prešetrovaní, zistenia, či už pozitívne alebo negatívne, možno v súlade s článkom 18 základného nariadenia vypracovať na základe dostupných skutočností.

Ak sa zistí, že niektorá zainteresovaná strana poskytla nepravdivé alebo zavádzajúce informácie, tieto informácie sa nemusia zohľadniť a môžu sa použiť dostupné skutočnosti.

Ak niektorá zainteresovaná strana nespolupracuje alebo spolupracuje len čiastočne a zistenia sa preto v súlade s článkom 18 základného nariadenia zakladajú na dostupných skutočnostiach, výsledok môže byť pre túto stranu menej priaznivý než v prípade, keby bola spolupracovala.

Neposkytnutie odpovede v elektronickej podobe sa nepovažuje za nespoluprácu, pokiaľ zainteresovaná strana preukáže, že poskytnutie odpovede v požadovanej forme by jej spôsobilo ďalšiu neprimeranú záťaž alebo ďalšie neprimerané výdavky. Zainteresovaná strana by sa mala okamžite obrátiť na Komisiu.

11.   Úradník pre vypočutie

Zainteresované strany sa môžu obrátiť na úradníka pre vypočutie v obchodných konaniach. Úradník pre vypočutie skúma žiadosti o prístup k spisu, spory týkajúce sa dôvernosti dokumentov, žiadosti o predĺženie lehôt a akékoľvek iné žiadosti týkajúce sa práva zainteresovaných strán a tretích strán na obhajobu, ktoré sa môžu vyskytnúť počas konania.

Úradník pre vypočutie môže usporiadať vypočutia a pôsobiť ako sprostredkovateľ medzi zainteresovanou stranou, resp. stranami a útvarmi Komisie v snahe zabezpečiť plné uplatnenie práva zainteresovaných strán na obhajobu. Žiadosť o vypočutie úradníkom pre vypočutie by sa mala predložiť písomne a mali by sa v nej uviesť dôvody žiadosti. Úradník pre vypočutie preskúma dôvody žiadostí. Tieto vypočutia by sa mali uskutočniť len vtedy, ak otázky neboli vyriešené s útvarmi Komisie v čase na to určenom.

Každá takáto žiadosť musí byť podaná včas a bezodkladne s cieľom neohroziť riadny priebeh konania. Na tento účel by sa mali zainteresované strany obrátiť na úradníka pre vypočutie v najskoršom možnom čase po vzniknutí udalosti odôvodňujúcej takúto intervenciu. Ak sa žiadosti o vypočutie predložia mimo príslušných časových rámcov, úradník pre vypočutie preskúma aj dôvody takéhoto oneskorenia, povahu nastolených otázok a vplyv uvedených otázok na právo na obhajobu, a to s náležitým ohľadom na záujmy dobrej správy vecí verejných a včasné ukončenie prešetrovania.

Ďalšie informácie a kontaktné údaje môžu zainteresované strany nájsť na webových stránkach úradníka pre vypočutie na webovom sídle GR pre obchod: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

12.   Spracovanie osobných údajov

So všetkými osobnými údajmi získanými počas tohto prešetrovania sa bude zaobchádzať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 (13).

Oznámenie o ochrane údajov, ktorým sa všetky fyzické osoby informujú o spracúvaní osobných údajov v rámci činností Komisie v oblasti ochrany obchodu, je dostupné na webovom sídle GR pre obchod: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 21.

(2)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/325 z 24. februára 2017, ktorým sa na základe revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostnej priadze z polyesterov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 49, 25.2.2017, s. 6).

(3)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/1159 z 29. júna 2017, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 1105/2010 a vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/325, pokiaľ ide o vymedzenie výrobku v rámci súčasných antidumpingových opatrení týkajúcich sa dovozu vysokopevnostnej priadze z polyesterov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, a ktorým sa stanovuje možnosť vrátenia alebo odpustenia ciel v určitých prípadoch (Ú. v. EÚ L 167, 30.6.2017, s. 31).

(4)  Ú. v. EÚ C 87, 23.2.2022, s. 2.

(5)  Pracovný dokument útvarov Komisie, „Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigation“ (Výrazné deformácie v hospodárstve Čínskej ľudovej republiky na účely prešetrovaní na ochranu obchodu), 20. decembra 2017, SWD (2017) 483 final/2, dostupný na: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

(6)  Dokumenty, na ktoré sa správa o krajine odvoláva, možno takisto získať na základe riadne odôvodnenej žiadosti.

(7)  Oznámenie o dôsledkoch vypuknutia ochorenia COVID-19 na antidumpingové a antisubvenčné prešetrovania (Ú. v. EÚ C 86, 16.3.2020, s. 6).

