# Eiropas Savienības L 292/2017

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 292 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 60. gadagājums2017. gada 10. novembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 292

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

60. gadagājums2017. gada 10. novembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2009 (2017. gada 7. novembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Quartirolo Lombardo (ACVN)) | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2017/2010 (2017. gada 9. novembris), ar ko attiecībā uz ikgadējās un ikmēneša enerģētikas statistikas atjauninājumiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1099/2008 par enerģētikas statistiku (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2011 (2017. gada 9. novembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 951/2007, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus pārrobežu sadarbības programmām, ko finansē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1638/2006 | 55 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2012 (2017. gada 7. novembris), ar kuru groza Īstenošanas lēmumu 2012/232/ES, ar ko Rumānijai atļauj piemērot pasākumus, atkāpjoties no 26. panta 1. punkta a) apakšpunkta un 168. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu | 57 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2013 (2017. gada 7. novembris), ar ko Nīderlandes Karalistei atļauj ieviest īpašu pasākumu, atkāpjoties no 193. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu | 59 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2014 (2017. gada 8. novembris), ar ko no Eiropas Savienības finansējuma izslēdz konkrētus dalībvalstu izdevumus, kurus tās attiecinājušas uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF) un uz Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 7263) | 61 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2009 (2017. gada 7. novembris), ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Quartirolo Lombardo (ACVN))

1

*

Komisijas Regula (ES) 2017/2010 (2017. gada 9. novembris), ar ko attiecībā uz ikgadējās un ikmēneša enerģētikas statistikas atjauninājumiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1099/2008 par enerģētikas statistiku (
  1
  )

1

3

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2011 (2017. gada 9. novembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 951/2007, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus pārrobežu sadarbības programmām, ko finansē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1638/2006

55

LĒMUMI

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2012 (2017. gada 7. novembris), ar kuru groza Īstenošanas lēmumu 2012/232/ES, ar ko Rumānijai atļauj piemērot pasākumus, atkāpjoties no 26. panta 1. punkta a) apakšpunkta un 168. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

57

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2013 (2017. gada 7. novembris), ar ko Nīderlandes Karalistei atļauj ieviest īpašu pasākumu, atkāpjoties no 193. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

59

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2014 (2017. gada 8. novembris), ar ko no Eiropas Savienības finansējuma izslēdz konkrētus dalībvalstu izdevumus, kurus tās attiecinājušas uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF) un uz Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 7263)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 7263)

61

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2017/1018 (2016. gada 29. jūnijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, ar kuriem precizē informāciju, kas ieguldījumu brokeru sabiedrībām, tirgus operatoriem un kredītiestādēm ir jāpaziņo ( OV L 155, 17.6.2017. ) | 119 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2017/1018 (2016. gada 29. jūnijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, ar kuriem precizē informāciju, kas ieguldījumu brokeru sabiedrībām, tirgus operatoriem un kredītiestādēm ir jāpaziņo ( OV L 155, 17.6.2017. )

( OV L 155, 17.6.2017. )

119

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 10.11.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 292/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 292/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/2009

(2017. gada 7. novembris),

ar ko apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Quartirolo Lombardo” (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Quartirolo Lombardo”, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 1. punkta pirmo daļu Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījuma apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Quartirolo Lombardo”, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 (2).

| (2) | Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3). |
| --- | --- |

(2)

Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu “Quartirolo Lombardo” (ACVN).

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 7. novembrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 1996. gada 12. jūnija Regula (EK) Nr. 1107/96 par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu reģistrāciju saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Padomes Regulas (EEK) Nr. 2081/92 17. pantā (OV L 148, 21.6.1996., 1. lpp.).

2

(3)  
  OV C 205, 29.6.2017., 62. lpp.

3

---

| 10.11.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 292/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 292/3

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2017/2010

(2017. gada 9. novembris),

ar ko attiecībā uz ikgadējās un ikmēneša enerģētikas statistikas atjauninājumiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1099/2008 par enerģētikas statistiku

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1099/2008 par enerģētikas statistiku (1) un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu un 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1099/2008 noteikta vienota struktūra, kas paredzēta, lai sagatavotu, nosūtītu, novērtētu un izplatītu salīdzināmu enerģētikas statistiku Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1099/2008 noteikta vienota struktūra, kas paredzēta, lai sagatavotu, nosūtītu, novērtētu un izplatītu salīdzināmu enerģētikas statistiku Savienībā.

| (2) | Enerģētikas statistika ir ļoti dinamiska statistikas joma, jo intensīvi tiek izstrādāta Savienības politika, notiek tehnoloģiskais progress un ir svarīgi pamatot Savienības mērķus ar enerģētikas datiem. Tāpēc, lai pielāgotu statistiskas jomu augošajām un mainīgajām vajadzībām, nepieciešami regulāri atjauninājumi. |
| --- | --- |

(2)

Enerģētikas statistika ir ļoti dinamiska statistikas joma, jo intensīvi tiek izstrādāta Savienības politika, notiek tehnoloģiskais progress un ir svarīgi pamatot Savienības mērķus ar enerģētikas datiem. Tāpēc, lai pielāgotu statistiskas jomu augošajām un mainīgajām vajadzībām, nepieciešami regulāri atjauninājumi.

| (3) | Ar Regulu (EK) Nr. 1099/2008 Komisijai tika piešķirtas pilnvaras pielāgot statistikas jomu. Ņemot vērā to, ka ir veikti jauni uzlabojumi un pielāgojumi gan ikmēneša, gan ikgadējā statistikā, minētie uzlabojumi un pielāgojumi būtu jāatspoguļo Regulā (EK) Nr. 1099/2008. |
| --- | --- |

(3)

Ar Regulu (EK) Nr. 1099/2008 Komisijai tika piešķirtas pilnvaras pielāgot statistikas jomu. Ņemot vērā to, ka ir veikti jauni uzlabojumi un pielāgojumi gan ikmēneša, gan ikgadējā statistikā, minētie uzlabojumi un pielāgojumi būtu jāatspoguļo Regulā (EK) Nr. 1099/2008.

| (4) | Ar šo regulu, cita starpā, grozīta to posteņu kodu numerācija, kuri uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 1099/2008 pielikumos. Saistībā ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/1504 (2) ir svarīgi norādīt, ka nav mainījusies to posteņu būtība, kuriem tika piešķirtas atkāpes, bet ir mainījusies tikai to kodu numerācija. Tādēļ atsauces uz kodiem, kas minēti Īstenošanas lēmumā (ES) 2015/1504, būtu jāsaprot kā atsauces uz šīs regulas atbilstošajiem posteņiem. |
| --- | --- |

(4)

Ar šo regulu, cita starpā, grozīta to posteņu kodu numerācija, kuri uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 1099/2008 pielikumos. Saistībā ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/1504 (2) ir svarīgi norādīt, ka nav mainījusies to posteņu būtība, kuriem tika piešķirtas atkāpes, bet ir mainījusies tikai to kodu numerācija. Tādēļ atsauces uz kodiem, kas minēti Īstenošanas lēmumā (ES) 2015/1504, būtu jāsaprot kā atsauces uz šīs regulas atbilstošajiem posteņiem.

| (5) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 1099/2008 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 1099/2008 būtu attiecīgi jāgroza.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1099/2008 pielikumus aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 9. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 304, 14.11.2008., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2015. gada 7. septembra Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1504, ar kuru dažām dalībvalstīm piešķir atkāpes attiecībā uz statistikas datu sniegšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1099/2008 par enerģētikas statistiku (OV L 235, 9.9.2015., 24. lpp.).

2

---

PIELIKUMI

“A PIELIKUMS

TERMINOLOĢIJAS SKAIDROJUMI

Šajā pielikumā sniegti skaidrojumi, ģeogrāfiskās piezīmes vai definēti termini, kurus izmanto pārējos pielikumos, ja vien šajos pielikumos nav noteikts citādi.

1.   ĢEOGRĀFISKĀS PIEZĪMES

Tikai statistikas datu ziņošanas nolūkā piemēro šādas ģeogrāfiskās definīcijas.

| — | Austrālija bez ārējām teritorijām |
| --- | --- |

—

Austrālija bez ārējām teritorijām

| — | Dānija bez Fēru salām un Grenlandes |
| --- | --- |

—

Dānija bez Fēru salām un Grenlandes

| — | Francija ar Monako un ar Francijas aizjūras teritorijām – Gvadelupu, Martiniku, Francijas Gviānu, Reinjonu un Majotu |
| --- | --- |

—

Francija ar Monako un ar Francijas aizjūras teritorijām – Gvadelupu, Martiniku, Francijas Gviānu, Reinjonu un Majotu

| — | Itālija ar Sanmarīno un Vatikānu (Svēto Krēslu) |
| --- | --- |

—

Itālija ar Sanmarīno un Vatikānu (Svēto Krēslu)

| — | Japāna ar Okinavu |
| --- | --- |

—

Japāna ar Okinavu

| — | Portugāle ar Azoru salām un Madeiru |
| --- | --- |

—

Portugāle ar Azoru salām un Madeiru

| — | Spānija ar Kanāriju salām, Baleāru salām un Seūtu un Meliļu |
| --- | --- |

—

Spānija ar Kanāriju salām, Baleāru salām un Seūtu un Meliļu

| — | Amerikas Savienotās Valstis ar 50 štatiem, Kolumbijas apgabalu, ASV Virdžīnu salām, Puertoriko un Guamu. |
| --- | --- |

—

Amerikas Savienotās Valstis ar 50 štatiem, Kolumbijas apgabalu, ASV Virdžīnu salām, Puertoriko un Guamu.

2.   AGREGĀTI

Elektroenerģijas un siltuma ražotājus klasificē atbilstīgi ražošanas mērķim:

| — | pamatdarbības ražotāji ir privātie un valsts ražotāji, kas ražo elektroenerģiju un/vai siltumu pārdošanai trešām personām, un tā ir pamatdarbība, |
| --- | --- |

—

pamatdarbības ražotāji ir privātie un valsts ražotāji, kas ražo elektroenerģiju un/vai siltumu pārdošanai trešām personām, un tā ir pamatdarbība,

| — | pašražotāji ir privātie un valsts ražotāji, kas ražo elektroenerģiju un/vai siltumenerģiju pilnībā vai daļēji savai izmantošanai, un ražošana ir darbība, kas veicina pamatdarbību. |
| --- | --- |

—

pašražotāji ir privātie un valsts ražotāji, kas ražo elektroenerģiju un/vai siltumenerģiju pilnībā vai daļēji savai izmantošanai, un ražošana ir darbība, kas veicina pamatdarbību.

Piezīme: Komisija saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru var precizēt terminoloģiju, pievienojot attiecīgās NACE atsauces pēc tam, kad stājusies spēkā NACE klasifikācijas jaunā redakcija.

2.1.   Piegāde

2.1.1.   RAŽOŠANA/VIETĒJĀ RAŽOŠANA

Iegūtie vai saražotie kurināmā apjomi, kas aprēķināti pēc visām darbībām inertas vielas likvidēšanai. Ražošanā iekļauti daudzumi, ko ražošanas procesā patērē ražotājs (piemēram, apkurei vai iekārtu un palīgiekārtu ekspluatācijai), kā arī piegādes citiem enerģijas ražotājiem pārveidošanai vai cita veida izmantošanai.

Vietējā ražošana: ražošana no avotiem attiecīgajā teritorijā.

2.1.2.   REĢENERĒTIE PRODUKTI

Attiecas tikai uz akmeņoglēm. Sīkšķembas un atkritumu kaudzes ar slānekli, kas atgūtas raktuvēs.

2.1.3.   NO CITIEM AVOTIEM SAŅEMTAIS

Kurināmā apjomi, kura ražošana ietilpst datu sniegšanā par citu kurināmo, bet kurš ir sajaukts ar citu kurināmo un tiek patērēts kā sajaukums. Sīkāka informācija par šo sastāvdaļu sniedzama kā:

| — | No citiem avotiem saņemtais: ogles |
| --- | --- |

—

No citiem avotiem saņemtais: ogles

| — | No citiem avotiem saņemtais: nafta un naftas produkti |
| --- | --- |

—

No citiem avotiem saņemtais: nafta un naftas produkti

| — | No citiem avotiem saņemtais: dabasgāze |
| --- | --- |

—

No citiem avotiem saņemtais: dabasgāze

| — | No citiem avotiem saņemtais: atjaunojamie energoresursi |
| --- | --- |

—

No citiem avotiem saņemtais: atjaunojamie energoresursi

2.1.4.   IMPORTS/EKSPORTS

Ja vien nav norādīts citādi, “imports” attiecas uz saražotā energoprodukta galīgo izcelsmi (valsts, kurā energoprodukts tika saražots), lai izmantotu valstī, un “eksports” attiecas uz galapatēriņa valsti. Daudzumus uzskata par importētiem vai eksportētiem, ja tie ir šķērsojuši valsts politiskās robežas ar muitas kontroli vai bez tās.

Ja nevar norādīt ne izcelsmi, ne galamērķi, drīkst izmantot pozīciju “Neklasificēts/Cits”.

2.1.5.   STARPTAUTISKIE KUĢU BUNKURI

Degvielas apjomi, kuri nogādāti uz kuģiem, kas kuģo ar jebkuras valsts karogu un kas ir iesaistīti starptautiskajā kuģošanā. Starptautiskā kuģošana var notikt jūrā, iekšējos ezeros un ūdensceļos, un piekrastes ūdeņos. Netiek iekļauts:

| — | tādu kuģu patēriņš, kuri ir iesaistīti vietējā kuģošanā. Vietējais/starptautiskais dalījums būtu jānosaka, pamatojoties uz izbraukšanas un iebraukšanas ostu, nevis pēc kuģa karoga vai valstspiederības; |
| --- | --- |

—

tādu kuģu patēriņš, kuri ir iesaistīti vietējā kuģošanā. Vietējais/starptautiskais dalījums būtu jānosaka, pamatojoties uz izbraukšanas un iebraukšanas ostu, nevis pēc kuģa karoga vai valstspiederības;

| — | zvejas kuģu patēriņš; |
| --- | --- |

—

zvejas kuģu patēriņš;

| — | militāro spēku patēriņš. |
| --- | --- |

—

militāro spēku patēriņš.

2.1.6.   KRĀJUMU IZMAIŅAS

Starpība starp tiem krājumiem perioda sākumā un krājumiem perioda beigās, kas tiek glabāti valsts teritorijā. Ja vien nav norādīts citādi, krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli un krājumu samazinājumu – kā pozitīvu skaitli.

2.1.7.   KOPĒJIE KRĀJUMI PERIODA SĀKUMĀ UN PERIODA BEIGĀS VALSTS TERITORIJĀ

Visi krājumi valsts teritorijā, ieskaitot valdības, lielāko patērētāju vai krājumu glabāšanas organizāciju krājumus, krājumi uz ienākošo okeāna kuģu klāja, krājumi brīvajās zonās un krājumi, ko glabā citiem vai nu saskaņā ar divpusēju valdības nolīgumu vai bez tā. Krājumi perioda sākumā un perioda beigās norāda attiecīgi uz pārskata perioda pirmo un pēdējo dienu. Krājumi ietver krājumus, ko glabā visu veidu īpašās krātuvēs virszemē vai pazemē.

2.1.8.   TIEŠĀ IZMANTOŠANA

Tieši izmantotā nafta (jēlnafta un naftas produkti) bez pārstrādes naftas rafinēšanas rūpnīcās. Ietver jēlnaftu, ko sadedzina elektroenerģijas ražošanai.

2.1.9.   PRIMĀRO PRODUKTU SAŅEMŠANA

Ietver vietējo vai importēto jēlnaftas daudzumu (ieskaitot kondensātu) un vietējo NGL, ko izmanto tieši, nepārstrādājot naftas rafinēšanas rūpnīcā, un atpakaļ nosūtītos daudzumus no naftas ķīmijas rūpniecības, kas, lai arī nav pamatkurināmais, tiek izmantoti tieši.

2.1.10.   BRUTO RAFINĒŠANAS RŪPNĪCAS PRODUKCIJA

Gatavās produkcijas ražošana naftas rafinēšanas rūpnīcā vai sajaukšanas rūpnīcā. Neietver naftas rafinēšanas rūpnīcu zudumus, bet ietver naftas rafinēšanas rūpnīcu kurināmo.

2.1.11.   PĀRSTRĀDĀTIE PRODUKTI

Gatavā produkcija, kas otrreiz nonāk tirdzniecības tīklā pēc tam, kad vienreiz tā jau ir bijusi piegādāta galapatērētājiem (piemēram, izmantotās smērvielas, kas tiek pārstrādātas atkārtoti). Šie daudzumi būtu jānodala no naftas ķīmijas rūpniecības atpakaļ nosūtītajiem daudzumiem.

2.1.12.   ATPAKAĻ NOSŪTĪTIE PRODUKTI

Gatavie izstrādājumi un pusfabrikāti, ko pārstrādei, sajaukšanai vai pārdošanai nosūta atpakaļ no galapatērētājiem uz pārstrādes rūpnīcām. Tie parasti ir naftas ķīmijas rūpniecības blakusprodukti.

2.1.13.   STARPPRODUKTU PĀRVEIDOJUMI

Daudzumi, kas no jauna klasificēti vai nu tāpēc, ka to specifikācija ir mainījusies, vai tāpēc, ka tie ir iejaukti citā produktā. Negatīvu ierakstu par vienu produktu kompensē pozitīvs ieraksts (vai vairāki ieraksti) vienam vai vairākiem produktiem un pretēji; kopējam neto iznākumam būtu jābūt nullei.

2.1.14.   PĀRVEIDOTIE PRODUKTI

Importētie naftas produkti, kas no jauna tiek klasificēti kā izejvielas tālākai pārstrādei naftas rafinēšanas rūpnīcā, nepiegādājot tos galapatērētājiem.

2.1.15.   STATISTIKAS ATŠĶIRĪBAS

Aprēķinātā vērtība, kas definēta kā starpība starp aprēķinu no piegādes perspektīvas (lejupēja pieeja) un aprēķinu no patēriņa perspektīvas (augšupēja pieeja). Jebkādu lielāku statistikas atšķirību iemesli būtu jānorāda.

2.2.   Pārveidošanas sektors

Pārveidošanas sektorā ziņo tikai par kurināmā daudzumiem, kas tika pārveidoti citā enerģijā. Par kurināmā daudzumiem, kas izmantoti apkurei, iekārtu ekspluatācijai un vispārīgi pārveidošanas nodrošināšanai, nebūtu jāziņo pārveidošanas, bet gan enerģētikas sektorā.

2.2.1.   TIKAI ELEKTROENERĢIJAS PAMATDARBĪBAS RAŽOTĀJI

Kurināmā daudzumi, kas izmantoti, lai ražotu elektroenerģiju tikai elektroenerģijas pamatdarbības ražotāju vienībās/ražošanas uzņēmumos.

2.2.2.   PAMATDARBĪBAS RAŽOTĀJU KOĢENERĀCIJAS VIENĪBAS

Kurināmā daudzumi, kas izmantoti, lai ražotu elektroenerģiju un/vai siltumenerģiju pamatdarbības ražotāju koģenerācijas vienībās.

2.2.3.   TIKAI SILTUMENERĢIJAS PAMATDARBĪBAS RAŽOTĀJI

Kurināmā daudzumi, kas izmantoti, lai ražotu siltumenerģiju tikai siltumenerģijas pamatdarbības ražotāju vienībās/ražošanas uzņēmumos.

2.2.4.   TIKAI ELEKTROENERĢIJAS PAŠRAŽOTĀJI

Kurināmā daudzumi, kas izmantoti, lai ražotu elektroenerģiju tikai elektroenerģijas pašražotāju vienībās/ražošanas uzņēmumos.

2.2.5.   PAŠRAŽOTĀJU KOĢENERĀCIJAS VIENĪBAS

Visi kurināmā daudzumi, kas pašražotāju koģenerācijas vienībās izmantoti, lai ražotu elektroenerģiju, un proporcionālā kurināmā daļa, kas izmantota, lai ražotu siltumenerģiju pārdošanai. Par proporcionālo kurināmā daļu, kas izmantota, lai ražotu siltumenerģiju, kas netika pārdota (pašpatērētā siltumenerģija), jāziņo saskaņā ar enerģijas galapatēriņa konkrēto sektoru, pamatojoties uz NACE klasifikāciju. Par siltumenerģiju, kas netika pārdota, bet piegādāta citām vienībām saskaņā ar nefinanšu nolīgumiem vai vienībām ar atšķirīgām īpašumtiesībām, ziņo uz to pašu principu pamata kā par pārdoto siltumenerģiju.

2.2.6.   TIKAI SILTUMENERĢIJAS PAŠRAŽOTĀJI

Proporcionālā kurināmā daļa, kas atbilst siltumenerģijas daudzumam, kas pārdots tikai siltumenerģijas pašražotāju vienībās/ražošanas uzņēmumos. Par proporcionālo kurināmā daļu, kas izmantota, lai ražotu siltumenerģiju, kas netika pārdota (pašpatērētā siltumenerģija), jāziņo saskaņā ar enerģijas galapatēriņa konkrēto sektoru, pamatojoties uz NACE klasifikāciju. Par siltumenerģiju, kas netika pārdota, bet piegādāta citām vienībām saskaņā ar nefinanšu nolīgumiem vai vienībām ar atšķirīgām īpašumtiesībām, ziņo uz to pašu principu pamata kā par pārdoto siltumenerģiju.

2.2.7.   AKMEŅOGĻU BRIKEŠU RAŽOŠANAS UZŅĒMUMI

Kurināmā daudzumi, kas izmantoti akmeņogļu brikešu ražošanas uzņēmumos, lai ražotu akmeņogļu briketes.

2.2.8.   KOKSA KRĀSNIS

Kurināmā daudzumi, kas izmantoti koksa krāsnīs, lai ražotu koksa krāsns koksu un koksa krāsns gāzi.

2.2.9.   BRŪNOGĻU/KŪDRAS BRIKEŠU RAŽOŠANAS UZŅĒMUMI

Kurināmā daudzumi, kas izmantoti brūnogļu brikešu ražošanā brūnogļu brikešu ražošanas uzņēmumos, un kurināmā daudzumi, kas izmantoti kūdras brikešu ražošanā kūdras brikešu ražošanas uzņēmumos.

2.2.10.   GĀZES RŪPNĪCAS

Kurināmā daudzumi, kas izmantoti gāzes rūpnīcu gāzes iegūšanai gāzes rūpnīcās un ogļu gazifikācijas iekārtās.

2.2.11.   DOMNAS

Kurināmā daudzumi, kurus izmanto domnās, pievadot no augšas kopā ar dzelzsrūdu vai izmantojot dūkas apakšā kopā ar karstu vilkmes gaisu.

2.2.12.   OGĻU SAŠĶIDRINĀŠANA

Sintētiskās eļļas iegūšanai izmantotie kurināmā daudzumi.

2.2.13.   RŪPNĪCAS, KURĀS GĀZI PĀRVĒRŠ ŠĶIDRĀ VEIDĀ

Gāzveida kurināmā daudzumi, kas pārvērsti šķidrajā degvielā.

2.2.14.   KOKOGĻU RAŽOŠANAS RŪPNĪCAS

Cietā biokurināmā daudzumi, kas pārvērsti kokoglēs.

2.2.15.   NAFTAS RAFINĒŠANAS RŪPNĪCAS

Kurināmā daudzumi, kas izmantoti naftas produktu iegūšanai.

2.2.16.   DABASGĀZES SAJAUKŠANAS RŪPNĪCAS (SAJAUKŠANAI AR DABASGĀZI)

Ar dabasgāzi sajaukti gāzes daudzumi, kurus ievada gāzes tīklā.

2.2.17.   SAJAUKUMI AR DZINĒJU BENZĪNU/DĪZEĻDEGVIELU/PETROLEJU:

Ar fosilajām degvielām sajauktie šķidro biodegvielu daudzumi.

2.2.18.   CITUR NEKLASIFICĒTS

Pārveidošanai izmantotie kurināmā daudzumi, kas nav ietverti citur. Ja tādus izmanto un ietver šajā pozīcijā, tad tas ziņojumā būtu jāskaidro.

2.3.   Enerģētikas sektors

Enerģētikas sektorā izlietotie daudzumi ieguves (ogļu, naftas un gāzes ieguves) nodrošināšanai vai pārveidošanas darbībās iekārtu ekspluatācijā. Tas atbilst NACE 2. red. 05., 06., 19. un 35. nodaļai, NACE 2. red. 09.1 grupai un NACE 2. red. 07.21 un 08.92 klasei.

Neietver kurināmā daudzumus, kas pārveidoti citā enerģijas veidā (par ko būtu jāziņo pārveidošanas sektorā) vai izmantoti, lai nodrošinātu naftas, gāzes un ogļu sīkšķembu cauruļvadu ekspluatāciju (par ko būtu jāziņo transporta sektorā).

Ietver ķīmisko materiālu ražošanu atomu šķelšanai un kausēšanai un šo procesu produktus.

2.3.1.   ELEKTROENERĢIJAS RAŽOŠANAS UZŅĒMUMU, KOĢENERĀCIJAS STACIJU UN SILTUMENERĢIJAS RAŽOŠANAS UZŅĒMUMU PAŠU PATĒRIŅŠ

Patērētie kurināmā daudzumi kā enerģija, lai nodrošinātu darbības ražošanas uzņēmumos ar tikai elektroenerģijas, ar tikai siltumenerģijas un koģenerācijas vienībām.

2.3.2.   OGĻRAKTUVES

Patērētie kurināmā daudzumi kā enerģija, lai nodrošinātu ogļu ieguvi un sagatavošanu ogļu ieguves nozarē. Par sadedzinātajām oglēm ogļu termoelektrostacijās būtu jāziņo pārveidošanas sektorā.

2.3.3.   AKMEŅOGĻU BRIKEŠU RAŽOŠANAS UZŅĒMUMI

Patērētie kurināmā daudzumi kā enerģija, lai nodrošinātu darbības akmeņogļu brikešu ražošanas uzņēmumos.

2.3.4.   KOKSA KRĀSNIS

Patērētie kurināmā daudzumi kā enerģija, lai nodrošinātu darbības koksa krāsnīs (koksēšanas rūpnīcas).

2.3.5.   BRŪNOGĻU/KŪDRAS BRIKEŠU RAŽOŠANAS UZŅĒMUMI

Patērētie kurināmā daudzumi kā enerģija, lai nodrošinātu darbības brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumos (brikešu ražošanas uzņēmumi).

2.3.6.   GĀZES RŪPNĪCAS/GAZIFIKĀCIJAS IEKĀRTAS

Patērētie kurināmā daudzumi kā enerģija, lai nodrošinātu darbības gāzes rūpnīcās un ogļu gazifikācijas iekārtās.

2.3.7.   DOMNAS

Patērētie kurināmā daudzumi kā enerģija, lai nodrošinātu darbības domnās.

2.3.8.   OGĻU SAŠĶIDRINĀŠANA

Patērētie kurināmā daudzumi kā enerģija, lai nodrošinātu darbības ogļu sašķidrināšanas rūpnīcās.

2.3.9.   SAŠĶIDRINĀŠANA (LNG)/REGAZIFIKĀCIJA

Patērētie kurināmā daudzumi kā enerģija, lai nodrošinātu darbības dabasgāzes sašķidrināšanas un regazifikācijas rūpnīcās.

2.3.10.   GAZIFIKĀCIJAS RŪPNĪCAS (BIOGĀZE)

Patērētie kurināmā daudzumi kā enerģija, lai nodrošinātu darbības biogāzes gazifikācijas rūpnīcās.

2.3.11.   RŪPNĪCAS, KURĀS GĀZI PĀRVĒRŠ ŠĶIDRĀ VEIDĀ (GTL)

Patērētie kurināmā daudzumi kā enerģija, lai nodrošinātu darbības rūpnīcās, kurās gāzi pārvērš šķidrā veidā.

2.3.12.   KOKOGĻU RAŽOŠANAS RŪPNĪCAS

Patērētie kurināmā daudzumi kā enerģija, lai nodrošinātu darbības kokogļu ražošanas rūpnīcās.

2.3.13.   NAFTAS RAFINĒŠANAS RŪPNĪCAS

Patērētie kurināmā daudzumi kā enerģija, lai nodrošinātu darbības naftas rafinēšanas rūpnīcās.

2.3.14.   NAFTAS UN GĀZES IEGUVE

Patērētie kurināmā daudzumi naftas un dabasgāzes ieguves iekārtās. Neietver zudumus cauruļvados (par to ir jāziņo kā par sadales zudumiem) un izlietotos enerģijas daudzumus cauruļvadu ekspluatācijā (par to ir jāziņo transporta sektorā).

2.3.15.   CITUR NEKLASIFICĒTS – ENERĢĒTIKA

Ar enerģētikas darbībām saistītie kurināmā daudzumi, kas nav ietverti citur. Ja tādus izmanto un ietver šajā pozīcijā, tad tas ziņojumā būtu jāskaidro.

2.4.   Sadales zudumi

Kurināmā zudumu daudzumi, kas radušies pārvietošanas un sadales dēļ.

2.5.   Neenerģētikas galapatēriņš

Neenerģētikas vajadzībām izmantotie fosilā kurināmā daudzumi – nesadedzinātais kurināmais.

2.6.   Enerģijas galapatēriņš pa nozarēm (galapatēriņa specifikācijas)

2.6.1.   RŪPNIECĪBAS SEKTORS

Tas attiecas uz kurināmā daudzumiem, ko patērē rūpniecības uzņēmums savas pamatdarbības nodrošināšanai.

Par tikai siltumenerģijas vai koģenerācijas vienībām ir jāziņo tikai tie kurināmā daudzumi, ko vienība pati patērējusi siltumenerģijas ražošanai (pašpatērētā siltumenerģija). Par kurināmā patēriņu tādas siltumenerģijas ražošanai, kas tiek pārdota, un elektroenerģijas ražošanai būtu jāziņo attiecīgajā pārveidošanas sektorā.

2.6.1.1.   Dzelzs un tērauda ražošana: NACE 2. red. 24.1, 24.2 un 24.3 grupa; un NACE 2. red. 24.51 un 24.52 klase.

2.6.1.2.   Ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība: NACE 2. red. 20. un 21. nodaļa.

2.6.1.3.   Krāsaino metālu ražošana: NACE 2. red. 24.4. grupa; un NACE 2. red. 24.53 un 24.54 klase.

2.6.1.4.   Nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana: NACE 2. red. 23. nodaļa.

2.6.1.5.   Transportlīdzekļu ražošana: NACE 2. red. 29. un 30. nodaļa.

2.1.6.6.   Mašīnas un iekārtas: NACE 2. red. 25., 26., 27. un 28. nodaļa.

2.6.1.7.   Ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde: NACE 2. red. 07. nodaļa (izņemot 07.21) un 08. nodaļa (izņemot 08.92); NACE 2. red. 09.9 grupa.

2.6.1.8.   Pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana: NACE 2. red. 10., 11. un 12. nodaļa.

2.6.1.9.   Celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība: NACE 2. red. 17. un 18. nodaļa.

2.6.1.10.   Koksnes un koka izstrādājumu ražošana: NACE 2. red. 16. nodaļa.

2.6.1.11.   Būvniecība: NACE 2. red. 41., 42. un 43. nodaļa.

2.6.1.12.   Tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana: NACE 2. red. 13., 14. un 15. nodaļa.

2.6.1.13.   Citur neklasificēts – rūpniecība: NACE 22., 31. un 32. nodaļa.

2.6.2.   TRANSPORTA SEKTORS

Enerģija, kas izmantota visās transportēšanas darbībās neatkarīgi no NACE kategorijas (ekonomikas nozares), kurā veic attiecīgās darbības. Par dzelzceļa, autobusu pieturu, ostas piestātņu un lidostu apkurei un apgaismošanai izmantoto kurināmo būtu jāziņo nevis transporta sektorā, bet komercpakalpojumu un sabiedrisko pakalpojumu sektorā.

2.6.2.1.   Dzelzceļš

Enerģija, kas izmantota dzelzceļa satiksmē, tostarp rūpnieciskajos dzelzceļos un dzelzceļa transportā kā pilsētu un piepilsētu transporta sistēmu daļā (piemēram, vilcienos, tramvajos, metro).

2.6.2.2.   Vietējā kuģošana

Piegādātie degvielas daudzumi kuģiem, kas kuģo ar jebkādas valsts karogu un kas nav iesaistīti starptautiskajā kuģošanā (skatīt “Starptautiskie kuģu bunkuri”). Vietējais/starptautiskais dalījums būtu jānosaka, pamatojoties uz izbraukšanas un iebraukšanas ostu, nevis pēc kuģa karoga vai valstspiederības.

2.6.2.3.   Sauszemes transports

Sauszemes transportlīdzekļos izmantotie degvielas daudzumi. Ietver degvielu, kas izmantota lauksaimniecības mašīnās uz lielceļiem, un smērvielas izmantošanai sauszemes transportlīdzekļos.

Neietver izmantoto enerģiju stacionāros dzinējos (skatīt “Citi sektori”), traktoros uz maziem ceļiem (skatīt “Lauksaimniecība”), sauszemes transportlīdzekļos militārām vajadzībām (skatīt “Cits sektors – citur neklasificēts”), izmantoto bitumenu ceļu klāšanā un izmantoto enerģiju dzinējos būvniecības vietās (skatīt rūpniecības apakšiedalījumu “Būvniecība”).

2.6.2.4.   Cauruļvadu transports

Patērētā enerģija cauruļvadu darbības nodrošināšanā, pārvietojot gāzes, šķidrumus, ogļu sīkšķembas un citas preces. Ietver izmantoto enerģiju sūkņu stacijās un cauruļvadu uzturēšanā. Neietver enerģiju, kas izmantota, lai pa cauruļvadiem piegādātu dabasgāzi vai rūpniecisko gāzi, karsto ūdeni vai tvaiku no piegādātāja galapatērētājiem (par to jāziņo enerģētikas sektorā), enerģiju, kas izmantota, lai piegādātu ūdeni galapatērētājiem – mājsaimniecībām, rūpnieciskajiem, komerciālajiem un citiem lietotājiem (tas jāiekļauj komercpakalpojumos un sabiedriskajos pakalpojumos), un radušos zudumus šādu piegāžu laikā starp piegādātāju un galapatērētājiem (par to ir jāziņo kā par sadales zudumiem).

2.6.2.5.   Starptautiskais gaisa transports

Piegādātie degvielas daudzumi gaisa kuģiem starptautiskajiem lidojumiem. Iekšzemes/starptautiskais dalījums būtu jānosaka, pamatojoties uz izlidošanas un ielidošanas vietām, nevis pēc gaisa kuģa valstspiederības. Neietver aviosabiedrību izmantoto degvielu to sauszemes apkalpošanas transportlīdzekļiem (par to jāziņo “Citur neklasificēts – transports”) un aviācijas degvielu militārām vajadzībām (par to jāziņo “Citur neklasificēts – cits”).

2.6.2.6.   Vietējais gaisa transports

Piegādātie degvielas daudzumi gaisa kuģiem vietējiem lidojumiem. Ietver izmantoto degvielu citiem mērķiem, nevis lidošanai, piemēram, dzinēju stendpārbaudei. Iekšzemes/starptautiskais dalījums būtu jānosaka, pamatojoties uz izlidošanas un ielidošanas vietām, nevis pēc gaisa kuģa valstspiederības. Tas ietver ievērojama ilguma lidojumus starp divām lidostām valstī ar aizjūras teritorijām. Neietver aviosabiedrību izmantoto degvielu to sauszemes apkalpošanas transportlīdzekļiem (par to jāziņo “Citur neklasificēts – transports”) un aviācijas degvielu militārām vajadzībām (par to jāziņo “Citur neklasificēts – cits”).

2.6.2.7.   Citur neklasificēts – transports

Transportam izmantotie degvielas daudzumi, kas nav ietverti citur. Ietver aviosabiedrību izmantoto degvielu to sauszemes apkalpošanas transportlīdzekļiem un izmantoto degvielu ostās kuģu izkraušanas iekārtās, dažāda veida autokrānos. Ja tādus izmanto un ietver šajā pozīcijā, tad tas ziņojumā būtu jāskaidro.