(8)  Všetky odkazy na uverejnenie tohto oznámenia sa považujú za odkazy na uverejnenie tohto oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie, pokiaľ nie je stanovené inak.

(9)  Do vzorky môžu byť zaradení iba dovozcovia neprepojení s výrobcami v dotknutej krajine. Dovozcovia, ktorí sú prepojení s výrobcami, musia v súvislosti s týmito výrobcami vyplniť prílohu I k dotazníku. V súlade s článkom 127 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2015/2447 z 24. novembra 2015, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá vykonávania určitých ustanovení nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie, sa dve osoby považujú za prepojené, ak: a) jedna z nich je predstaviteľom alebo riaditeľom podniku druhej osoby alebo naopak; b) sú právne uznanými obchodnými spoločníkmi; c) sú zamestnávateľom a zamestnancom; d) tretia strana priamo alebo nepriamo vlastní, ovláda alebo má v držbe aspoň 5 % hodnoty akcií alebo podielov s hlasovacím právom jednej aj druhej osoby; e) jedna z nich priamo alebo nepriamo ovláda druhú; f) obe sú priamo alebo nepriamo ovládané treťou osobou; g) spoločne priamo alebo nepriamo ovládajú tretiu osobu; alebo h) sú členmi jednej rodiny (Ú. v. EÚ L 343, 29.12.2015, s. 558). Osoby sa považujú za členov jednej rodiny, ak majú medzi sebou niektorý z týchto vzťahov: i) manžel a manželka; ii) rodič a dieťa; iii) brat a sestra (vlastní aj nevlastní súrodenci); iv) starý rodič a vnuk alebo vnučka; v) strýc alebo teta a synovec alebo neter; vi) svokor alebo svokra a zať alebo nevesta; vii) švagor a švagriná. V súlade s článkom 5 bodom 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie, „osoba“ je fyzická osoba, právnická osoba a akékoľvek združenie osôb, ktoré nie je právnickou osobou, ale je podľa práva Únie alebo vnútroštátneho práva spôsobilou na právne úkony (Ú. v. EÚ L 269, 10.10.2013, s. 1).

(10)  Informácie poskytnuté neprepojenými dovozcami môžu byť použité aj v súvislosti s inými aspektmi tohto prešetrovania, než je stanovenie dumpingu.

(11)  V prípade technických problémov sa obráťte na servisné pracovisko Trade Service Desk e-mailom na trade-service-desk@ec.europa.eu alebo telefonicky na číslo + 32 22979797.

(12)  Dokument označený ako Sensitive je dokument, ktorý sa považuje za dôverný v zmysle článku 19 základného nariadenia a článku 6 Dohody WTO o uplatňovaní článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda). Tento dokument je chránený aj podľa článku 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (Ú. v. ES L 145, 31.5.2001, s. 43).

(13)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 z 23. októbra 2018 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 45/2001 a rozhodnutie č. 1247/2002/ES (Ú. v. EÚ L 295, 21.11.2018, s. 39).

---

PRÍLOHA

| ☐ | Verzia „Sensitive“ |
| --- | --- |
| ☐ | Verzia „For inspection by interested parties“ |
| (zaškrtnite príslušné políčko) |

☐

Verzia „Sensitive“

☐

Verzia „For inspection by interested parties“

(zaškrtnite príslušné políčko)

ANTIDUMPINGOVÉ KONANIE TÝKAJÚCE SA DOVOZU VYSOKOPEVNOSTNEJ PRIADZE Z POLYESTEROV S PÔVODOM V ČÍNSKEJ ĽUDOVEJ REPUBLIKE

INFORMÁCIE NA ÚČELY VÝBERU VZORKY NEPREPOJENÝCH DOVOZCOV

Tento formulár má slúžiť ako pomôcka pre neprepojených dovozcov pri poskytovaní informácií týkajúcich sa výberu vzorky, ktoré sa požadujú podľa bodu 5.3.3 oznámenia o začatí konania.

Obe verzie, teda verzia „Sensitive“ (dôverná verzia), ako aj verzia „For inspection by interested parties“ (verzia na nahliadnutie pre zainteresované strany) by sa mali zaslať späť Komisii, ako sa stanovuje v oznámení o začatí konania.