2.6.3.   CITI SEKTORI

Šī kategorija ietver kurināmā daudzumus, kas izmantoti īpaši nenosauktos sektoros vai tādos, kas nepieder pārveidošanas, enerģētikas, rūpniecības vai transporta sektoram.

2.6.3.1.   Komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi

Komercdarbības un biroju patērētie kurināma daudzumi valsts un privātajā sektorā. NACE 2. red. 33., 36., 37., 38., 39., 45., 46., 47., 52., 53., 55., 56., 58., 59., 60., 61., 62., 63., 64., 65., 66., 68., 69., 70., 71., 72., 73., 74., 75., 77., 78., 79., 80., 81., 82., 84. (izņemot 84.22 klasi), 85., 86., 87., 88., 90., 91., 92., 93., 94., 95., 96. un 99. nodaļa. Par dzelzceļa, autobusu pieturu, ostas piestātņu un lidostu apkurei un apgaismošanai izmantoto kurināmo būtu jāziņo šajā kategorijā un jāietver arī kurināmais, kas izmantots visām ar transportu nesaistītām darbībām NACE 2. red. 49., 50. un 51. nodaļā.

2.6.3.2.   Dzīvojamais sektors

Kurināmā daudzumi, kas patērēti visās mājsaimniecībās, ieskaitot “mājsaimniecības, kurās ir nodarbinātas personas”. NACE 2. red. 97. un 98. nodaļa.

Piemēro šādas īpašas definīcijas.

Mājsaimniecību sektors:

| “mājsaimniecība” ir persona, kas dzīvo viena pati, vai cilvēku grupa, kas kopā dzīvo vienā privātā mājoklī un kopīgi sedz izdevumus, tostarp kopīgi nodrošina dzīves pamatvajadzības. Tādējādi mājsaimniecību sektors, kas pazīstams arī kā dzīvojamais sektors, ir visu privāto mājsaimniecību kopsumma valstī. |
| --- |

“mājsaimniecība” ir persona, kas dzīvo viena pati, vai cilvēku grupa, kas kopā dzīvo vienā privātā mājoklī un kopīgi sedz izdevumus, tostarp kopīgi nodrošina dzīves pamatvajadzības. Tādējādi mājsaimniecību sektors, kas pazīstams arī kā dzīvojamais sektors, ir visu privāto mājsaimniecību kopsumma valstī.

| Kolektīvās dzīvesvietās, kas var būt pastāvīgas (piemēram, cietumi) vai pagaidu (piemēram, slimnīcas) dzīvesvietas, būtu jāizslēdz, jo tās ir ietvertas pakalpojumu sektora patēriņā. Par enerģiju, kas izmantota visās transporta darbībās, būtu jāziņo transporta sektorā, nevis mājsaimniecību sektorā. |
| --- |

Kolektīvās dzīvesvietās, kas var būt pastāvīgas (piemēram, cietumi) vai pagaidu (piemēram, slimnīcas) dzīvesvietas, būtu jāizslēdz, jo tās ir ietvertas pakalpojumu sektora patēriņā. Par enerģiju, kas izmantota visās transporta darbībās, būtu jāziņo transporta sektorā, nevis mājsaimniecību sektorā.

Enerģijas patēriņš, kas saistīts ar būtiskām mājsaimniecību veiktajām saimnieciskajām darbībām, arī būtu jāizslēdz no mājsaimniecību kopējā enerģijas patēriņa. Šīs darbības ietver saimnieciskās darbības lauksaimniecības jomā nelielās saimniecībās un citas saimnieciskās darbības, ko veic mājsaimniecības dzīvesvietā, par kurām būtu jāziņo attiecīgajā sektorā.

2.6.3.2.1.   Telpu apkure

Šis pakalpojums enerģētikas jomā attiecas uz energopatēriņu, lai nodrošinātu mājokļa iekštelpu apkuri.

2.6.3.2.2.   Telpu dzesēšana

Šis pakalpojums enerģētikas jomā attiecas uz energopatēriņu, lai nodrošinātu mājokļa dzesēšanu ar dzesēšanas sistēmu un/vai agregātu.

Ventilatori, gaislaiži un citas ierīces, kas nav savienotas ar dzesēšanas agregātu, ir izslēgtas no šīs sadaļas, bet tās būtu jāietver sadaļā “Apgaismojums un elektroierīces”.

2.6.3.2.3.   Ūdens sildīšana

Šis pakalpojums enerģētikas jomā attiecas uz energopatēriņu siltā ūdens nodrošināšanai tādām vajadzībām kā silts tekošs ūdens, mazgāšanās, tīrīšana un cita veida pielietojumam, kas nav saistīts ar ēdiena gatavošanu.

Peldbaseina ūdens sildīšana ir izslēgta; tā būtu jāietver sadaļā “Citi galalietojumi”.

2.6.3.2.4.   Ēdiena gatavošana

Šis pakalpojums enerģētikas jomā attiecas uz energopatēriņu maltīšu gatavošanai.

Papildu ierīces ēdiena gatavošanai (mikroviļņu krāsnis, ūdens vārāmās kannas, kafijas vārītāji u. tml.) ir izslēgtas; tās būtu jāietver sadaļā “Apgaismojums un elektroierīces”.

2.6.3.2.5.   Apgaismojums un elektroierīces (tikai elektriskās)

Elektroenerģijas patēriņš apgaismojumam un jebkādām citām elektroierīcēm mājoklī, kas nav aplūkotas sadaļā “Citi galalietojumi”.

2.6.3.2.6.   Citi galalietojumi

Jebkāda cita veida energopatēriņš mājsaimniecībās, piemēram, energopatēriņš āra un jebkādām citām darbībām, kas nav ietvertas piecās iepriekš minētajās enerģijas galalietojumu grupās (piemēram, zāles pļāvēji, peldbaseina ūdens sildīšana, āra sildītāji, āra restes cepšanai, saunas u. tml.).

2.6.3.3.   Lauksaimniecība/mežsaimniecība

Tādu lietotāju patērētie degvielas daudzumi, kurus klasificē lauksaimniecības, medniecības un mežsaimniecības nozarē; NACE 2. red. 01. un 02. nodaļa.

2.6.3.4.   Zvejniecība

Iekšzemes, piekrastes un dziļjūras zvejniecībai piegādātie degvielas daudzumi. Zvejniecībai būtu jāaptver piegādātā degviela kuģiem, kas kuģo ar jebkādas valsts karogu un kas ir valstī no jauna iepildījuši degvielu (tostarp starptautiskā zvejniecība), un zvejniecībā izmantotā enerģija. NACE 2. red. 03. nodaļa.

2.6.3.5.   Citur neklasificēts – cits

Degvielas daudzumi, kas izmantoti darbībām, kuras nav ietvertas citur (piemēram, NACE 2. red. 84.22 klase). Šajā kategorijā ietilpst izmantotā degviela militārām vajadzībām visam mobilajam un stacionārajam patēriņam (piemēram, kuģi, gaisa kuģi, sauszemes transportlīdzekļi un izmantotā enerģija dzīvojamās mājās) neatkarīgi no tā, vai degviela ir piegādāta minētās vai citas valsts militārajiem spēkiem. Ja tādus izmanto un ietver šajā pozīcijā, tad tas ziņojumā būtu jāskaidro.

3.   PRODUKTI

3.1.   OGLES (cietais fosilais kurināmais un rūpnieciskās gāzes)

3.1.1.   AKMEŅOGLES

Akmeņogles ir produktu agregāts, kas ir vienāds ar antracīta, koksa ogļu un citu bitumenogļu summu.

3.1.2.   ANTRACĪTS

Augstas šķiras ogles, kas izmantotas rūpnieciski un mājsaimniecībās. Tajās kopumā ir mazāk nekā 10 % gaistošo vielu un augsts oglekļa saturs (aptuveni 90 % fiksētā oglekļa). To augstākā siltumspēja ir lielāka nekā 24 000 kJ/kg mitrumā bez pelniem.

3.1.3.   KOKSA OGLES

Bitumenogles ar tādām īpašībām, kas ļauj iegūt koksu (koksa krāsns koksu), kurš ir piemērots domnām. To augstākā siltumspēja ir lielāka nekā 24 000 kJ/kg mitrumā bez pelniem.

3.1.4.   CITAS BITUMENOGLES

Ogles, kas izmantotas tvaika ražošanā un ietver visas bitumenogles, kuras nav ietvertas pie koksa oglēm vai antracīta. Tām ir augstāks gaistošo vielu daudzums nekā antracītam (vairāk nekā 10 %) un mazāks oglekļa daudzums (mazāk nekā 90 % fiksētā oglekļa). To augstākā siltumspēja ir lielāka nekā 24 000 kJ/kg mitrumā bez pelniem.

3.1.5.   BRŪNOGLES

Brūnogles ir produktu agregāts, kas ir vienāds ar melnā lignīta un lignīta summu.

3.1.6.   MELNAIS LIGNĪTS

Attiecas uz neaglomerētām akmeņoglēm ar augstāko siltumspēju robežās no 20 000 kJ/kg līdz 24 000 kJ/kg, un gaistošo vielu saturs pārsniedz 31 % sausnā bez minerālvielām.

3.1.7.   LIGNĪTS

Neaglomerētas akmeņogles ar augstāko siltumspēju, kas nepārsniedz 20 000 kJ/kg, un gaistošo vielu saturs pārsniedz 31 % sausnā bez minerālvielām.

3.1.8.   AKMEŅOGĻU BRIKETES

Kurināmā maisījums, kas iegūts no akmeņogļu sīkdaļām, pievienojot saistvielu. Saražoto akmeņogļu brikešu daudzums tādēļ drīkst būt nedaudz lielāks nekā faktiskais patērētais ogļu daudzums pārveidošanas procesā.

3.1.9.   KOKSA KRĀSNS KOKSS

Ciets produkts, kas iegūts, karbonizējot ogles, pamatā koksa ogles augstā temperatūrā, ar mazu mitruma un gaistošo vielu saturu. Koksa krāsns koksu pamatā izmanto dzelzs un tērauda rūpniecībā, kur tas ir enerģijas avots un ķīmiska viela.

Par koksa putekļiem un lietuvju koksu jāziņo šajā kategorijā.

Šajā kategorijā būtu jāietver puskokss (ciets produkts, ko iegūst, zemā temperatūrā karbonizējot ogles). Puskoksu izmanto kā kurināmo vai to izmanto pati pārveidošanas rūpnīca.

Šajā iedaļā ietilpst arī kokss, koksa putekļi un puskokss no lignīta.

3.1.10.   GĀZES KOKSS

Akmeņogļu blakusprodukts, ko izmanto komunālās gāzes ražošanai gāzes rūpnīcās. Gāzes koksu izmanto apsildē.

3.1.11.   AKMEŅOGĻU DARVA

Bitumenogļu sausās destilācijas produkts. Akmeņogļu darva ir ogļu destilācijas šķidrs blakusprodukts, lai ražotu koksu koksa krāsnī, vai to iegūst no brūnoglēm (“zemas temperatūras darva”).

3.1.12.   BRŪNOGĻU BRIKETES

Brūnogļu briketes ir kurināmā maisījums, kas iegūts no lignīta vai melnā lignīta, zem spiediena veidojot briketes bez saistvielas un pievienojot sausa lignīta sīkdaļas un putekļus.

3.1.13.   RŪPNIECISKĀS GĀZES

Rūpnieciskās gāzes ir produktu agregāts, kas vienāds ar gāzes rūpnīcu gāzes, koksa krāsns gāzes, domnas gāzes un citu reģenerētu gāzu summu.

3.1.14.   GĀZES RŪPNĪCU GĀZE

Ietver visa veida gāzes, ko iegūst komunālo pakalpojumu vai privātajos uzņēmumos, kuru galvenais mērķis ir gāzes ražošana, transportēšana un sadale. Tajā ir iekļauta gāze, kas iegūta karbonizējot (tostarp gāze, kas iegūta koksa krāsnīs un pārveidota par gāzes rūpnīcu gāzi), gazificējot ar vai bez bagātināšanas ar naftas produktiem (LPG, degvieleļļu utt.) un pārveidojot, un vienkārši sajaucot gāzes un/vai gaisu, tostarp sajaucot ar dabasgāzi; tā tiks piegādāta un patērēta, izmantojot dabasgāzes tīklu. Par to gāzes apjomu, ko iegūst, pārveidojot citas ogļu gāzes gāzes rūpnīcu gāzē, būtu jāziņo kā par gāzes rūpnīcu gāzes produkciju.

3.1.15.   KOKSA KRĀSNS GĀZE

Koksa krāsns gāze ir gāze, ko iegūst kā koksa krāsns koksa ražošanas blakusproduktu dzelzs un tērauda ražošanā.

3.1.16.   DOMNAS GĀZE

Domnas gāzi iegūst, sadedzinot koksu domnās tērauda un dzelzs ražošanas nozarē. To reģenerē un izmanto kā kurināmo daļēji rūpnīcā un daļēji citos tērauda nozares procesos vai enerģijas ražošanas uzņēmumos, kuros ir iekārtas to sadedzināšanai.

3.1.17.   CITAS REĢENERĒTĀS GĀZES

Tērauda ražošanas blakusprodukts skābekļa kurtuvē, ko reģenerē pēc iziešanas no kurtuves. Gāzes ir zināmas arī kā konvertoru gāze, zema blīvuma gāze vai pamata skābekļa gāze tērauda ražošanā. Par reģenerētā kurināmā daudzumu būtu jāziņo, pamatojoties uz augstāko siltumspēju. Ietver arī citas iepriekš neminētas un neklasificētas ražošanā iegūtas gāzes, piemēram, deggāzes no cietām ogles daļiņām, kas rodas citur neminētos ražošanas un ķīmiskos procesos.

3.1.18.   KŪDRA

Kūdra ir degošas mīkstas, porainas vai saspiestas, augu izcelsmes nogulsnes ar augstu ūdens saturu (līdz 90 % neapstrādātā veidā), viegli sagriežamas, gaiši brūnā vai tumši brūnā krāsā. Kūdra ietver gabalkūdru un frēzkūdru. Nav ietverta kūdra, ko izmanto neenerģētikas vajadzībām.

3.1.19.   KŪDRAS PRODUKTI

Tādi produkti kā kūdras briketes, ko iegūst tieši vai netieši no gabalkūdras un frēzkūdras.

3.1.20.   DEGSLĀNEKLIS UN NAFTAS SMILTIS

Degslāneklis un naftas smiltis ir nogulumieži, kas satur organiskas vielas kerogēna veidā. Kerogēns ir vaskveidīgs ar ogļūdeņradi bagāts materiāls, ko uzskata par naftas prekursoru. Degslānekli var tieši dedzināt vai apstrādāt un karsējot iegūt slānekļa naftu. Par slānekļa naftu un citiem produktiem, kas iegūti sašķidrināšanas procesā, būtu jāziņo kā par citiem ogļūdeņražiem naftas produktos.

3.2.   Dabasgāze

3.2.1.   DABASGĀZE

Dabasgāze ietver gāzes, kas ir sastopamas pazemes atradnēs, un tās ir sašķidrinātas vai gāzveida, ko pamatā veido metāns, neatkarīgi no ieguves metodes (konvencionālā un nekonvencionālā). Tas ietver gan “neasimilēto” gāzi, kas veidojas atradnēs tikai kā gāzveida ogļūdeņražu maisījums, gan “asimilēto” gāzi, kas iegūta saistībā ar jēlnaftu, kā arī metānu, kas reģenerēts no ogļraktuvēm (akmeņogļu gāze) vai no ogļu slāņa (ogļu slāņa gāze). Dabasgāze neietver biogāzi un rūpnieciskās gāzes. Par šādu produktu iekļaušanu dabasgāzes tīklā ir jāziņo atsevišķi no dabasgāzes. Dabasgāze ietver sašķidrinātu dabasgāzi (LNG) un saspiestu dabasgāzi (CNG).

3.3.   Elektroenerģija un siltumenerģija

3.3.1.   ELEKTROENERĢIJA

Elektroenerģija ir enerģijas pārnese, izmantojot elektriskā lādiņa fizikālo parādību un tā ietekmi gan miera stāvoklī, gan kustībā. Jāziņo par visu izmantoto, saražoto un patērēto elektroenerģiju, tostarp ārpustīkla un pašpatērēto.

3.3.2.   SILTUMENERĢIJA (IEGŪTĀ SILTUMENERĢIJA)

Siltumenerģija attiecas uz enerģiju, kas iegūta vielas daļiņu pārveides, rotācijas un vibrācijas kustībā, kā arī tās fizikālā stāvokļa pārmaiņās. Jāziņo par visu saražoto siltumenerģiju, izņemot siltumenerģiju, ko pašražotāji saražojusi savai izmantošanai un nav pārdevuši; par visiem citiem siltumenerģijas veidiem ziņo kā par tādu produktu izmantošanu, no kuriem tika saražota siltumenerģija.

3.4.   NAFTA (jēlnafta un naftas produkti)

3.4.1.   JĒLNAFTA

Jēlnafta ir dabīgas izcelsmes minerāleļļa, ko veido ogļūdeņražu un saistīto piemaisījumu, piemēram, sēra maisījums. Tā ir sastopama šķidrā veidā normālā virsmas temperatūrā un spiedienā, un tās fizikālās īpašības (blīvums, viskozitāte utt.) ir ļoti mainīgas. Šajā kategorijā iekļauts atradņu vai atbrīvotais kondensāts, kas reģenerēts no asimilētas vai neasimilētas gāzes, tās sajaucot ar komerciālas jēlnaftas plūsmu. Ziņo daudzumus neatkarīgi no ieguves metodes (konvencionālas un nekonvencionālas). Jēlnafta neietver NGL.

3.4.2.   DABASGĀZES KONDENSĀTS (NGL)

NGL ir šķidri vai sašķidrināti ogļūdeņraži, kas reģenerēti no dabasgāzes atdalīšanas iekārtās vai gāzes pārstrādes rūpnīcās. NGL ir etāns, propāns, butāns (parastais un izo-), (izo) pentāns un pentāni plus (ko dažreiz sauc par dabīgo benzīnu vai iekārtu kondensātu).