1.   NÁZOV A KONTAKTNÉ ÚDAJE

Uveďte tieto údaje o vašej spoločnosti:

| Názov spoločnosti | |
| --- | --- |
| Adresa | |
| Kontaktná osoba | |
| E-mailová adresa | |
| Telefón | |

Názov spoločnosti

Adresa

Kontaktná osoba

E-mailová adresa

Telefón

2.   OBRAT A OBJEM PREDAJA

Uveďte celkový obrat vašej spoločnosti v eurách (EUR), ako aj hodnotu v eurách (EUR) a objem v tonách dovozu a ďalšieho predaja na trhu Únie po dovoze z Čínskej ľudovej republiky, pokiaľ ide o prešetrovaný výrobok podľa vymedzenia v oznámení o začatí konania počas obdobia revízneho prešetrovania.

| | Objem v tonách | Hodnota v eurách (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Celkový obrat vašej spoločnosti v eurách (EUR) | | |
| Dovoz prešetrovaného výrobku s pôvodom v Čínskej ľudovej republike | | |
| Dovoz prešetrovaného výrobku (bez ohľadu na pôvod) | | |
| Ďalší predaj prešetrovaného výrobku na trhu Únie po jeho dovoze z Čínskej ľudovej republiky | | |

Objem v tonách

Hodnota v eurách (EUR)

Celkový obrat vašej spoločnosti v eurách (EUR)

Dovoz prešetrovaného výrobku s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

Dovoz prešetrovaného výrobku (bez ohľadu na pôvod)

Ďalší predaj prešetrovaného výrobku na trhu Únie po jeho dovoze z Čínskej ľudovej republiky

3.   ČINNOSTI VAŠEJ SPOLOČNOSTI A PREPOJENÝCH SPOLOČNOSTÍ (1)

Presne opíšte činnosti spoločnosti a všetkých prepojených spoločností (vypíšte ich a uveďte ich vzťah k vašej spoločnosti), ktoré sú zapojené do výroby a/alebo predaja (na vývoz a/alebo na domácom trhu) prešetrovaného výrobku. Takéto činnosti by mohli okrem iného zahŕňať nákup prešetrovaného výrobku alebo jeho výrobu v rámci subdodávateľských dohôd, alebo jeho spracovanie či obchodovanie s ním.

| Názov a sídlo spoločnosti | Činnosti | Vzťah |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Názov a sídlo spoločnosti

Činnosti

Vzťah

4.   ĎALŠIE INFORMÁCIE

| | Uveďte akékoľvek ďalšie relevantné informácie, ktoré spoločnosť považuje za užitočné z hľadiska pomoci Komisii pri výbere vzorky. |
| --- | --- |

Uveďte akékoľvek ďalšie relevantné informácie, ktoré spoločnosť považuje za užitočné z hľadiska pomoci Komisii pri výbere vzorky.

5.   OSVEDČENIE

Poskytnutím uvedených informácií spoločnosť súhlasí so svojím prípadným zaradením do vzorky. Ak je spoločnosť vybraná do vzorky, musí vyplniť dotazník a súhlasiť s návštevou svojich priestorov s cieľom overiť údaje, ktoré uviedla. Ak spoločnosť uvedie, že nesúhlasí so svojím prípadným zaradením do vzorky, bude to znamenať, že nespolupracuje pri prešetrovaní. Zistenia Komisie týkajúce sa nespolupracujúcich dovozcov sa zakladajú na dostupných skutočnostiach a výsledok môže byť pre takúto spoločnosť menej priaznivý než v prípade, keby bola spolupracovala.

Podpis oprávnenej osoby:

Meno a funkcia oprávnenej osoby:

Dátum:

---

(1)  V súlade s článkom 127 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2015/2447 z 24. novembra 2015, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá vykonávania určitých ustanovení nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie, sa dve osoby považujú za prepojené, ak: a) jedna z nich je predstaviteľom alebo riaditeľom podniku druhej osoby alebo naopak; b) sú právne uznanými obchodnými spoločníkmi; c) sú zamestnávateľom a zamestnancom; d) tretia strana priamo alebo nepriamo vlastní, ovláda alebo má v držbe aspoň 5 % hodnoty akcií alebo podielov s hlasovacím právom jednej aj druhej osoby; e) jedna z nich priamo alebo nepriamo ovláda druhú; f) obe sú priamo alebo nepriamo ovládané treťou osobou; g) spoločne priamo alebo nepriamo ovládajú tretiu osobu; alebo h) sú členmi jednej rodiny (Ú. v. EÚ L 343, 29.12.2015, s. 558). Osoby sa považujú za členov jednej rodiny, ak majú medzi sebou niektorý z týchto vzťahov: i) manžel a manželka; ii) rodič a dieťa; iii) brat a sestra (vlastní aj nevlastní súrodenci); iv) starý rodič a vnuk alebo vnučka; v) strýc alebo teta a synovec alebo neter; vi) svokor alebo svokra a zať alebo nevesta; vii) švagor a švagriná. V súlade s článkom 5 bodom 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie, „osoba“ je fyzická osoba, právnická osoba a akékoľvek združenie osôb, ktoré nie je právnickou osobou, ale je podľa práva Únie alebo vnútroštátneho práva spôsobilou na právne úkony (Ú. v. EÚ L 269, 10.10.2013, s. 1).

---

| 30.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 248/152 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 248/152

---

Oznámenie o opätovnom otvorení antidumpingového prešetrovania v nadväznosti na rozsudok Všeobecného súdu z 2. apríla 2020 vo veci T-383/17 potvrdený Súdnym dvorom vo veci C-260/20 P, pokiaľ ide o vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/763, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou sa vyberá predbežné clo uložené na dovoz určitého ľahkého termopapiera s pôvodom v Kórejskej republike

(2022/C 248/12)

1.   Rozsudky

Všeobecný súd Európskej únie (ďalej len „Všeobecný súd“) vo svojom rozsudku z 2. apríla 2020 (1) vo veci T-383/17 Hansol Paper/Komisia (ďalej len „rozsudok“) zrušil vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/763, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou sa vyberá predbežné clo uložené na dovoz určitého ľahkého termopapiera s pôvodom v Kórejskej republike (ďalej len „predmetné nariadenie“), (2) a to v rozsahu, v akom sa týkalo skupiny Hansol (Hansol Paper Co. Ltd. a Hansol Artone Paper Co. Ltd.) (ďalej len „skupina Hansol“).

Skupina Hansol spochybnila zákonnosť predmetného nariadenia vo viacerých ohľadoch. V jednom zo svojich dôvodov skupina Hansol spochybnila vytvorenie určitých normálnych hodnôt podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia. V ďalšom dôvode skupina Hansol tvrdila, že Komisia sa pri vážení predaja v Európskej únii nezávislým zákazníkom v porovnaní s predajom prepojeným spracovateľom dopustila zjavne nesprávneho posúdenia. Skupina Hansol tvrdila, že táto údajná chyba vo výpočte skreslila výpočet dumpingového rozpätia a okrem iného aj rozpätia podhodnotenia ceny.

Všeobecný súd konštatoval, že Komisia porušila článok 2 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1036 z 8. júna 2016 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (3) (ďalej len „základné nariadenie“), keď sa rozhodla, že pre druh výrobku predávaný spoločnosťou Hansol Artone Paper Co. Ltd. by sa normálna hodnota mala vytvoriť podľa článku 2 ods. 3 uvedeného nariadenia, hoci na domácom trhu existoval reprezentatívny predaj toho istého druhu výrobku realizovaný spoločnosťou Hansol Paper Co. Ltd. Všeobecný súd takisto konštatoval, že údajná chyba pri vážení bola preukázaná a že Komisia mala zohľadniť množstvá, ktoré nezávislým zákazníkom predávala spoločnosť Schades Nordic – jeden z prepojených spracovateľov skupiny Hansol v Únii. Komisia preto porušila článok 2 ods. 11 základného nariadenia, keďže jej výpočty neodzrkadľovali dumpingové praktiky skupiny Hansol v plnom rozsahu. Všeobecný súd okrem toho rozhodol, že táto chyba pri vážení mala vplyv aj na výpočet rozpätia podhodnotenia ceny, keďže Komisia použila na tento výpočet rovnaké váženie. Všeobecný súd napokon konštatoval, že Komisia sa dopustila pochybenia pri analogickom uplatnení článku 2 ods. 9 základného nariadenia, keď na účely stanovenia vývoznej ceny tohto výrobku v rámci stanovenia ujmy odpočítala predajné, všeobecné a administratívne náklady a ziskové rozpätie pri ďalšom predaji dotknutého výrobku realizovanom prepojeným predávajúcim subjektom v Únii.

Komisia 11. júna 2020 podala na Súdny dvor (vec C-260/20 P) odvolanie, v ktorom žiadala o zrušenie rozsudku Všeobecného súdu. Druhá komora Súdneho dvora 12. mája 2022 odvolanie zamietla a potvrdila závery Všeobecného súdu (4). Súdny dvor však uviedol, že na rozdiel od toho, čo konštatoval Všeobecný súd, sa Komisia pri analogickom uplatnení článku 2 ods. 9 základného nariadenia nedopustila pochybenia. V dôsledku toho sa vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/763 zrušuje, a to v rozsahu, v akom sa týka skupiny Hansol.