3.4.3.   NAFTAS RAFINĒŠANAS RŪPNĪCU IZEJVIELAS

Naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielas ir apstrādāta nafta, kas domāta tālākai pārstrādei (piemēram, tiešas vadības degvieleļļa vai vakuuma gāzeļļa), izņemot sajaukšanai. Tālākā pārstrādē tā tiks pārveidota vienā vai vairākās sastāvdaļās un/vai gala produktos. Šajā definīcijā iekļauti arī produkti, kurus naftas ķīmijas rūpniecība nosūtījusi atpakaļ pārstrādei (piemēram, pirolīzes benzīns, C4 frakcijas, gāzeļļa un degvieleļļas frakcijas).

3.4.4.   PIEDEVAS/SKĀBEKĻA SAVIENOJUMI

Piedevas ir ar ogļūdeņradi nesaistīti savienojumi, kas pievienoti vai sajaukti ar naftas produktiem, lai mainītu to īpašības (oktānskaitli, cetānskaitli, aukstuma īpašības utt.). Piedevas ietver skābekļa savienojumus (piemēram, spirtus (metanolu, etanolu), ēterus (metiltercbutilēteri (MTBE), etiltercbutilēteri (ETBE), tercamilmetilēteri (TAME) utt.), esterus (piemēram, rapša sēklu eļļu vai dimetilesteri utt.), ķīmiskus savienojumus (piemēram, tetrametilsvinu (TML), tetraetilsvinu (TEL) un mazgāšanas līdzekļus). Piedevu/skābekļa savienojumu (spirtu, ēteru, esteru un citu ķīmisku savienojumu) daudzumiem, par ko ziņo šajā kategorijā, būtu jāattiecas uz daudzumiem, kas ir paredzēti sajaukšanai ar degvielām vai izmantošanai par degvielu. Šī kategorija ietver ar šķidrajām fosilajām degvielām sajauktu biodegvielu.

3.4.5.   BIODEGVIELAS PIEDEVĀS/SKĀBEKĻA SAVIENOJUMOS

Šķidro biodegvielu daudzumi, par ko ziņo šajā kategorijā, attiecas uz sajauktām šķidrām biodegvielām un tikai uz šķidrās biodegvielas daļu, nevis uz šķidrumu kopējo daudzumu, kurā šķidrās biodegvielas tiek iejauktas. Neietver visas nesajauktās šķidrās biodegvielas.

3.4.6.   CITI OGĻŪDEŅRAŽI

Sintētiska jēlnafta no darvas smiltīm, slānekļa naftas utt., šķidras vielas no ogļu sašķidrināšanas, iegūtie šķidrumi no dabasgāzes pārvēršanas benzīnā, ūdeņradis un emulģētas eļļas (piemēram, orimulsija); neietver degslānekli; ietver slānekļa naftu (atvasināts produkts).

3.4.7.   NAFTAS PRODUKTI

Naftas produkti ir produktu agregāts, kas vienāds ar naftas pārstrādes gāzes, etāna, sašķidrinātas naftas gāzes, ligroīna, dzinēju benzīna, aviācijas benzīna, benzīna tipa reaktīvās degvielas, petrolejas tipa reaktīvās degvielas, citu petrolejas veidu, gāzeļļas/dīzeļdegvielas, degvieleļļas, lakbenzīna un SBP, smērvielu, bitumena, parafīna vasku, naftas koksa un citu produktu summu.

3.4.8.   NAFTAS PĀRSTRĀDES GĀZE

Naftas pārstrādes gāze ietver nekondensētu gāzu maisījumu pamatā no ūdeņraža, metāna, etāna un olefīniem, kas iegūti jēlnaftas pārtvaicēšanas laikā vai naftas produktu apstrādes (piemēram, krekinga) laikā naftas rafinēšanas rūpnīcās. Šī iedaļa arī ietver gāzes, kas nosūtītas atpakaļ no naftas ķīmijas rūpniecības.

3.4.9.   ETĀNS

Dabīgs gāzveida tiešas ķēdes ogļūdeņradis (C2H6), kas iegūts no dabasgāzes un naftas pārstrādes gāzes plūsmām.

3.4.10.   SAŠĶIDRINĀTAS NAFTAS GĀZES (LPG)

LPG ir viegli parafīna ogļūdeņraži, kas iegūti naftas rafinēšanas procesos, jēlnaftas stabilizēšanas un dabasgāzes pārstrādes rūpnīcās. To pamatā veido propāns (C3H8) un butāns (C4Hl0) vai abu kombinācija. Tajā var arī būt propilēns, butilēns, izopropilēns un izobutilēns. LPG parasti ir sašķidrināta zem spiediena transportēšanai un glabāšanai.

3.4.11.   LIGROĪNS

Ligroīns ir izejviela, kas domāta naftas ķīmijas rūpniecībai (piemēram, etilēna vai aromātvielu ražošanai) vai benzīna ražošanai, tam nonākot pārveidošanas vai izomerizācijas procesā pārstrādes rūpnīcā. Ligroīns ietver materiālu 30 °C un 210 °C destilēšanas robežās vai kādā šo robežu daļā.

3.4.12.   DZINĒJU BENZĪNS

Dzinēju benzīnu veido vieglo ogļūdeņražu maisījums, kas pārtvaicēti temperatūrā no 35 °C līdz 215 °C. To izmanto kā degvielu sauszemes transportlīdzekļu dzirksteļaizdedzes motoros. Benzīnā var būt piedevas, skābekļa savienojumi un oktāna skaitļa palielinātāji, ieskaitot svina savienojumus. Ietver dzinēju benzīna sajaukšanas sastāvdaļas (izņemot piedevas/skābekļa savienojumus), piemēram, aliklātus, izomerātu, reformātu, krekinga procesā iegūtu benzīnu, kas paredzēts izmantošanai kā gatavs dzinēju benzīns. Dzinēju benzīns ir produktu agregāts, kas ir vienāds ar sajaukta biobenzīna (biobenzīns dzinēju benzīnā) un nebioloģiska benzīna summu.

3.4.12.1.   Sajaukts biobenzīns (biobenzīns dzinēju benzīnā)

Dzinēju benzīnā iejaukts biobenzīns.

3.4.12.2.   Nebioloģisks benzīns

Atlikusī dzinēju benzīna daļa – dzinēju benzīns, izņemot sajauktu biobenzīnu (galvenokārt tas ir fosilas izcelsmes dzinēju benzīns).

3.4.13.   AVIĀCIJAS BENZĪNS

Benzīns, kas īpaši sagatavots aviācijas virzuļdzinējiem, kura oktāna skaitlis ir piemērots dzinējam, sasalšanas punkts – 60 °C un destilēšanas robeža parasti ir 30 °C līdz 180 °C.

3.4.14.   BENZĪNA TIPA REAKTĪVĀ DEGVIELA (LIGROĪNA TIPA REAKTĪVĀ DEGVIELA VAI JP4)

Tā ietver visas vieglās ogļūdeņraža eļļas, ko izmanto aviācijas turbīnu barošanas blokos, pārtvaicējot no 100 °C līdz 250 °C. Tās iegūst, sajaucot petroleju un benzīnu vai ligroīnu tādā veidā, ka aromātvielu saturs pēc apjoma nepārsniedz 25 % un tvaika spiediens ir no 13,7 kPa līdz 20,6 kPa.

3.4.15.   PETROLEJAS TIPA REAKTĪVĀ DEGVIELA

Destilāts, ko izmanto aviācijas turbīnu barošanas blokos. Tam ir tādas pašas pārtvaicēšanas īpašības 150 °C līdz 300 °C temperatūrā (pamatā ne vairāk kā 250 °C) un uzliesmojuma punkts kā petrolejai. Turklāt tai ir īpaša specifikācija (piemēram, sasalšanas punkts), ko ir noteikusi Starptautiskā Gaisa transporta asociācija. Ietver petrolejas sajaukšanas sastāvdaļas. Petrolejas tipa reaktīvā degviela ir produktu agregāts, kas vienāds ar sajauktas petrolejas tipa reaktīvās biodegvielas (petrolejas tipa reaktīvā biodegviela petrolejas tipa reaktīvajā degvielā) un petrolejas tipa reaktīvās nebioloģiskās degvielas summu.

3.4.15.1.   Sajaukta petrolejas tipa reaktīvā biodegviela (petrolejas tipa reaktīvā biodegviela petrolejas tipa reaktīvajā degvielā)

Petrolejas tipa reaktīvajā degvielā iejaukta petrolejas tipa reaktīvā biodegviela.

3.4.15.2.   Petrolejas tipa reaktīvā nebioloģiskā degviela

Atlikusī petrolejas tipa reaktīvās degvielas daļa – petrolejas tipa reaktīvā degviela, izņemot sajauktu petrolejas tipa reaktīvo biodegvielu (galvenokārt tā ir fosilas izcelsmes petrolejas tipa reaktīvā degviela).

3.4.16.   CITI PETROLEJAS VEIDI

Rafinēts naftas destilāts, ko izmanto citos sektoros, kas nav gaisa transports. Tas pārtvaicējas 150 °C līdz 300 °C temperatūrā.

3.4.17.   GĀZEĻĻA/DĪZEĻDEGVIELA (DESTILĒTA DEGVIELEĻĻA)

Gāzeļļas/dīzeļdegvielas pamatā ir starpposma destilāts, kas pārtvaicējas no 180 °C līdz 380 °C. Atkarībā no izmantošanas ir pieejamas vairākas šķiras. Gāzeļļa/dīzeļdegviela ietver sauszemes transporta dīzeļdegvielu dīzeļkompresijas aizdedzei vieglajiem automobiļiem un smagajiem automobiļiem. Gāzeļļa/dīzeļdegviela ietver gaišo apkures eļļu rūpnieciskai un komerciālai izmantošanai, jūras kuģu dīzeļdegvielu un dzelzceļa transportā izmantoto dīzeļdegvielu, cita veida gāzeļļu, ieskaitot smagās gāzeļļas, kas pārtvaicējas 380 °C līdz 540 °C temperatūrā un ko izmanto kā naftas ķīmijas rūpniecības izejvielas. Gāzeļļa/dīzeļdegviela ir produktu agregāts, kas ir vienāds ar sajauktas biodīzeļdegvielas (biodīzeļdegviela gāzeļļā/dīzeļdegvielā) un nebioloģiskas dīzeļdegvielas summu.

3.4.17.1.   Sajaukta biodīzeļdegviela (biodīzeļdegviela gāzeļļā/dīzeļdegvielā)

Gāzeļļā/dīzeļdegvielā iejaukta biodīzeļdegviela.

3.4.17.2.   Nebioloģiska dīzeļdegviela

Atlikusī gāzeļļas/dīzeļdegvielas daļa – gāzeļļa/dīzeļdegviela, izņemot sajauktu biodīzeļdegvielu (galvenokārt tā ir fosilas izcelsmes gāzeļļa/dīzeļdegviela).

3.4.18.   DEGVIELEĻĻA (MAZUTS)

Jebkādas atlieku (smagās) degvieleļļas (ieskaitot tās, kas iegūtas sajaucot). Kinemātiskā viskozitāte pārsniedz 10 cSt 80 °C temperatūrā. Uzliesmojuma punkts vienmēr pārsniedz 50 °C un blīvums vienmēr ir lielāks nekā 0,90 kg/l. Degvieleļļa ir produktu agregāts, kas ir vienāds ar degvieleļļas ar zemu sēra saturu un degvieleļļas ar augstu sēra saturu summu.

3.4.18.1.   Degvieleļļa ar zemu sēra saturu (LSFO)

Degvieleļļa ar sēra saturu, kas mazāks par 1 %.

3.4.18.2.   Degvieleļļa ar augstu sēra saturu (HSFO)

Degvieleļļa ar sēra saturu, kas ir 1 % vai vairāk.

3.4.19.   LAKBENZĪNS UN SBP

Lakbenzīnu un SBP definē kā rafinētus destilātu starpproduktus ar pārtvaicēšanu ligroīna/petrolejas robežās. Tie ietver rūpniecisko spirtu (to sauc arī par SBP; vieglas eļļas, kas pārtvaicējas 30 °C un 200 °C robežās 7 vai 8 rūpnieciskā spirta šķirās atkarībā no griezuma pozīcijas destilēšanas robežās – šķiras tiek definētas saskaņā ar temperatūras starpību starp 5 % daudzuma un 90 % daudzuma destilēšanas punktos, kas ir ne vairāk kā 60 °C) un lakbenzīnus (rūpnieciskais spirts ar uzliesmojuma punktu, kas pārsniedz 30 °C, un destilēšanas temperatūra ir no 135 °C līdz 200 °C robežās).

3.4.20.   SMĒRVIELAS

Ogļūdeņraži, kas iegūti no pārtvaicēšanas blakusprodukta; pamatā tos izmanto berzes mazināšanai starp darba virsmām. Ietver visas gatavās smērvielu šķiras no vārpstu eļļas līdz cilindru eļļai un tās, ko izmanto ieeļļošanai, motoreļļas un visu uz naftas bāzes šķiru smēreļļu krājumi.

3.4.21.   BITUMENS

Ciets, pusciets vai viskozs ogļūdeņradis ar koloidālu struktūru, brūnā vai melnā krāsā, ko iegūst kā atliekvielu jēlnaftas pārtvaicēšanas procesā, pārtvaicējot vakuumā naftas atliekas no atmosfēras pārtvaicēšanas. Bitumenu bieži sauc par asfaltu un to pamatā izmanto ceļu būvniecībā un kā jumta seguma materiālu. Ietver sašķidrinātu un sagrieztu bitumenu.

3.4.22.   PARAFĪNA VASKI

Tie ir piesātināti alifātiski ogļūdeņraži. Šie vaski ir pārpalikumi, kas iegūti, izspiežot vasku no smēreļļām. Tiem ir kristāliska struktūra, kas ir vairāk vai mazāk smalka saskaņā ar šķiru. To galvenās īpašības ir šādas: tie ir bez krāsas, smaržas un caurspīdīgi ar kušanas punktu, kas pārsniedz 45 °C.

3.4.23.   NAFTAS KOKSS

Melns ciets blakusprodukts, ko pamatā iegūst krekinga procesā un karbonizējot no naftas atvasinātas izejvielas, vakuuma atlikumus, darvu un piķi tādos procesos kā aizkavēta koksēšana vai šķidra koksēšana. To pamatā veido ogleklis (90 līdz 95 %) ar zemu pelnu saturu. To izmanto kā izejvielu koksa krāsnīs tērauda nozarē, apkurē, elektrodu ražošanā un ķīmisku vielu ražošanā. Divi svarīgākie veidi ir “nekalcinēts kokss” un “kalcinēts kokss”. Ietver “katalizatora koksu”, kas uzkrājas katalizatorā rafinēšanas procesa laikā; šāds kokss nav reģenerējams un parasti tiek sadedzināts kā pārstrādes procesa kurināmais.

3.4.24.   CITI PRODUKTI

Visi citi produkti, kas nav īpaši minēti iepriekš, piemēram: darva un sērs. Ietver aromātvielas (piemēram, BTX vai benzolu, toluolu un ksilolu) un olefīnus (piemēram, propilēnu), kas iegūti naftas rafinēšanas rūpnīcās.

3.5.   Atjaunojamie energoresursi un atkritumi

3.5.1.   HIDROELEKTROENERĢIJA

Potenciāla un kinētiska ūdens enerģija, kas pārvērsta elektroenerģijā hidroelektrostacijās. Hidroelektroenerģija ir produktu agregāts, kas ir vienāds ar tikai hidroelektrostaciju, jauktu hidroelektrostaciju un tikai hidroakumulācijas staciju summu.

3.5.1.1.   Tikai hidroelektrostacijas

Hidroelektrostacijas, kas izmanto tikai tiešu dabisku ūdens ieplūdi un kurās nav hidroakumulācijas jaudas (ūdens sūknēšanas kalnup).

3.5.1.2.   Jauktas hidroelektrostacijas

Hidroelektrostacijas ar dabisku ūdens ieplūdi augšējā krātuvē, turklāt daļu vai visas iekārtas var izmantot ūdens sūknēšanai kalnup; elektroenerģijas ražošana notiek gan dabiskās ūdens ieplūdes rezultātā, gan iepriekš kalnup sūknētā ūdens ieplūdes rezultātā.

3.5.1.3.   Tikai hidroakumulācijas elektrostacijas

Hidroelektrostacijas bez dabiskas ūdens ieplūdes augšējā krātuvē; lielākā daļa ūdens, kas ražo elektroenerģiju, iepriekš tika sūknēta kalnup; izņemot lietu un sniegu.

3.5.2.   ĢEOTERMĀLĀ ENERĢIJA

Enerģija, kas ir pieejama kā siltumenerģija, ko izstaro zemes garoza parasti karsta ūdens vai tvaiku veidā; izņemot apkārtējās vides siltumenerģiju, ko savāc zemes siltumsūkņi. Ģeotermālās enerģijas ražošana ir starpība starp šķidruma entalpiju, kas iegūts no dziļurbuma, un to šķidrumu, no kura beigās atbrīvojas.

3.5.3.   SAULES ENERĢIJA

Saules enerģija ir produktu agregāts, kas ir vienāds ar saules fotoelementu un saules siltumenerģijas summu.

3.5.3.1.   Saules fotoelementi

Saules gaisma, kas pārvērsta elektroenerģijā, izmantojot saules baterijas, kas pēc pakļaušanas gaismai radīs elektroenerģiju. Ir jāziņo pa visu saražoto elektroenerģiju (tostarp maza mēroga ražošanu un ārpustīkla ražošanas iekārtām).

3.5.3.2.   Saules siltumenerģija

Saules starojuma siltumenerģija (saules gaisma), ko izmanto lietderīgās enerģijas vajadzībām. Piemēram, tā ietver saules termoelektrostacijas un aktīvas sistēmas karstā ūdens ražošanai higiēnas vajadzībām vai telpu apsildīšanai ēkās. Šī saražotā enerģija ir siltumenerģija, kas pieejama siltuma pārvietošanas līdzeklī, t. i., krītošā saules enerģija mīnus optiskie un savācēju zudumi. Nav jāietver saules enerģija, ko pasīvas sistēmas savāc ēku apkurei, dzesēšanai un apgaismojumam; jāietver vienīgi saules enerģija saistībā ar aktīvajām sistēmām.

3.5.4.   PLŪDMAIŅAS, VIĻŅU, OKEĀNA ENERĢIJA

Mehāniskā enerģija, kas iegūta no plūdmaiņas, viļņu kustības vai okeāna straumes un izmantota elektroenerģijas ražošanā.

3.5.5.   VĒJA ENERĢIJA

Vēja kinētiskā enerģija, kas izmantota elektroenerģijas ražošanai vējturbīnās. Vēja enerģija ir produktu agregāts, kas ir vienāds ar sauszemes un atkrastes vēja enerģijas summu.

3.5.5.1.   Sauszemes vēja enerģija

Elektroenerģijas ražošana ar vēja palīdzību sauszemes vietās (iekšzemē, ieskaitot ezerus un citas ūdenstilpnes, kas atrodas iekšzemē).

3.5.5.2.   Atkrastes vēja enerģija

Elektroenerģijas ražošana atkrastes vietās (piemēram, jūrā, okeānā un mākslīgās salās). Attiecībā uz atkrastes vēja enerģijas ražošanu ārpus attiecīgās teritorijas teritoriālajiem ūdeņiem ņem vērā visas iekārtas, kas atrodas valsts ekskluzīvajā ekonomikas zonā.

3.5.6.   RŪPNIECISKIE ATKRITUMI (NEATJAUNOJAMĀ DAĻA)

Ziņo par rūpnieciskajiem atkritumiem, kas ir neatjaunojamas izcelsmes un tiek tieši sadedzināti īpašās iekārtās lietderīgās enerģijas vajadzībām. Par izmantoto kurināmā daudzumu būtu jāziņo, pamatojoties uz zemāko siltumspēju. Neietver atkritumus, kas sadedzināti bez enerģijas reģenerācijas. Par rūpniecisko atkritumu atjaunojamo daļu būtu jāziņo tajā biokurināmā kategorijā, kas vislabāk tos raksturo.

3.5.7.   SADZĪVES ATKRITUMI

Atkritumi, ko saražo mājsaimniecības, slimnīcas un terciārais sektors (kopumā visi atkritumi, kas līdzinās mājsaimniecības atkritumiem) un ko sadedzina īpašās iekārtās lietderīgās enerģijas vajadzībām. Par izmantoto kurināmā daudzumu būtu jāziņo, pamatojoties uz zemāko siltumspēju. Neietver atkritumus, kas sadedzināti bez enerģijas reģenerācijas. Sadzīves atkritumi ir produktu agregāts, kas ir vienāds ar atjaunojamo sadzīves atkritumu un neatjaunojamo sadzīves atkritumu summu.

3.5.7.1.   Atjaunojamie sadzīves atkritumi

Bioloģiskas izcelsmes sadzīves atkritumu daļa.

3.5.7.2.   Neatjaunojamie sadzīves atkritumi

Nebioloģiskas izcelsmes sadzīves atkritumu daļa.

3.5.8.   BIOKURINĀMAIS

Biokurināmais ir produktu agregāts, kas ir vienāds ar cietā biokurināmā, biogāzes un šķidrās biodegvielas summu. Enerģētikas statistikas jomā neietver biokurināmo, ko izmanto neenerģētikas vajadzībām (piemēram, koksni, ko izmanto būvniecībā vai mēbelēm, biosmērvielu dzinēju eļļošanai un biobitumenu, ko izmanto ceļu virsmām).

3.5.8.1.   Cietais biokurināmais

Ietver bioloģiskas izcelsmes cietu organisku, nefosilu materiālu (pazīstamu arī kā biomasu), ko var izmantot kā kurināmo siltumenerģijas vai elektroenerģijas ražošanai. Cietais kurināmais ir produktu agregāts, kas ir vienāds ar kokogļu, kurināmās koksnes, koksnes atlieku un blakusproduktu, melnā atsārma, izspaidu, dzīvnieku izcelsmes atkritumu, citu augu izcelsmes materiālu un atlieku un rūpniecisko atkritumu atjaunojamās frakcijas summu.

3.5.8.1.1.   Kokogles

Kokogles ir kurināmais, ko ražo no cietā biokurināmā – sausās destilācijas un pirolīzes procesā radušies koksnes un citu augu materiālu cietie atlikumi.

3.5.8.1.2.   Kurināmā koksne, koksnes atliekas un blakusprodukti

Kurināmā koksne jeb malka (apaļkoku, žagaru, granulu vai šķeldu veidā), kas iegūta dabiskos vai apsaimniekotos mežos vai no atsevišķiem kokiem. Ietver koksnes atliekas, kuras izmanto par kurināmo un kurās ir saglabāts koksnes sākotnējais sastāvs; koksnes granulas ir ietvertas. Nav ietvertas kokogles un melnais atsārms. Par izmantoto kurināmā daudzumu būtu jāziņo, pamatojoties uz zemāko siltumspēju.

3.5.8.1.2.1.   Koksnes granulas

Koksnes granulas ir cilindriskas formas produkts, kas saspiežot ir aglomerēts no koksnes atliekām.

3.5.8.1.3.   Melnais atsārms

Enerģija no sārmu izdalīta atsārma, ko iegūst no vārkatliem sulfātcelulozes vai natroncelulozes ražošanas laikā, kas vajadzīga papīra izgatavošanā. Par izmantoto kurināmā daudzumu būtu jāziņo, pamatojoties uz zemāko siltumspēju.

3.5.8.1.4.   Izspaidas

Kurināmais, ko iegūst no šķiedru atliekām pēc sulas izspiešanas cukurniedru pārstrādē. Par izmantoto kurināmā daudzumu būtu jāziņo, pamatojoties uz zemāko siltumspēju.

3.5.8.1.5.   Dzīvnieku izcelsmes atkritumi

Enerģija no dzīvnieku ekskrementiem, gaļas un zivju atliekām, kas sausā veidā tiek tieši izmantotas kā kurināmais. Tas neietver atkritumus, ko izmanto anaerobās fermentācijas iekārtās. Kurināmā gāzes no šīm iekārtām ir ietvertas biogāzu sadaļā. Par izmantoto kurināmā daudzumu būtu jāziņo, pamatojoties uz zemāko siltumspēju.

3.5.8.1.6.   Citi augu izcelsmes materiāli un atliekas

Biokurināmais, kas nav klasificēts citur un ietver salmus, dārzeņu mizas, zemesriekstu čaumalas, atzarojot iegūtos zarus, olīvu izspaidas un citus atkritumus, kas rodas, kopjot, audzējot un apstrādājot augus. Par izmantoto kurināmā daudzumu būtu jāziņo, pamatojoties uz zemāko siltumspēju.

3.5.8.1.7.   Rūpniecisko atkritumu atjaunojamā daļa

Rūpniecisko atkritumu cietā atjaunojamā daļa, kas tieši sadedzināta īpašās iekārtās lietderīgās enerģijas vajadzībām (piemēram, bet ne tikai, dabiskā kaučuka daļa nolietotās gumijas riepās vai dabisko šķiedru daļa tekstilatkritumos – no attiecīgi 07.3 un 07.6 atkritumu kategorijas, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 2150/2002 par statistiku attiecībā uz atkritumiem) Par izmantoto kurināmā daudzumu būtu jāziņo, pamatojoties uz zemāko siltumspēju.

3.5.8.2.   Biogāze

Gāze, kas sastāv galvenokārt no metāna un oglekļa dioksīda, ko iegūst biomasas anaerobās sadalīšanās procesā vai termiskos procesos no biomasas, ietverot biomasu atkritumos. Par izmantoto kurināmā daudzumu būtu jāziņo, pamatojoties uz zemāko siltumspēju. Biogāze ir produktu agregāts, kas ir vienāds ar atkritumu poligonu gāzes, notekūdeņu dūņu gāzes, anaerobās sadalīšanās procesā iegūtu citu biogāzu un termiskos procesos iegūtu biogāzu summu.

3.5.8.2.1.   Atkritumu poligonu gāze

Biogāze, kas iegūta poligonu atkritumu anaerobās sadalīšanās procesā.

3.5.8.2.2.   Notekūdeņu dūņu gāze

Biogāze, kas iegūta notekūdeņu dūņu anaerobās fermentācijas procesā.

3.5.8.2.3.   Citas biogāzes, kas iegūtas anaerobās sadalīšanās procesā

Biogāze, kas iegūta dzīvnieku mēslu un kautuvju, alus darītavu un citu lauksaimniecības pārtikas nozaru atkritumu anaerobās fermentācijas procesā.

3.5.8.2.4.   Biogāzes, kas iegūtas termiskos procesos

Biogāze, kas iegūta biomasas termiskos procesos (gazifikācijā vai pirolīzē).

3.5.8.3.   Šķidrā biodegviela

Šajā kategorijā ietilpst visas dabiskās izcelsmes šķidrās degvielas (proti, degvielas, kas iegūtas no biomasas un/vai bioloģiski noārdāmas atkritumu frakcijas), kas ir piemērotas sajaukšanai ar fosilas izcelsmes šķidrajām degvielām vai to aizstāšanai. Šajā kategorijā ziņotajiem šķidrās biodegvielas daudzumiem būtu jāattiecas uz tīras biodegvielas daudzumiem, kas nav sajaukta ar fosilajām degvielām. Īpaši attiecībā uz šķidras biodegvielas importu un eksportu jāņem vērā tikai pārdotie vai iepirktie daudzumi, kas nav sajaukti ar transporta degvielu (t. i., tīrā veidā); par tādas šķidrās biodegvielas tirdzniecību, kas sajaukta ar transporta degvielu, būtu jāziņo produktu naftas kategorijā. Jāziņo tikai par šķidro biodegvielu, kas izmantota enerģijas vajadzībām – sadedzināta tieši vai sajaukta ar fosilām degvielām. Šķidrās biodegvielas ir produktu agregāts, kas ir vienāds ar biobenzīna, biodīzeļdegvielas, petrolejas tipa reaktīvās biodegvielas un citu šķidro biodegvielu summu.

3.5.8.3.1.   Biobenzīns

Šķidrās biodegvielas, kas ir piemērotas sajaukšanai ar fosilas izcelsmes dzinēju benzīnu vai tā aizstāšanai.

3.5.8.3.1.1.   Bioetanols

Etanols kā daļa no biobenzīna.

3.5.8.3.2.   Biodīzeļdegvielas

Šķidrās biodegvielas, kas ir piemērotas sajaukšanai ar fosilas izcelsmes dzinēju gāzeļļu/dīzeļdegvielu vai to aizstāšanai.

3.5.8.3.3.   Petrolejas tipa reaktīvā biodegviela

Šķidrās biodegvielas, kas ir piemērotas sajaukšanai ar fosilas izcelsmes petrolejas tipa reaktīvo degvielu vai tās aizstāšanai.

3.5.8.3.4.   Citas šķidrās biodegvielas

Šķidrās biodegvielas, kas nav iekļautas nevienā no iepriekšējām kategorijām.

3.5.9.   APKĀRTĒJĀS VIDES SILTUMENERĢIJA

Siltumenerģija, kas noderīgā temperatūras līmenī iegūta (savākta), izmantojot siltumsūkņus, kuru darbībai nepieciešama elektroenerģija vai cita papildu enerģija. Šī siltumenerģija var būt apkārtējā gaisā, zem cietas zemes virsmas vai virszemes ūdeņos. Ziņotās vērtības pamatojas uz to pašu metodoloģiju kā tā, kas izmantota, ziņojot par siltumenerģiju, kas savākta, izmantojot siltumsūkņus, saskaņā ar Direktīvu 2009/28/EK, tomēr būtu jāiekļauj visi siltumsūkņi neatkarīgi no to darbības rādītājiem.

“B PIELIKUMS

IKGADĒJĀ ENERĢĒTIKAS STATISTIKA

Šajā pielikumā ir aprakstīta ikgadējās enerģētikas statistikas vākšanas joma, mērvienības, pārskata periods, biežums, termiņš un nosūtīšanas procedūra.

Visām datu vākšanām, kas norādītas šajā pielikumā, piemēro šādus noteikumus.

| a) | Pārskata periods. Paziņoto datu pārskata periods ir kalendārais gads (no 1. janvāra līdz 31. decembrim), sākot ar 2017. pārskata gadu. |
| --- | --- |

a)

Pārskata periods. Paziņoto datu pārskata periods ir kalendārais gads (no 1. janvāra līdz 31. decembrim), sākot ar 2017. pārskata gadu.

| b) | Biežums. Datus paziņo reizi gadā. |
| --- | --- |

b)

Biežums. Datus paziņo reizi gadā.

| c) | Datu nosūtīšanas termiņš. Datus nosūta līdz 30. novembrim nākamajā gadā pēc pārskata gada. |
| --- | --- |

c)

Datu nosūtīšanas termiņš. Datus nosūta līdz 30. novembrim nākamajā gadā pēc pārskata gada.

| d) | Nosūtīšanas formāts. Nosūtīšanas formāts atbilst piemērotam apmaiņas standartam, kā noteicis Eurostat. |
| --- | --- |

d)

Nosūtīšanas formāts. Nosūtīšanas formāts atbilst piemērotam apmaiņas standartam, kā noteicis Eurostat.

| e) | Nosūtīšanas metode. Datus nosūta vai augšupielādē elektroniski Eurostat vienotajā datu saņemšanas vietā. |
| --- | --- |

e)

Nosūtīšanas metode. Datus nosūta vai augšupielādē elektroniski Eurostat vienotajā datu saņemšanas vietā.

A pielikums attiecas uz tādu terminu skaidrojumu, kuriem šajā pielikumā nav sniegts īpašs skaidrojums.

1.   CIETAIS FOSILAIS KURINĀMAIS UN RŪPNIECISKĀS GĀZES

1.1.   Attiecīgie energoprodukti

Ja vien nav norādīts citādi, šī datu vākšana attiecas uz visiem energoproduktiem, kas norādīti A pielikuma 3.1. nodaļā OGLES (Cietais fosilais kurināmais un rūpnieciskās gāzes)

1.2.   Agregātu saraksts

Šādu agregātu sarakstu ziņo par visiem energoproduktiem, kas norādīti iepriekšējā punktā, ja vien nav norādīts citādi.

1.2.1.   PIEGĀDE

1.2.1.1.   Ražošana

1.2.1.1.1.   Apakšzemes ražošana

Piemēro tikai antracītam, koksa oglēm, citām bitumena oglēm, melnajam lignītam un lignītam.

1.2.1.1.2.   Ražošana virszemē

Piemēro tikai antracītam, koksa oglēm, citām bitumena oglēm, melnajam lignītam un lignītam.

1.2.1.2.   No citiem avotiem saņemtais

To veido divas sastāvdaļas:

| — | reģenerētās ogļu sīkšķembas, vidējas kvalitātes un citi zemas šķiras ogļu produkti, kurus nevar klasificēt pēc ogļu veida. Tajā ietilpst ogles, kas reģenerētas no atkritumkaudzēm un citām atkritumu savākšanas vietām; |
| --- | --- |

—

reģenerētās ogļu sīkšķembas, vidējas kvalitātes un citi zemas šķiras ogļu produkti, kurus nevar klasificēt pēc ogļu veida. Tajā ietilpst ogles, kas reģenerētas no atkritumkaudzēm un citām atkritumu savākšanas vietām;

| — | no citiem avotiem saņemtais. |
| --- | --- |

—

no citiem avotiem saņemtais.

1.2.1.3.   No citiem avotiem saņemtais: no naftas produktiem

Nepiemēro antracītam, koksa oglēm, citām bitumena oglēm, melnajam lignītam, lignītam, kūdrai, degslāneklim un naftas smiltīm.

1.2.1.4.   No citiem avotiem saņemtais: no dabasgāzes

Nepiemēro antracītam, koksa oglēm, citām bitumena oglēm, melnajam lignītam, lignītam, kūdrai, degslāneklim un naftas smiltīm.

1.2.1.5.   No citiem avotiem saņemtais: no atjaunojamiem energoresursiem

Nepiemēro antracītam, koksa oglēm, citām bitumena oglēm, melnajam lignītam, lignītam, kūdrai, degslāneklim un naftas smiltīm.

1.2.1.6.   Imports

1.2.1.7.   Eksports

1.2.1.8.   Starptautiskie kuģu bunkuri

1.2.1.9.   Krājumu izmaiņas

1.2.2.   PĀRVEIDOŠANAS SEKTORS

1.2.2.1.   Tikai elektroenerģijas pamatdarbības ražotāji

1.2.2.2.   Pamatdarbības ražotāju koģenerācijas vienības

1.2.2.3.   Tikai siltumenerģijas pamatdarbības ražotāji

1.2.2.4.   Tikai elektroenerģijas pašražotāji

1.2.2.5.   Pašražotāju koģenerācijas vienības

1.2.2.6.   Tikai siltumenerģijas pašražotāji

1.2.2.7.   Akmeņogļu brikešu ražošanas uzņēmumi

1.2.2.8.   Koksa krāsnis

1.2.2.9.   Brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi

1.2.2.10.   Gāzes rūpnīcas

1.2.2.11.   Domnas

1.2.2.12.   Ogļu sašķidrināšana

1.2.2.13.   Sajaukšanai ar dabasgāzi

1.2.2.14.   Citur neklasificēts – pārveidošana

1.2.3.   ENERĢĒTIKAS SEKTORS

1.2.3.1.   Elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi, koģenerācijas stacijas un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumi

1.2.3.2.   Ogļraktuves

1.2.3.3.   Akmeņogļu brikešu ražošanas uzņēmumi

1.2.3.4.   Koksa krāsnis

1.2.3.5.   Brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi

1.2.3.6.   Gāzes rūpnīcas

1.2.3.7.   Domnas

1.2.3.8.   Naftas rafinēšanas rūpnīcas

1.2.3.9.   Ogļu sašķidrināšana

1.2.3.10.   Citur neklasificēts – enerģētika

1.2.4.   SADALES ZUDUMI

Sadales zudumi ietver arī rūpniecisko gāzu uzliesmojumus.