2.   Dôsledky

V článku 266 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovuje, že inštitúcie sú povinné urobiť nevyhnutné opatrenia, aby vyhoveli rozsudkom Súdneho dvora. V prípade zrušenia aktu prijatého inštitúciami v kontexte administratívneho postupu, ako sú antidumpingové prešetrovania, dosiahnutie súladu s rozsudkom Všeobecného súdu spočíva v nahradení zrušeného aktu novým aktom, v ktorom je odstránená nezákonnosť, ktorú zistil Súdny dvor (5).

V súlade s judikatúrou Súdneho dvora môže byť postup nahradenia zrušeného aktu obnovený v konkrétnom bode, v ktorom došlo k nezákonnosti (6). To predovšetkým znamená, že v situácii, keď je akt, ktorým sa končí administratívny postup, zrušený, nemá toto zrušenie nevyhnutne vplyv na predbežné akty, ako je napríklad začatie antidumpingového konania. V situácii, keď sa zruší napríklad nariadenie, ktorým sa ukladajú konečné antidumpingové opatrenia, to znamená, že po tomto zrušení je antidumpingové konanie stále otvorené, pretože akt, ktorým sa antidumpingové konanie uzatvára, už nie je súčasťou právneho poriadku Únie (7), s výnimkou prípadov, keď k nezákonnosti došlo v štádiu začatia konania.

V tomto prípade Všeobecný súd zrušil predmetné nariadenie kvôli prvým trom dôvodom uvedeným v bode 1 treťom odseku.

Zostávajúce zistenia a závery v predmetnom nariadení, ktoré neboli napadnuté alebo ktoré boli napadnuté, ale neboli preskúmané Všeobecným súdom, zostávajú platné a nie sú ovplyvnené týmto opätovným otvorením.

3.   Postup opätovného otvorenia konania

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia rozhodla opätovne otvoriť antidumpingové prešetrovanie týkajúce sa dovozu určitého ľahkého termopapiera s pôvodom v Kórejskej republike, ktoré viedlo k prijatiu predmetného nariadenia, a to v rozsahu, v akom sa týka skupiny Hansol. Opätovné otvorenie pôvodného prešetrovania sa obnovuje v bode, v ktorom došlo k nezrovnalosti.

Účelom opätovného otvorenia pôvodných prešetrovaní je v plnej miere napraviť chyby, ktoré zistil Všeobecný súd, a ktoré potvrdil Súdny dvor, a posúdiť, či uplatňovanie predpisov, ktoré objasnili Všeobecný súd a Súdny dvor, opodstatňuje opätovné uloženie opatrení na pôvodnej alebo na upravenej úrovni od pôvodného dátumu nadobudnutia účinnosti predmetného nariadenia.

Zainteresované strany sa týmto informujú, že zo zistení tohto opätovného preskúmania môže vyplývať budúca colná povinnosť.

4.   Písomné podania

Všetky zainteresované strany, a predovšetkým skupina Hansol, sa vyzývajú, aby oznámili svoje stanoviská, predložili informácie a poskytli podporné dôkazy vo veciach týkajúcich sa opätovného otvorenia prešetrovania. Tieto informácie a podporné dôkazy musia byť Komisii doručené do 20 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie, pokiaľ nie je stanovené inak.

5.   Možnosť vypočutia útvarmi Komisie vykonávajúcimi prešetrovanie

Všetky zainteresované strany môžu požiadať o vypočutie útvarmi Komisie vykonávajúcimi prešetrovanie. Každá žiadosť o vypočutie by mala byť podaná písomne a mali by sa v nej uvádzať dôvody žiadosti. Žiadosť o vypočutie vo veciach týkajúcich sa opätovného otvorenia prešetrovania sa musí predložiť do 15 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie. Následne sa žiadosti o vypočutie musia predkladať v rámci osobitných lehôt stanovených Komisiou pri jej komunikácii so zainteresovanými stranami.

6.   Pokyny na predkladanie písomných podaní a zasielanie korešpondencie

Na informácie predkladané Komisii na účely prešetrovaní na ochranu obchodu sa nesmú vzťahovať autorské práva. Zainteresované strany si musia pred tým, ako Komisii predložia informácie a/alebo údaje, na ktoré sa vzťahujú autorské práva tretej strany, vyžiadať od držiteľa autorských práv osobitné povolenie, v ktorom sa Komisii výslovne povoľuje, že: a) môže používať dané informácie a údaje na účely tohto konania na ochranu obchodu a b) dané informácie a/alebo údaje môže poskytnúť zainteresovaným stranám tohto prešetrovania, a to vo forme, ktorá im umožní uplatniť ich práva na obhajobu.