1.2.5.   NEENERĢĒTIKAS PATĒRIŅŠ

1.2.5.1.   Rūpniecības, pārveidošanas un enerģētikas sektori

Neenerģētikas patēriņš visos rūpniecības, pārveidošanas un enerģētikas apakšsektoros, piemēram, ogles, kas izmantotas metanola vai amonjaka ražošanā.

1.2.5.1.1.   Ķīmisko vielu ražošanas un naftas ķīmijas sektors

NACE 2. red. 20. un 21. nodaļa. Ogļu neenerģētikas patēriņš ir ogļu izmantošana par izejvielām mēslojuma ražošanā un par izejvielām citu naftas ķīmijas produktu ražošanā.

1.2.5.2.   Transporta sektors

Neenerģētikas patēriņš visos transporta apakšsektoros.

1.2.5.3.   Citi sektori

Neenerģētikas patēriņš komercpakalpojumu un sabiedrisko pakalpojumu sektorā, dzīvojamajā sektorā, lauksaimniecībā un citur neklasificētos sektoros.

1.2.6.   ENERĢIJAS GALAPATĒRIŅŠ – RŪPNIECĪBAS SEKTORS

1.2.6.1.   Dzelzs un tērauda ražošana

1.2.6.2.   Ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība

1.2.6.3.   Krāsaino metālu ražošana

1.2.6.4.   Nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana

1.2.6.5.   Transportlīdzekļu ražošana

1.2.6.6.   Mašīnas un iekārtas

1.2.6.7.   Ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde

1.2.6.8.   Pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana

1.2.6.9.   Celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība

1.2.6.10.   Koksnes un koka izstrādājumu ražošana

1.2.6.11.   Būvniecība

1.2.6.12.   Tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana

1.2.6.13.   Citur neklasificēts – rūpniecība

1.2.7.   ENERĢIJAS GALAPATĒRIŅŠ – TRANSPORTA SEKTORS

1.2.7.1.   Dzelzceļš

1.2.7.2.   Vietējā kuģošana

1.2.7.3.   Citur neklasificēts – transports

1.2.8.   ENERĢIJAS GALAPATĒRIŅŠ – CITI SEKTORI

1.2.8.1.   Komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi

1.2.8.2.   Dzīvojamais sektors

1.2.8.2.1.   Dzīvojamais sektors: telpu apkure

1.2.8.2.2.   Dzīvojamais sektors: telpu dzesēšana

1.2.8.2.3.   Dzīvojamais sektors: ūdens sildīšana

1.2.8.2.4.   Dzīvojamais sektors: ēdiena gatavošana

1.2.8.2.5.   Dzīvojamais sektors: citi galalietojumi

1.2.8.3.   Lauksaimniecība/mežsaimniecība

1.2.8.4.   Zvejniecība

1.2.8.5.   Citur neklasificēts – cits

1.2.9.   IMPORTS IZCELSMES VALSTS DALĪJUMĀ UN EKSPORTS GALAMĒRĶA VALSTS DALĪJUMĀ

Ziņo par importu izcelsmes valsts dalījumā un eksportu galamērķa valsts dalījumā. Piemēro tikai antracītam, koksa oglēm, citām bitumenoglēm, melnajam lignītam, lignītam, akmeņogļu briketēm, koksa krāsns koksam, akmeņogļu darvai, brūnogļu briketēm, kūdrai, kūdras produktiem, degslāneklim un naftas smiltīm.

1.2.10.   SILTUMSPĒJA

Piemēro tikai antracītam, koksa oglēm, citām bitumenoglēm, melnajam lignītam, lignītam, akmeņogļu briketēm, koksa krāsns koksam, gāzes koksam, akmeņogļu darvai, brūnogļu briketēm, kūdrai, kūdras produktiem, degslāneklim un naftas smiltīm.

Gan augstākā, gan zemākā siltumspēja jāziņo šādiem agregātiem.

1.2.10.1.   Ražošana

1.2.10.2.   Imports

1.2.10.3.   Eksports

1.2.10.4.   Izmantota koksa krāsnīs

1.2.10.5.   Izmantota domnās

1.2.10.6.   Izmantota pamatdarbības ražotājos ar tikai elektroenerģijas, ar tikai siltumenerģijas un koģenerācijas vienībām.

1.2.10.7.   Izmantota rūpniecībā

1.2.10.8.   Citiem izmantojuma veidiem

1.3.   Mērvienības

Ziņotie daudzumi ir jānorāda kt (kilotonnās), izņemot: rūpnieciskajām gāzēm (gāzes rūpnīcu gāzei, koksa krāsns gāzei, domnu gāzei, citām reģenerētām gāzēm), kurām ziņotais daudzums ir jānorāda TJ GCV (teradžoulos, pamatojoties uz augstāko siltumspēju).

Siltumspēja jānorāda MJ/t (megadžoulos uz vienu tonnu).

1.4.   Atkāpes un atbrīvojumi

Nepiemēro.

2.   DABASGĀZE

2.1.   Attiecīgie energoprodukti

Šī nodaļa attiecas uz ziņošanu par dabasgāzi.

2.2.   Agregātu saraksts

Šādu agregātu sarakstu ziņo par dabasgāzi.

2.2.1.   PIEGĀDES SEKTORS

Paziņotos daudzumus piegādes sektoram izsaka gan apjoma, gan enerģijas vienībās un ietver augstāko un zemāko siltumspēju.

2.2.1.1.   Vietējā ražošana

Ietver atkrastes ražošanu.

2.2.1.1.1.   Asimilētā gāze

Dabasgāze, kas iegūta kopā ar jēlnaftu.

2.2.1.1.2.   Neasimilētā gāze

Dabasgāze, kas veidojas atradnēs tikai kā gāzveida ogļūdeņražu maisījums.

2.2.1.1.3.   Ogļraktuvju gāze

Ogļraktuvēs vai no ogļu slāņa iegūtais metāns, izvadīts virszemē un patērēts ogļraktuvēs vai pa cauruļvadiem piegādāts patērētājiem.

2.2.1.2.   No citiem avotiem saņemtais

2.2.1.2.1.   No citiem avotiem saņemtais: nafta un naftas produkti

2.2.1.2.2.   No citiem avotiem saņemtais: ogles

2.2.1.2.3.   No citiem avotiem saņemtais: atjaunojamie energoresursi

2.2.1.3.   Imports

2.2.1.4.   Eksports

2.2.1.5.   Starptautiskie kuģu bunkuri

2.2.1.6.   Krājumu izmaiņas

2.2.1.7.   Kopējais iekšzemes patēriņš

2.2.1.8.   Reģenerējamā gāze

Par krājumu līmeni perioda sākumā un perioda beigās ziņo atsevišķi kā par krājumiem, kas tiek glabāti valsts teritorijā, un attiecīgi krājumiem, kas tiek glabāti ārvalstīs. Krājumu līmenis ir pieejamie gāzes daudzumi piegādei jebkādā ievades izvades cikla laikā. Tas attiecas uz reģenerējamo dabasgāzi, ko uzglabā īpašās krātuvēs (izsmelta gāzes un/vai naftas atradne, uzglabāšana ūdens nesējslānī, sāls dobumā, jaukta veida dobumos vai citā veidā), kā arī sašķidrinātas dabasgāzes uzglabāšanu. Nav jāietver balasta gāze. Prasību paziņot siltumspēju šeit nepiemēro.

2.2.1.9.   Izplūdusī gāze

Gāzes daudzums, kas izplūdis gaisā ieguves vietā vai gāzes pārstrādes rūpnīcā. Prasību paziņot siltumspēju šeit nepiemēro.

2.2.1.10.   Sadedzinātā gāze

Sadegušas gāzes daudzums uzliesmojumos ieguves vietā vai gāzes pārstrādes rūpnīcā. Prasību paziņot siltumspēju šeit nepiemēro.

2.2.2.   PĀRVEIDOŠANAS SEKTORS

2.2.2.1.   Tikai elektroenerģijas pamatdarbības ražotāji

2.2.2.2.   Tikai elektroenerģijas pašražotāji

2.2.2.3.   Pamatdarbības ražotāju koģenerācijas vienības

2.2.2.4.   Pašražotāju koģenerācijas vienības

2.2.2.5.   Tikai siltumenerģijas pamatdarbības ražotāji

2.2.2.6.   Tikai siltumenerģijas pašražotāji

2.2.2.7.   Gāzes rūpnīcas

2.2.2.8.   Koksa krāsnis

2.2.2.9.   Domnas

2.2.2.10.   Gāzes sašķidrināšana

2.2.2.11.   Citur neklasificēts – pārveidošana

2.2.3.   ENERĢĒTIKAS SEKTORS

2.2.3.1.   Ogļraktuves

2.2.3.2.   Naftas un gāzes ieguve

2.2.3.3.   Patēriņš naftas rafinēšanas rūpnīcās

2.2.3.4.   Koksa krāsnis

2.2.3.5.   Domnas

2.2.3.6.   Gāzes rūpnīcas

2.2.3.7.   Elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi, koģenerācijas stacijas un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumi

2.2.3.8.   Sašķidrināšana (LNG) vai gazifikācija

2.2.3.9.   Gāzes sašķidrināšana

2.2.3.10.   Citur neklasificēts – enerģētika

2.2.4.   SADALES ZUDUMI

2.2.5.   TRANSPORTA SEKTORS

Par enerģijas galapatēriņu un neenerģētikas galapatēriņu atsevišķi ziņo šādiem agregātiem.

2.2.5.1.   Sauszemes transports

2.2.5.2.   Cauruļvadu transports

2.2.5.3.   Citur neklasificēts – transports

2.2.6.   RŪPNIECĪBAS SEKTORS

Par enerģijas galapatēriņu un neenerģētikas galapatēriņu atsevišķi ziņo šādiem agregātiem.

2.2.6.1.   Dzelzs un tērauda ražošana

2.2.6.2.   Ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība

2.2.6.3.   Krāsaino metālu ražošana

2.2.6.4.   Nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana

2.2.6.5.   Transportlīdzekļu ražošana

2.2.6.6.   Mašīnas un iekārtas

2.2.6.7.   Ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde

2.2.6.8.   Pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana

2.2.6.9.   Celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība

2.2.6.10.   Koksnes un koka izstrādājumu ražošana

2.2.6.11.   Būvniecība

2.2.6.12.   Tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana

2.2.6.13.   Citur neklasificēts – rūpniecība

2.2.7.   CITI SEKTORI

Par enerģijas galapatēriņu un neenerģētikas galapatēriņu atsevišķi ziņo šādiem agregātiem.

2.2.7.1.   Komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi

2.2.7.2.   Dzīvojamais sektors

2.2.7.2.1.   Dzīvojamais sektors: telpu apkure

2.2.7.2.2.   Dzīvojamais sektors: telpu dzesēšana

2.2.7.2.3.   Dzīvojamais sektors: ūdens sildīšana

2.2.7.2.4.   Dzīvojamais sektors: ēdiena gatavošana

2.2.7.2.5.   Dzīvojamais sektors: citi galalietojumi

2.2.7.3.   Lauksaimniecība/mežsaimniecība

2.2.7.4.   Zvejniecība

2.2.7.5.   Citur neklasificēts – cits

2.2.8.   IMPORTS IZCELSMES VALSTS DALĪJUMĀ UN EKSPORTS GALAMĒRĶA VALSTS DALĪJUMĀ

Ziņo gan par dabasgāzes kopējo daudzumu, gan tās LNG daļas daudzumu par katru importa izcelsmes valsti un katru eksporta galamērķa valsti.

2.2.9.   GĀZES KRĀTUVJU IETILPĪBA

Jāziņo atsevišķi kā par gāzveida gāzes krātuvēm un LNG termināļiem (jānošķir LNG importa termināļi un LNG eksporta termināļi).

2.2.9.1.   Nosaukums

Krātuves vietas vai LNG termināļa nosaukums.

2.2.9.2.   Veids (tikai gāzveida gāzes krātuvēm)

Krātuves veids, piemēram, izsmelta gāzes atradne, ūdens nesējslānis, sāls dobums utt.

2.2.9.3.   Darba jauda

Gāzveida gāzes krātuvēm: kopējā gāzes krātuves ietilpība mīnus balasta gāze. Balasta gāze ir kopējais gāzes daudzums, kas ir vajadzīgs kā pastāvīgs krājums, lai saglabātu pietiekamu pazemes krātuves rezervuāra spiedienu un piegādes tempu visā izsūknēšanas ciklā.

LNG termināļiem: kopējā gāzes krātuves ietilpība, kas izteikta gāzveida gāzes ekvivalentā.

2.2.9.4.   Maksimālais izvades ātrums

Maksimālais ātrums, kādā gāzi no attiecīgās krātuves var izsūknēt; tas atbilst maksimālajai izsūknēšanas jaudai.

2.2.9.5.   Regazifikācijas vai sašķidrināšanas jauda (tikai LNG termināļi)

Jāziņo par regazifikācijas jaudu importa termināļos un sašķidrināšanas jaudu eksporta termināļos.

2.3.   Mērvienības

Dabasgāzes daudzumus paziņo pēc to enerģijas satura, t. i., TJ, pamatojoties uz augstāko siltumspēju. Ja ir vajadzīgi fiziskie daudzumi, vienība ir 106 m3, pieņemot references gāzes nosacījumus (15 °C, 101 325 Pa).

Siltumspēju paziņo kJ/m3, pieņemot references gāzes nosacījumus (15 °C, 101 325 Pa).

Darba jaudu paziņo 106 m3, pieņemot references gāzes nosacījumus (15 °C, 101 325 Pa).

Maksimālo izvades ātrumu, regazifikācijas vai sašķidrināšanas jaudu paziņo 106 m3/dienā, pieņemot references gāzes nosacījumus (15 °C, 101 325 Pa).

3.   ELEKTROENERĢIJA UN SILTUMENERĢIJA

3.1.   Attiecīgie energoprodukti

Šī nodaļa attiecas uz siltumenerģiju un elektroenerģiju.

3.2.   Agregātu saraksts

Šādu agregātu sarakstu ziņo par siltumenerģiju un elektroenerģiju, ja vien nav norādīts citādi.

3.2.1.   ELEKTROENERĢIJAS UN SILTUMENERĢIJAS RAŽOŠANA

Šajā nodaļā tiek piemērotas šādas īpašas definīcijas agregātiem par elektroenerģiju un siltumenerģiju.

—   Bruto saražotā elektroenerģija: ir visu attiecīgo ražojošo iekārtu saražotās elektroenerģijas summa (ieskaitot sūkņu iekārtas), ko iegūst pie galveno ģeneratoru izejas termināļiem.

—   Bruto saražotā siltumenerģija: ir kopējais saražotais siltums iekārtā un ietver siltumu, kas izmantots iekārtas palīgierīcēs, kuras izmanto karstu šķidrumu (telpu apkure, šķidrā kurināmā apkure utt.), un zudumi iekārtas/tīkla siltuma apmaiņā, kā arī siltums no ķīmiskajiem procesiem, ko izmanto kā primāro enerģijas veidu.

—   Neto saražotā elektroenerģija: ir bruto saražotā elektroenerģija mīnus palīgierīču patērētā elektroenerģija un zudumi galveno ģeneratoru transformatoros.

—   Neto saražotā siltumenerģija: ir siltums, kas piegādāts sadales sistēmai, kā noteikts no izejošās un ienākošās plūsmas mērījumiem.

3.2.1.1. līdz 3.2.1.11. sadaļā minētie agregāti atsevišķi jāziņo par pamatdarbības ražošanas uzņēmumiem un pašražotājiem. Visos attiecīgajos gadījumos šo abu veidu uzņēmumos gan bruto, gan neto saražotā elektroenerģija un siltumenerģija atsevišķi jāziņo par tikai elektroenerģijas, tikai siltumenerģijas un koģenerācijas vienībām.

3.2.1.1.   Kodolenerģija

3.2.1.2.   Hidroenerģija (piemēro tikai elektroenerģijai)

3.2.1.3.   Ģeotermālā enerģija

3.2.1.4.   Saules enerģija

3.2.1.5.   Plūdmaiņas, viļņu, okeāna enerģija (piemēro tikai elektroenerģijai)

3.2.1.6.   Vēja enerģija (piemēro tikai elektroenerģijai)

3.2.1.7.   Sadedzināmais kurināmais

Kurināmais, kas spēj aizdegties vai degt, t. i., reaģējot ar skābekli, būtiski paaugstina temperatūru, un kas sadedzināts tieši elektroenerģijas un/vai siltumenerģijas ražošanai.

3.2.1.8.   Siltumsūkņi (piemēro tikai siltumenerģijai)

3.2.1.9.   Elektriskie boileri (piemēro tikai siltumenerģijai)

3.2.1.10.   Siltumenerģija no ķīmiskajiem procesiem

Siltumenerģija, kas rodas procesos bez enerģijas pievades, piemēram, ķīmiskā reakcijā. Neietver atkritumu siltumenerģiju, kas rodas enerģijas vadītos procesos, par ko būtu jāziņo kā par siltumenerģiju, kas iegūta no attiecīgā kurināmā.

3.2.1.11.   Citi avoti

3.2.2.   PIEGĀDE

3.2.2.1 un 3.2.2.2. sadaļai minētos daudzumus saskaņo ar vērtībām, kas ziņotas 3.2.1.1. līdz 3.2.1.11. sadaļas agregātiem.

3.2.2.1.   Bruto ražošana kopā

3.2.2.2.   Neto ražošana kopā

3.2.2.3.   Imports

Elektroenerģijas apjomus uzskata par importētiem vai eksportētiem, ja tie ir šķērsojuši valsts politiskās robežas ar muitas kontroli vai bez tās. Ja elektroenerģiju piegādā tranzītā caur kādu valsti, par apjomu būtu jāziņo gan kā par importu, gan kā par eksportu.

3.2.2.4.   Eksports

Skatīt skaidrojumu 3.2.2.3. sadaļā. “Imports”.

3.2.2.5.   Izmantota siltumsūkņiem (piemēro tikai elektroenerģijai)

3.2.2.6.   Izmantota elektriskajiem boileriem (piemēro tikai elektroenerģijai)

3.2.2.7.   Izmantota hidroakumulācijai – tikai hidroakumulācijas elektrostacijas (piemēro tikai elektroenerģijai)

3.2.2.8.   Izmantota hidroakumulācijai – jauktas hidroelektrostacijas (piemēro tikai elektroenerģijai)

3.2.2.9.   Izmantota elektroenerģijas ražošanai (piemēro tikai siltumenerģijai)

3.2.3.   SADALES ZUDUMI

Attiecībā uz elektroenerģiju ietver zudumus transformatoros, ko neuzskata par elektroenerģijas ražošanas uzņēmumu sastāvdaļām.

3.2.4.   ENERĢIJAS GALAPATĒRIŅŠ – TRANSPORTA SEKTORS

Par enerģijas galapatēriņu un neenerģētikas galapatēriņu atsevišķi ziņo šādiem agregātiem.

3.2.4.1.   Dzelzceļš

3.2.4.2.   Cauruļvadu transports

3.2.4.3.   Sauszemes transports

3.2.4.4.   Citur neklasificēts – transports

3.2.5.   ENERĢIJAS GALAPATĒRIŅŠ – CITI SEKTORI

3.2.5.1.   Komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi

3.2.5.2.   Dzīvojamais sektors

3.2.5.2.1.   Dzīvojamais sektors: telpu apkure

3.2.5.2.2.   Dzīvojamais sektors: telpu dzesēšana

3.2.5.2.3.   Dzīvojamais sektors: ūdens sildīšana

3.2.5.2.4.   Dzīvojamais sektors: ēdiena gatavošana

3.2.5.2.5.   Apgaismojums un ierīces

3.2.5.2.6.   Dzīvojamais sektors: citi galalietojumi

3.2.5.3.   Lauksaimniecība/mežsaimniecība

3.2.5.4.   Zvejniecība

3.2.5.5.   Citur neklasificēts – cits

3.2.6.   ENERĢĒTIKAS SEKTORS

Neietver enerģiju, kas izmantota savām vajadzībām, ko izmanto hidroakumulācijai, siltuma sūkņos un elektriskajos boileros.

3.2.6.1.   Ogļraktuves

3.2.6.2.   Naftas un gāzes ieguve

3.2.6.3.   Akmeņogļu brikešu ražošanas uzņēmumi

3.2.6.4.   Koksa krāsnis

3.2.6.5.   Brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi

3.2.6.6.   Gāzes rūpnīcas

3.2.6.7.   Domnas

3.2.6.8.   Naftas rafinēšanas rūpnīcas

3.2.6.9.   Kodolnozare

3.2.6.10.   Ogļu sašķidrināšanas rūpnīcas

3.2.6.11.   Sašķidrināšanas (LNG)/regazifikācijas rūpnīcas

3.2.6.12.   Gazifikācijas rūpnīcas (biogāze)

3.2.6.13.   Gāzes pārvēršana šķidrā veidā

3.2.6.14.   Kokogļu ražošanas rūpnīcas

3.2.6.15.   Citur neklasificēts – enerģētika

3.2.7.   RŪPNIECĪBAS SEKTORS

3.2.7.1.   Dzelzs un tērauda ražošana

3.2.7.2.   Ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība

3.2.7.3.   Krāsaino metālu ražošana

3.2.7.4.   Nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana

3.2.7.5.   Transportlīdzekļu ražošana

3.2.7.6.   Mašīnas un iekārtas

3.2.7.7.   Ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde

3.2.7.8.   Pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana

3.2.7.9.   Celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība

3.2.7.10.   Koksnes un koka izstrādājumu ražošana

3.2.7.11.   Būvniecība

3.2.7.12.   Tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana

3.2.7.13.   Citur neklasificēts – rūpniecība

3.2.8.   PAŠRAŽOTĀJU SARAŽOTĀ NETO ELEKTROENERĢIJA UN NETO SILTUMENERĢIJA

Par pašražotāju saražoto neto elektroenerģiju un neto siltumenerģiju atsevišķi jāziņo attiecībā uz tikai elektroenerģijas, tikai siltumenerģijas un koģenerācijas vienībām šādos uzņēmumos vai darbībās:

3.2.8.1.   Enerģētikas sektors: ogļraktuves

3.2.8.2.   Enerģētikas sektors: naftas un gāzes ieguve

3.2.8.3.   Enerģētikas sektors: akmeņogļu brikešu ražošanas uzņēmumi

3.2.8.4.   Enerģētikas sektors: koksa krāsnis

3.2.8.5.   Enerģētikas sektors: brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi

3.2.8.6.   Enerģētikas sektors: gāzes rūpnīcas

3.2.8.7.   Enerģētikas sektors: domnas

3.2.8.8.   Enerģētikas sektors: naftas rafinēšanas rūpnīcas

3.2.8.9.   Enerģētikas sektors: ogļu sašķidrināšanas rūpnīcas

3.2.8.10.   Enerģētikas sektors: sašķidrināšanas (LNG)/regazifikācijas rūpnīcas

3.2.8.11.   Enerģētikas sektors: gazifikācijas rūpnīcas (biogāze)

3.2.8.12.   Enerģētikas sektors: gāzes pārvēršana šķidrā veidā

3.2.8.13.   Enerģētikas sektors: kokogļu ražošanas rūpnīcas

3.2.8.14.   Enerģētikas sektors: citur neklasificēts – enerģētika

3.2.8.15.   Rūpniecības sektors: dzelzs un tērauda ražošana

3.2.8.16.   Rūpniecības sektors: ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība

3.2.8.17.   Rūpniecības sektors: krāsaino metālu ražošana

3.2.8.18.   Rūpniecības sektors: nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana

3.2.8.19.   Rūpniecības sektors: transportlīdzekļu ražošana

3.2.8.20.   Rūpniecības sektors: mašīnas un iekārtas

3.2.8.21.   Rūpniecības sektors: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde

3.2.8.22.   Rūpniecības sektors: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana

3.2.8.23.   Rūpniecības sektors: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība

3.2.8.24.   Rūpniecības sektors: koksnes un koka izstrādājumu ražošana

3.2.8.25.   Rūpniecības sektors: būvniecība

3.2.8.26.   Rūpniecības sektors: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana

3.2.8.27.   Rūpniecības sektors: citur neklasificēts – rūpniecība

3.2.8.28.   Transporta sektors: dzelzceļš

3.2.8.29.   Transporta sektors: cauruļvadu transports

3.2.8.30.   Transporta sektors: sauszemes transports

3.2.8.31.   Transporta sektors: citur neklasificēts – transports

3.2.8.32.   Citi sektori: dzīvojamais sektors

3.2.8.32.   Citi sektori: komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi

3.2.8.32.   Citi sektori: lauksaimniecība/mežsaimniecība

3.2.8.32.   Citi sektori: zvejniecība

3.2.8.32.   Citi sektori: citur neklasificēts – cits

3.2.9.   BRUTO SARAŽOTĀ ELEKTROENERĢIJA UN SILTUMENERĢIJA NO SADEDZINĀMĀ KURINĀMĀ

Par bruto saražoto elektroenerģiju, pārdoto siltumenerģiju un izmantotā kurināmā daudzumiem, tostarp attiecīgo kopējo enerģiju no kurināmā veidiem, kas ir turpmāk uzskaitīti, atsevišķi jāziņo attiecībā uz pamatdarbības ražotājiem un pašražotājiem. Visos attiecīgajos gadījumos šo abu veidu ražotāju ietvaros šī saražotā elektroenerģija un siltumenerģija atsevišķi jāziņo par tikai elektroenerģijas, tikai siltumenerģijas un koģenerācijas vienībām.

3.2.9.1.   Antracīts

3.2.9.2.   Koksa ogles

3.2.9.3.   Citas bitumenogles

3.2.9.4.   Melnais lignīts

3.2.9.5.   Lignīts

3.2.9.6.   Kūdra

3.2.9.7.   Akmeņogļu briketes

3.2.9.8.   Koksa krāsns kokss

3.2.9.9.   Gāzes kokss

3.2.9.10.   Akmeņogļu darva

3.2.9.11.   Brūnogļu briketes

3.2.9.12.   Gāzes rūpnīcu gāze

3.2.9.13.   Koksa krāsns gāze

3.2.9.14.   Domnas gāze

3.2.9.15.   Citas reģenerētās gāzes

3.2.9.16.   Kūdras produkti

3.2.9.17.   Degslāneklis un naftas smiltis

3.2.9.18.   Jēlnafta

3.2.9.19.   NGL

3.2.9.20.   Naftas pārstrādes gāze

3.2.9.21.   LPG

3.2.9.22.   Ligroīns

3.2.9.23.   Petrolejas tipa reaktīvā degviela

3.2.9.24.   Citi petrolejas veidi

3.2.9.25.   Gāzeļļa/dīzeļeļļa

3.2.9.26.   Degvieleļļa

3.2.9.27.   Bitumens

3.2.9.28.   Naftas kokss

3.2.9.29.   Citi naftas produkti

3.2.9.30.   Dabasgāze

3.2.9.31.   Rūpnieciskie atkritumi

3.2.9.32.   Atjaunojamie sadzīves atkritumi

3.2.9.33.   Neatjaunojamie sadzīves atkritumi

3.2.9.34.   Cietais biokurināmais

3.2.9.35.   Biogāzes

3.2.9.36.   Biodīzeļdegvielas

3.2.9.37.   Biobenzīns

3.2.9.38.   Citas šķidrās biodegvielas

3.2.10.   NETO MAKSIMĀLĀ ELEKTRISKĀ JAUDA

Ziņo par jaudu attiecīgā pārskata gada 31. decembrī. Ietver tikai elektroenerģijas un koģenerācijas vienību elektrisko jaudu. Neto maksimālā elektriskā jauda jāziņo gan par pamatdarbības ražotājiem, gan pašražotājiem. Neto maksimālā elektriskā jauda ir visu staciju neto maksimālo jaudu summa, kas ņemta atsevišķi noteiktā ekspluatācijas periodā. Pieņemtais ekspluatācijas periods pašreizējiem mērķiem ir nepārtraukta darbība: darbojas dienā 15 stundas vai vairāk. Neto maksimālā jauda ir maksimālā enerģija, kas, kā pieņemts, ir vienīgā aktīvā enerģija, ko var piegādāt nepārtraukti pie visu staciju darbības tīkla izejas punktā.

3.2.10.1.   Kodolenerģija

3.2.10.2.   Tikai hidroelektrostacijas

3.2.10.3.   jauktas hidroelektrostacijas

3.2.10.4.   tikai hidroakumulācijas elektrostacijas

3.2.10.5.   Ģeotermālā enerģija

3.2.10.6.   Saules fotoelementi

3.2.10.7.   Saules siltumenerģija

3.2.10.8.   Plūdmaiņas, viļņu, okeāna enerģija

3.2.10.9.   Vēja enerģija

3.2.10.10.   Sadedzināmais kurināmais

3.2.10.10.1.   Iegūšanas veids: tvaiks

3.2.10.10.2.   Iegūšanas veids: iekšējā sadedzināšana

3.2.10.10.3.   Iegūšanas veids: gāzes turbīna

3.2.10.10.4.   Iegūšanas veids: kombinētais cikls

3.2.10.10.5.   Iegūšanas veids: cits

3.2.10.11.   Citi avoti

3.2.11.   NETO MAKSIMĀLĀ SADEDZINĀMĀ KURINĀMĀ ELEKTRISKĀ JAUDA

Par neto maksimālo sadedzināmā kurināmā elektrisko jaudu jāziņo gan attiecībā uz pamatdarbības ražotājiem, gan pašražotājiem un atsevišķi par katru iekārtu, ko kurina ar viena veida kurināmo vai vairākiem kurināmā veidiem un kas minēta turpmāk. Sistēmas, kuras darbina ar vairākiem kurināmā veidiem, ietver tikai tās ierīces, kurās nepārtraukti var sadedzināt vairāk nekā vienu kurināmā veidu. Stacijas, kurās ir atsevišķas iekārtas, kurās izmanto dažāda veida kurināmo, būtu jāiedala attiecīgajās viena veida kurināmā kategorijās. Norāde par to, kāda veida kurināmais ir izmantots kā primārais un alternatīvais, jāpievieno visos gadījumos, ja ir iekārtas, ko darbina ar vairākiem kurināmā veidiem.

3.2.11.1.   Kurināta ar viena veida kurināmo (visām pamatkurināmā kategorijām)

3.2.11.2.   Kurināta ar vairākiem kurināmā veidiem – cieto un šķidro

3.2.11.3.   Kurināta ar vairākiem kurināmā veidiem – cieto un dabasgāzi

3.2.11.4.   Kurināta ar vairākiem kurināmā veidiem – šķidro un dabasgāzi

3.2.11.5.   Kurinātā ar vairākiem kurināmā veidiem – cieto un šķidro kurināmo un dabasgāzi

3.3.   Mērvienības

Par elektroenerģiju ziņo GWh (gigavatstundās), siltumenerģiju – TJ (teradžoulos) un jaudu – MW (megavatos).

Ja jāziņo par citiem kurināmajiem, mērvienības ziņojumiem par šiem kurināmajiem piemēro, kā noteikts šā pielikuma attiecīgajās nodaļās.

4.   NAFTA UN NAFTAS PRODUKTI

4.1.   Attiecīgie energoprodukti

Ja vien nav norādīts citādi, šī datu vākšana attiecas uz visiem energoproduktiem, kas norādīti A pielikuma 3.4. nodaļā NAFTA (jēlnafta un naftas produkti)

4.2.   Agregātu saraksts

Šādu agregātu sarakstu ziņo par visiem energoproduktiem, kas norādīti iepriekšējā punktā, ja vien nav norādīts citādi.

4.2.1.   JĒLNAFTAS, NGL, NAFTAS RAFINĒŠANAS RŪPNĪCU IZEJVIELU, PIEDEVU UN CITU OGĻŪDEŅRAŽU PIEGĀDE

Šādus agregātus ziņo par jēlnaftu, NGL, naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām, piedevām/skābekļa savienojumiem, biodegvielu piedevās/skābekļa savienojumos un citiem ogļūdeņražiem:

4.2.1.1.   Vietējā ražošana

Nepiemēro naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām un biodegvielai.

4.2.1.2.   No citiem avotiem saņemtais.

Nepiemēro jēlnaftai, NGL un naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām.

4.2.1.2.1.   No citiem avotiem saņemtais: no oglēm

4.2.1.2.2.   No citiem avotiem saņemtais: no dabasgāzes

4.2.1.2.3.   No citiem avotiem saņemtais: no atjaunojamiem energoresursiem

4.2.1.3.   No naftas ķīmijas sektora atpakaļ nosūtītie produkti

Piemērojami tikai naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām.

4.2.1.4.   Pārvietotie produkti

Piemērojami tikai naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām.

4.2.1.5.   Imports

Ietver jēlnaftas un importēto vai eksportēto produktu daudzumus saskaņā ar pārstrādes nolīgumiem (piemēram, rafinēšana uz kāda cita rēķina). Par jēlnaftu un NGL būtu jāziņo kā par produktiem, kas nāk no galīgās izcelsmes valsts; par naftas rafinēšanas rūpnīcu un gatavajiem produktiem būtu jāziņo kā par tādiem, kas importēti no pēdējās nosūtītājas valsts. Ietver jebkādu šķidru gāzi (piemēram, LPG), kas ekstrahēta importētas sašķidrinātas dabasgāzes regazifikācijas laikā, un naftas produktus, ko tieši importējusi vai eksportējusi naftas ķīmijas rūpniecība. Piezīme: šeit nebūtu jāziņo par visu veidu tirdzniecību ar biodegvielu, kas nav sajaukta ar autodegvielu (t. i., ko tirgo tīrā veidā). Importētas naftas reeksports pārstrādei brīvajās zonās būtu jāiekļauj kā produkta eksports no pārstrādes valsts uz galamērķa valsti.

4.2.1.6.   Eksports

Piezīme par importu (4.2.1.5. sadaļa) analoģiski attiecas uz eksportu.

4.2.1.7.   Tiešā izmantošana

4.2.1.8.   Krājumu izmaiņas

4.2.1.9.   Faktiskais naftas rafinēšanas rūpnīcu saņemtais daudzums

Daudzumi, kas noteikti kā patēriņš naftas rafinēšanas rūpnīcās

4.2.1.10.   Naftas rafinēšanas rūpnīcu zudumi

Starpība starp rafinēšanas rūpnīcas saņemto daudzumu (faktisko) un bruto rafinēšanas rūpnīcas produkciju. Zudumi var rasties pārtvaicēšanas laikā iztvaikojumu dēļ. Paziņotie zudumi ir pozitīvi. Var būt tilpuma, bet ne masas pieaugums.

4.2.1.11.   Kopējie krājumi perioda sākumā valsts teritorijā

4.2.1.12.   Kopējie krājumi perioda beigās valsts teritorijā

4.2.1.13.   Zemākā siltumspēja

4.2.1.13.1.   Ražošana (nepiemēro naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām un biodegvielai piedevās/skābekļa savienojumos)

4.2.1.13.2.   imports (nepiemēro biodegvielai piedevās/skābekļa savienojumos)

4.2.1.13.3.   eksports (nepiemēro biodegvielai piedevās/skābekļa savienojumos)

4.2.1.13.4.   vidēji kopumā

4.2.2.   NAFTAS PRODUKTU PIEGĀDE

Šādi agregāti attiecas uz gatavajiem produktiem (naftas pārstrādes gāzi, etānu, LPG, ligroīnu, benzīnu, kā arī uz tā biobenzīna daļu, aviācijas benzīnu, benzīna tipa reaktīvo degvielu, petrolejas tipa reaktīvo degvielu, kā arī uz tās biodegvielas daļu, cita veida petroleju, gāzeļļu/dīzeļdegvielu, degvieleļļu ar zemu un augstu sēra saturu, lakbenzīnu un SBP, smērvielām, bitumenu, parafīna vaskiem, naftas koksu un citiem produktiem). Jēlnafta un NGL, kas ir izmantotas tiešai sadedzināšanai, būtu jāietver gatavo produktu un starpproduktu nosūtīšanas piegādēs.