Všetky písomné podania vrátane informácií požadovaných v tomto oznámení, vyplnených dotazníkov a korešpondencie, ktoré zainteresované strany poskytujú ako dôverné, sa označia ako Sensitive (8). Strany, ktoré predkladajú informácie v priebehu tohto prešetrovania, sa vyzývajú, aby odôvodnili svoju žiadosť o dôverné zaobchádzanie. Od strán, ktoré poskytujú informácie označené ako Sensitive, sa požaduje, aby v súlade s článkom 19 ods. 2 základného nariadenia predložili súhrn týchto informácií, ktorý nemá dôverný charakter a ktorý sa označí ako For inspection by interested parties. Uvedený súhrn by mal byť dostatočne podrobný, aby umožnil primerane pochopiť podstatu predložených dôverných informácií. Ak strana, ktorá poskytuje dôverné informácie, nepreukáže dostatočný dôvod na žiadosť o dôverné zaobchádzanie alebo nepredloží súhrn týchto informácií, ktorý nemá dôverný charakter, v požadovanom formáte a kvalite, Komisia nemusí na takéto informácie prihliadať, pokiaľ jej nemožno pomocou vhodných zdrojov uspokojivo dokázať, že predmetné informácie sú správne.

Zainteresované strany sa vyzývajú, aby všetky podania a žiadosti vrátane žiadostí o to, aby boli zaregistrované ako zainteresované strany, naskenovaných splnomocnení a osvedčení predkladali cez platformu TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI). Použitím platformy TRON.tdi alebo e-mailu zainteresované strany vyjadrujú súhlas s pravidlami platnými pre elektronické podania uvedenými v dokumente „KOREŠPONDENCIA S EURÓPSKOU KOMISIOU V PRÍPADOCH TÝKAJÚCICH SA OCHRANY OBCHODU“ uverejnenom na webovom sídle GR Trade: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/june/tradoc_152582.pdf. Zainteresované strany musia uviesť svoje meno (názov), adresu, telefónne číslo a platnú e-mailovú adresu a mali by zabezpečiť, aby bola uvedená e-mailová adresa funkčným oficiálnym pracovným e-mailom, ktorý sa denne kontroluje. Po poskytnutí kontaktných údajov bude Komisia komunikovať so zainteresovanými stranami iba prostredníctvom platformy TRON.tdi alebo e-mailu, pokiaľ výslovne nepožiadajú o doručenie všetkých dokumentov Komisie inými komunikačnými prostriedkami alebo ak si povaha dokumentov, ktoré sa majú zaslať, nevyžaduje použitie doporučenej zásielky. Ďalšie pravidlá a informácie týkajúce sa korešpondencie s Komisiou vrátane zásad, ktoré sa vzťahujú na podania prostredníctvom platformy TRON.tdi a e-mailu, nájdu zainteresované strany v už spomínaných pokynoch o komunikácii so zainteresovanými stranami.

| Adresa Komisie na účely korešpondencie: |
| --- |
| European Commission |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Adresa Komisie na účely korešpondencie:

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: TRADE-AD629a-LWTP-REOPENING@ec.europa.eu

7.   Nespolupráca

V prípadoch, ak niektorá zainteresovaná strana odmietne sprístupniť potrebné informácie, alebo ich neposkytne v príslušných lehotách, alebo významnou mierou bráni v prešetrovaní, predbežné alebo konečné zistenia, či už pozitívne alebo negatívne, možno v súlade s článkom 18 základného nariadenia vypracovať na základe dostupných skutočností.

Ak sa zistí, že niektorá zainteresovaná strana poskytla nepravdivé alebo zavádzajúce informácie, tieto informácie sa nemusia zohľadniť a môžu sa použiť dostupné skutočnosti.

Ak niektorá zainteresovaná strana nespolupracuje alebo spolupracuje len čiastočne a zistenia sa preto v súlade s článkom 18 základného nariadenia zakladajú na dostupných skutočnostiach, výsledok môže byť pre túto stranu menej priaznivý než v prípade, keby bola spolupracovala.

Neposkytnutie odpovede v elektronickej podobe sa nepovažuje za nespoluprácu, pokiaľ zainteresovaná strana preukáže, že poskytnutie odpovede v požadovanej forme by jej spôsobilo ďalšiu neprimeranú záťaž alebo ďalšie neprimerané výdavky. V takomto prípade by sa zainteresovaná strana mala okamžite obrátiť na Komisiu.

8.   Úradník pre vypočutie

Zainteresované strany sa môžu obrátiť na úradníka pre vypočutie v obchodných konaniach. Úradník pre vypočutie skúma žiadosti o prístup k spisu, spory týkajúce sa dôvernosti dokumentov, žiadosti o predĺženie lehôt a akékoľvek iné žiadosti týkajúce sa práva zainteresovaných strán a tretích strán na obhajobu, ktoré sa môžu vyskytnúť počas konania.

Úradník pre vypočutie môže usporiadať vypočutia a pôsobiť ako sprostredkovateľ medzi zainteresovanou stranou, resp. stranami a útvarmi Komisie v snahe zabezpečiť plné uplatnenie práva zainteresovaných strán na obhajobu. Žiadosť o vypočutie úradníkom pre vypočutie by sa mala predložiť písomne a mali by sa v nej uviesť dôvody žiadosti. Úradník pre vypočutie preskúma dôvody žiadostí. Tieto vypočutia by sa mali uskutočniť len vtedy, ak otázky neboli vyriešené s útvarmi Komisie v čase na to určenom.

Každá takáto žiadosť musí byť podaná včas a bezodkladne s cieľom neohroziť riadny priebeh konania. Na tento účel by sa mali zainteresované strany obrátiť na úradníka pre vypočutie v najskoršom možnom čase po vzniknutí udalosti odôvodňujúcej takúto intervenciu. Úradník pre vypočutie preskúma dôvody žiadostí o intervenciu, povahu nastolených otázok a vplyv uvedených otázok na práva na obhajobu, a to s náležitým ohľadom na záujmy dobrej správy vecí verejných a včasné ukončenie prešetrovania.

Ďalšie informácie a kontaktné údaje môžu zainteresované strany nájsť na webových stránkach úradníka pre vypočutie na webovom sídle GR pre obchod: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/

9.   Spracovanie osobných údajov

So všetkými osobnými údajmi získanými počas tohto prešetrovania sa bude zaobchádzať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 (9).

Oznámenie o ochrane údajov, ktorým sa všetky fyzické osoby informujú o spracúvaní osobných údajov v rámci činností Komisie v oblasti ochrany obchodu, je dostupné na webovom sídle GR pre obchod: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence

10.   Informácia pre colné orgány

Od 1. júla 2022 sa až do výsledku tohto opätovného preskúmania pozastavuje konečné antidumpingové clo na dovoz určitého ľahkého termopapiera s plošnou hmotnosťou 65 g/m2 alebo menej; v kotúčoch so šírkou 20 cm alebo viac, s hmotnosťou kotúča (vrátane papiera) 50 kg alebo viac a priemerom kotúča (vrátane papiera) 40 cm alebo viac („jumbo kotúče“); s podkladovým náterom na jednej alebo na oboch stranách alebo bez neho; natretého teplocitlivou látkou na jednej alebo oboch stranách; a s vrchným náterom alebo bez neho, v súčasnosti patriaceho pod číselné znaky KN ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 a ex 4823 90 85 (kódy TARIC: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520), s pôvodom v Kórejskej republike, a vyrobeného skupinou Hansol (Hansol Paper Co. Ltd. a Hansol Artone Paper Co. Ltd).

Keďže výška konečného záväzku vyplývajúceho z opätovného preskúmania nie je v tomto štádiu istá, Komisia žiada vnútroštátne colné orgány, aby počkali na výsledok tohto prešetrovania, kým rozhodnú o prípadných žiadostiach o vrátenie cla týkajúcich sa antidumpingového cla zrušeného Všeobecným súdom, pokiaľ ide o skupinu Hansol (Hansol Paper Co. Ltd. and Hansol Artone Paper Co. Ltd).

Antidumpingové clo zaplatené podľa vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2017/763, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou sa vyberá predbežné clo uložené na dovoz určitého ľahkého termopapiera s pôvodom v Kórejskej republike, ktorý vyrobila skupina Hansol (Hansol Paper Co. Ltd. a Hansol Artone Paper Co. Ltd), by sa preto nemalo vrátiť ani odpustiť, až kým nebude známy výsledok tohto prešetrovania.

11.   Poskytnutie informácií

Všetky zainteresované strany, ktoré sa zaregistrovali ako také v rámci prešetrovania, ktoré viedlo k prijatiu predmetného nariadenia, budú včas informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých Komisia zamýšľa vykonať uvedený rozsudok, a budú mať možnosť predložiť svoje stanoviská pred tým, ako sa prijme konečné rozhodnutie.

---

(1)  ECLI:EU:T:2020:139.

(2)  Ú. v. EÚ L114, 3.5.2017, s. 3.

(3)  Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 21.

(4)  ECLI:EU:C:2022:370.

(5)  Spojené veci 97, 193, 99 a 215/86, Asteris AE a iní a Helénska republika/Komisia, Zb. 1988, s. 2181, body 27 a 28; a vec T-440/20 Jindal Saw/Európska komisia, EU:T:2022:318.

(6)  Vec C-415/96, Španielsko/Komisia, Zb. 1998, s. I-6993, bod 31; vec C-458/98 P, Industrie des Poudres Sphériques/Rada, Zb. 2000, s. I-8147, body 80 až 85; vec T-301/01, Alitalia/Komisia, Zb. 2008, s. II-1753, body 99 a 142; spojené veci T-267/08 a T-279/08, Région Nord-Pas de Calais/Komisia, Zb. 2011, s. II-0000, bod 83.

(7)  Vec C-415/96, Španielsko/Komisia, Zb. 1998, s. I-6993, bod 31; vec C-458/98 P, Industrie des Poudres Sphériques/Rada, Zb. 2000, s. I-8147, body 80 až 85.

(8)  Dokument označený ako Sensitive je dokument, ktorý sa považuje za dôverný v zmysle článku 19 základného nariadenia a článku 6 Dohody WTO o uplatňovaní článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda). Tento dokument je chránený aj podľa článku 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (Ú. v. ES L 145, 31.5.2001, s. 43).

(9)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 z 23. októbra 2018 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 45/2001 a rozhodnutie č. 1247/2002/ES (Ú. v. EÚ L 295, 21.11.2018, s. 39).

---

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

| 30.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 248/156 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 248/156

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec M.10778 – TA ASSOCIATES / CLEARLAKE / KOFAX)

Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu

(Text s významom pre EHP)

(2022/C 248/13)

1.

Toto oznámenie sa týka týchto podnikov:

| — | TA Associates Management L.P. („TA Associates“, USA), |
| --- | --- |

—

TA Associates Management L.P. („TA Associates“, USA),

| — | Clearlake Capital Group, L.P. („Clearlake“, USA), |
| --- | --- |

—

Clearlake Capital Group, L.P. („Clearlake“, USA),

| — | Kofax Parent Limited („Kofax“, resp. „cieľový podnik“, USA), v konečnom dôsledku pod kontrolou podniku Thoma Bravo, L.P. (USA). |
| --- | --- |

—

Kofax Parent Limited („Kofax“, resp. „cieľový podnik“, USA), v konečnom dôsledku pod kontrolou podniku Thoma Bravo, L.P. (USA).

Podniky TA Associates a Clearlake získajú v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) a článku 3 ods. 4 nariadenia o fúziách spoločnú kontrolu nad podnikom Kofax.

Koncentrácia sa uskutočňuje prostredníctvom kúpy akcií.

2.

| — | TA Associates: súkromná kapitálová spoločnosť pôsobiaca v sektoroch služieb pre podniky, spotrebiteľov, finančných služieb, zdravotnej starostlivosti a technológií, |
| --- | --- |

—

TA Associates: súkromná kapitálová spoločnosť pôsobiaca v sektoroch služieb pre podniky, spotrebiteľov, finančných služieb, zdravotnej starostlivosti a technológií,

| — | Clearlake: súkromná investičná firma pôsobiaca v sektoroch softvérových a technologicky podporovaných služieb, energetiky a priemyslu, potravín a spotrebného tovaru, |
| --- | --- |

—

Clearlake: súkromná investičná firma pôsobiaca v sektoroch softvérových a technologicky podporovaných služieb, energetiky a priemyslu, potravín a spotrebného tovaru,

| — | Kofax: poskytovateľ softvéru inteligentnej automatizácie pre digitálnu transformáciu pracovných postupov v záujme automatizácie a zlepšenia podnikových procesov zjednodušovaním spracovania dát a dokumentov. |
| --- | --- |

—

Kofax: poskytovateľ softvéru inteligentnej automatizácie pre digitálnu transformáciu pracovných postupov v záujme automatizácie a zlepšenia podnikových procesov zjednodušovaním spracovania dát a dokumentov.

3.

V súlade s oznámením Komisie o zjednodušenom postupe pri riešení niektorých koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) treba uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v uvedenom oznámení.

4.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr 10 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia. Vždy je nutné uviesť túto referenčnú značku:

M.10778 – TA ASSOCIATES / CLEARLAKE / KOFAX

Pripomienky možno Komisii zaslať e-mailom, faxom alebo poštou. Použite tieto kontaktné údaje:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštová adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie o fúziách“).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---