4.2.2.1.   Primāro produktu saņemšana

4.2.2.2.   Bruto rafinēšanas rūpnīcas produkcija

4.2.2.3.   Pārstrādātie produkti

4.2.2.4.   Rafinēšanas rūpnīcu kurināmais (naftas rafinēšanas rūpnīcas)

Kurināmais, kas rafinēšanas rūpnīcās izmantots elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanai, arī būtu jāietver šajā kategorijā.

4.2.2.4.1.   izmantots tikai elektroenerģijas vienībās/rūpnīcās

4.2.2.4.2.   izmantots koģenerācijas vienībās

4.2.2.4.3.   izmantots tikai siltumenerģijas vienībās/rūpnīcās

4.2.2.5.   Imports

Attiecas piezīme par importu (4.2.1.5. sadaļa).

4.2.2.6.   Eksports

Attiecas piezīme par importu (4.2.1.5. sadaļa).

4.2.2.7.   Starptautiskie kuģu bunkuri

4.2.2.8.   Starpproduktu pārvietojumi

4.2.2.9.   Pārvietotie produkti

4.2.2.10.   Krājumu izmaiņas

4.2.2.11.   Krājumi perioda sākumā

4.2.2.12.   Krājumi perioda beigās

4.2.2.13.   Krājumu izmaiņas pie pamatdarbības ražotājiem

To krājumu izmaiņas, kurus tur komunālie uzņēmumi un kuri nav ietverti krājumu līmeņos un krājumu izmaiņās, kas ir ziņoti citur. Krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli un krājumu samazinājumu – kā pozitīvu skaitli.

4.2.2.14.   Vidējā zemākā siltumspēja

4.2.3.   PIEGĀDES NAFTAS ĶĪMIJAS SEKTORAM

Faktiskā gatavo naftas produktu piegāde no pirmavotiem (piemēram, pārstrādes rūpnīcām, sajaukšanas rūpnīcām, utt.) iekšzemes tirgū.

4.2.3.1.   Bruto piegādes naftas ķīmijas sektoram

4.2.3.2.   Izmantotā enerģija naftas ķīmijas sektorā

Naftas daudzumi, kas izmantoti kā kurināmais naftas ķīmijas procesos, piemēram, tvaika krekingā.

4.2.3.3.   Neenerģētikas patēriņš naftas ķīmijas sektorā

Naftas daudzumi, kas izmantoti naftas ķīmijas sektorā, lai iegūtu etilēnu, propilēnu, butilēnu, sintētisko gāzi, aromātiskas vielas, butadiēnu un citas ogļūdeņraža bāzes izejvielas tādos procesos kā tvaika krekings, aromātisko vielu iekārtās un tvaika pārveidošanā. Nav iekļauti naftas daudzumi, kas ir izmantoti kā kurināmais.

4.2.3.4.   Naftas ķīmijas sektora atpakaļ nosūtītie produkti naftas rafinēšanas rūpnīcām

4.2.4.   PĀRVEIDOŠANAS SEKTORS

Ziņo par izmantotajiem daudzumiem gan enerģētikas, gan neenerģētikas patēriņam.

4.2.4.1.   Tikai elektroenerģijas pamatdarbības ražotāji

4.2.4.2.   Tikai elektroenerģijas pašražotāji

4.2.4.3.   Pamatdarbības ražotāju koģenerācijas vienības

4.2.4.4.   Pašražotāju koģenerācijas vienības

4.2.4.5.   Tikai siltumenerģijas pamatdarbības ražotāji

4.2.4.6.   Tikai siltumenerģijas pašražotāji

4.2.4.7.   Gāzes rūpnīcas/gazifikācijas rūpnīcas

4.2.4.8.   Dabasgāzes sajaukšanas rūpnīcas

4.2.4.9.   Koksa krāsnis

4.2.4.10.   Domnas

4.2.4.11.   Naftas ķīmijas rūpniecība

4.2.4.12.   Akmeņogļu brikešu ražošanas uzņēmumi

4.2.4.13.   Citur neklasificēts – pārveidošana

4.2.5.   ENERĢĒTIKAS SEKTORS

Ziņo par izmantotajiem daudzumiem gan enerģētikas, gan neenerģētikas patēriņam.

4.2.5.1.   Ogļraktuves

4.2.5.2.   Naftas un gāzes ieguve

4.2.5.3.   Koksa krāsnis

4.2.5.4.   Domnas

4.2.5.5.   Gāzes rūpnīcas

4.2.5.6.   Elektroenerģijas ražošanas uzņēmumu, koģenerācijas staciju un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumu pašu patēriņš

4.2.5.7.   Citur neklasificēts – enerģētika

4.2.6.   SADALES ZUDUMI

Ziņo par izmantotajiem daudzumiem gan enerģētikas, gan neenerģētikas patēriņam.

4.2.7.   ENERĢIJAS GALAPATĒRIŅŠ – RŪPNIECĪBAS SEKTORS

Ziņo par izmantotajiem daudzumiem gan enerģētikas, gan neenerģētikas patēriņam.

4.2.7.1.   Dzelzs un tērauda ražošana

4.2.7.2.   Ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība

4.2.7.3.   Krāsaino metālu ražošana

4.2.7.4.   Nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana

4.2.7.5.   Transportlīdzekļu ražošana

4.2.7.6.   Mašīnas un iekārtas

4.2.7.7.   Ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde

4.2.7.8.   Pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana

4.2.7.9.   Celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība

4.2.7.10.   Koksnes un koka izstrādājumu ražošana

4.2.7.11.   Būvniecība

4.2.7.12.   Tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana

4.2.7.13.   Citur neklasificēts – rūpniecība

4.2.8.   ENERĢIJAS GALAPATĒRIŅŠ – TRANSPORTA SEKTORS

Ziņo par izmantotajiem daudzumiem gan enerģētikas, gan neenerģētikas patēriņam.

4.2.8.1.   Starptautiskais gaisa transports

4.2.8.2.   Vietējais gaisa transports

4.2.8.3.   Sauszemes transports

4.2.8.4.   Dzelzceļš

4.2.8.5.   Vietējā kuģošana

4.2.8.6.   Cauruļvadu transports

4.2.8.7.   Citur neklasificēts – transports

4.2.9.   ENERĢIJAS GALAPATĒRIŅŠ – CITI SEKTORI

Ziņo par izmantotajiem daudzumiem gan enerģētikas, gan neenerģētikas patēriņam.

4.2.9.1.   Komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi

4.2.9.2.   Dzīvojamais sektors

4.2.9.2.1.   Dzīvojamais sektors: telpu apkure

4.2.9.2.2.   Dzīvojamais sektors: telpu dzesēšana

4.2.9.2.3.   Dzīvojamais sektors: ūdens sildīšana

4.2.9.2.4.   Dzīvojamais sektors: ēdiena gatavošana

4.2.9.2.5.   Dzīvojamais sektors: citi galalietojumi

4.2.9.3.   Lauksaimniecība/mežsaimniecība

4.2.9.4.   Zvejniecība

4.2.9.5.   Citur neklasificēts – cits

4.2.10.   IMPORTS IZCELSMES VALSTS DALĪJUMĀ UN EKSPORTS GALAMĒRĶA VALSTS DALĪJUMĀ

Ziņo par importu izcelsmes valsts dalījumā un eksportu galamērķa valsts dalījumā. Attiecas piezīme par importu (4.2.1.5. sadaļa).

4.2.11.   NAFTAS RAFINĒŠANAS RŪPNĪCU JAUDA

Ziņo par valsts kopējo naftas rafinēšanas rūpnīcu jaudu un gada jaudu naftas rafinēšanas rūpnīcu dalījumā, tūkstošos tonnu gadā. Ziņo par šādiem posteņiem.

4.2.11.1.   Nosaukums/vieta

4.2.11.2.   Destilācija pie atmosfēras spiediena

4.2.11.3.   Vakuumdestilācija

4.2.11.4.   Krekings (termiskais)

4.2.11.4.1.   T. sk. viskozitātes samazināšana

4.2.11.4.2.   T. sk. koksēšana

4.2.11.5.   Krekings (katalītiskais)

4.2.11.5.1.   T. sk. plūstoša slāņa katalītiskais krekings (FCC)

4.2.11.5.2.   T. sk. hidrokrekings (HCK)

4.2.11.6.   Pārveidošana

4.2.11.7.   Desulfurizācija

4.2.11.8.   Alkilēšana, polimerizācija, izomerizācija

4.2.11.9.   Eterificēšana

4.3.   Mērvienības

Ziņotie daudzumi ir jānorāda kt (kilotonnās). Siltumspēja jānorāda MJ/t (megadžoulos uz vienu tonnu).

4.4.   Atbrīvojumi

Kipra ir atbrīvota no to agregātu ziņošanas, kas ir noteikti 4.2.9. sadaļā (Enerģijas galapatēriņš – citi sektori); piemēro tikai kopējās vērtības. Kipra ir atbrīvota no datu ziņošanas par neenerģētikas patēriņu 4.2.4. sadaļā (Pārveidošanas sektors), 4.2.5. sadaļā (Enerģētikas sektors), 4.2.7. sadaļā (Rūpniecība), 4.2.7.2. sadaļā (Rūpniecības sektors – t. sk. Ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība), 4.2.8. sadaļā (Transports) un 4.2.9. sadaļā (Citi sektori).

5.   ATJAUNOJAMIE ENERGORESURSI UN ENERĢIJA NO ATKRITUMIEM

5.1.   Attiecīgie energoprodukti

Ja vien nav norādīts citādi, šī datu vākšana attiecas uz visiem energoproduktiem, kas norādīti A pielikuma 3.5. nodaļā ATJAUNOJAMIE ENERGORESURSI UN ATKRITUMI. Jāziņo tikai par kurināmā daudzumiem, kas izmantoti enerģētikas vajadzībām (piemēram, elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanai, sadedzināšanai ar enerģijas reģenerāciju, ko izmanto mobiliem dzinējiem transportā, un izmantošanai stacionāros dzinējos). Daudzumus, kas izmantoti neenerģētikas vajadzībām, neietver ziņojumos (piemēram, koksni būvniecībā vai mēbeļu ražošanā, biosmērvielu izmantošanu eļļošanai, biobitumena izmantošanu ceļu virsmām). Arī pasīvo termisko enerģiju neietver ziņojumos (piemēram, ēku pasīvo saules enerģijas siltumapgādi).

5.2.   Agregātu saraksts

Ja vien nav norādīts citādi, šādu agregātu sarakstu ziņo par visiem energoproduktiem, kas norādīti iepriekšējā punktā. Par apkārtējās vides siltumenerģiju (siltumsūkņi) ziņo tikai attiecībā uz šādiem sektoriem: Pārveidošanas sektors (tikai ar pārdoto siltumenerģiju saistītiem agregātiem), Enerģētikas sektors (tikai kopējā vērtība, nevis apakškategorijas), Rūpniecība kopā (tikai kopējā vērtība, nevis apakškategorijas) un Citur neklasificēts – cits.

5.2.1.   BRUTO SARAŽOTĀ ELEKTROENERĢIJA UN SILTUMENERĢIJA

Piemēro 3.2.1. nodaļas definīcijas. 5.2.1.1. līdz 5.2.1.18. sadaļā minētie agregāti atsevišķi jāziņo par pamatdarbības ražotājiem un pašražotājiem. Visos attiecīgajos gadījumos šo abu veidu uzņēmumos saražotā bruto elektroenerģija un bruto siltumenerģija atsevišķi jāziņo par tikai elektroenerģijas, tikai siltumenerģijas un koģenerācijas vienībām.

5.2.1.1.   Tikai hidroelektrostacijas (piemēro tikai elektroenerģijai)

5.2.1.2.   Jauktas hidroelektrostacijas (piemēro tikai elektroenerģijai)

5.2.1.3.   Tikai hidroakumulācijas elektrostacijas (piemēro tikai elektroenerģijai)

5.2.1.4.   Ģeotermālā enerģija

5.2.1.5.   Saules fotoelementi (piemēro tikai elektroenerģijai)

5.2.1.6.   Saules siltumenerģija

5.2.1.7.   Plūdmaiņas, viļņu, okeāna enerģija (piemēro tikai elektroenerģijai)

5.2.1.8.   Vēja enerģija (piemēro tikai elektroenerģijai)

5.2.1.9.   Sauszemes vēja enerģija

5.2.1.10.   Atkrastes vēja enerģija

5.2.1.11.   Atjaunojamie sadzīves atkritumi

5.2.1.12.   Neatjaunojamie sadzīves atkritumi

5.2.1.13.   Cietais biokurināmais

5.2.1.14.   Biogāzes

5.2.1.15.   Biodīzeļdegvielas

5.2.1.16.   Biobenzīns

5.2.1.17.   Citas šķidrās biodegvielas

5.2.1.18.   Siltumsūkņi (piemēro tikai siltumenerģijai)

5.2.2.   PIEGĀDE

5.2.2.1.   Ražošana

5.2.2.2.   Imports

5.2.2.3.   Eksports

5.2.2.4.   Krājumu izmaiņas

5.2.3.   PĀRVEIDOŠANAS SEKTORS

5.2.3.1.   Tikai elektroenerģijas pamatdarbības ražotāji

5.2.3.2.   Pamatdarbības ražotāju koģenerācijas vienības

5.2.3.3.   Tikai siltumenerģijas pamatdarbības ražotāji

5.2.3.4.   Tikai elektroenerģijas pašražotāji

5.2.3.5.   Pašražotāju koģenerācijas vienības

5.2.3.6.   Tikai siltumenerģijas pašražotāji

5.2.3.7.   Akmeņogļu brikešu ražošanas uzņēmumi

5.2.3.8.   Brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi

5.2.3.9.   Gāzes rūpnīcas

5.2.3.10.   Domnas

5.2.3.11.   Dabasgāzes sajaukšanas rūpnīcas

5.2.3.12.   Sajaukumi ar dzinēju benzīnu/dīzeļdegvielu/petroleju:

5.2.3.13.   Kokogļu ražošanas rūpnīcas

5.2.3.14.   Citur neklasificēts – pārveidošana

5.2.4.   ENERĢĒTIKAS SEKTORS

5.2.4.1.   Gazifikācijas rūpnīcas (biogāze)

5.2.4.2.   Elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi, koģenerācijas stacijas un siltumenerģijas ražošanas uzņēmumi

5.2.4.3.   Ogļraktuves

5.2.4.4.   Akmeņogļu brikešu ražošanas uzņēmumi

5.2.4.5.   Koksa krāsnis

5.2.4.6.   Naftas rafinēšanas rūpnīcas

5.2.4.7.   Brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi

5.2.4.8.   Gāzes rūpnīcas

5.2.4.9.   Domnas

5.2.4.10.   Kokogļu ražošanas rūpnīcas

5.2.4.11.   Citur neklasificēts – enerģētika

5.2.5.   SADALES ZUDUMI

5.2.6.   ENERĢIJAS GALAPATĒRIŅŠ – RŪPNIECĪBAS SEKTORS

5.2.6.1.   Dzelzs un tērauda ražošana

5.2.6.2.   Ķīmisko vielu ražošana un naftas ķīmijas rūpniecība

5.2.6.3.   Krāsaino metālu ražošana

5.2.6.4.   Nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošana

5.2.6.5.   Transportlīdzekļu ražošana

5.2.6.6.   Mašīnas un iekārtas

5.2.6.7.   Ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde

5.2.6.8.   Pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana

5.2.6.9.   Celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība

5.2.6.10.   Koksnes un koka izstrādājumu ražošana

5.2.6.11.   Būvniecība

5.2.6.12.   Tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana

5.2.6.13.   Citur neklasificēts – rūpniecība

5.2.7.   ENERĢIJAS GALAPATĒRIŅŠ – TRANSPORTA SEKTORS

5.2.7.1.   Dzelzceļš

5.2.7.2.   Sauszemes transports

5.2.7.3.   Vietējā kuģošana

5.2.7.4.   Citur neklasificēts – transports

5.2.8.   ENERĢIJAS GALAPATĒRIŅŠ – CITI SEKTORI

5.2.8.1.   Komercpakalpojumi un sabiedriskie pakalpojumi

5.2.8.2.   Dzīvojamais sektors

5.2.8.2.1.   Dzīvojamais sektors: telpu apkure

5.2.8.2.2.   Dzīvojamais sektors: telpu dzesēšana

5.2.8.2.3.   Dzīvojamais sektors: ūdens sildīšana

5.2.8.2.4.   Dzīvojamais sektors: ēdiena gatavošana

5.2.8.2.5.   Dzīvojamais sektors: citi galalietojumi

5.2.8.3.   Lauksaimniecība/mežsaimniecība

5.2.8.4.   Zvejniecība

5.2.8.5.   Citur neklasificēts – cits

5.2.9.   NETO MAKSIMĀLĀ ELEKTRISKĀ JAUDA

Ziņo par jaudu attiecīgā pārskata gada 31. decembrī. Ietver gan tikai elektroenerģijas, gan koģenerācijas vienību elektrisko jaudu. Neto maksimālā elektriskā jauda ir visu staciju neto maksimālo jaudu summa, kas ņemta atsevišķi noteiktā ekspluatācijas periodā. Pieņemtais ekspluatācijas periods pašreizējiem mērķiem ir nepārtraukta darbība: darbojas dienā 15 stundas vai vairāk. Neto maksimālā jauda ir maksimālā enerģija, kas, kā pieņemts, ir vienīgā aktīvā enerģija, ko var piegādāt nepārtraukti pie visu staciju darbības tīkla izejas punktā.

5.2.9.1.   Tikai hidroelektrostacijas

5.2.9.2.   Jauktas hidroelektrostacijas

5.2.9.3.   Tikai hidroakumulācijas elektrostacijas

5.2.9.4.   Ģeotermālā enerģija

5.2.9.5.   Saules fotoelementi

5.2.9.6.   Saules siltumenerģija

5.2.9.7.   Plūdmaiņas, viļņu, okeāna enerģija

5.2.9.8.   Sauszemes vēja enerģija

5.2.9.9.   Atkrastes vēja enerģija

5.2.9.10.   Rūpnieciskie atkritumi

5.2.9.11.   Sadzīves atkritumi

5.2.9.12.   Cietais biokurināmais

5.2.9.13.   Biogāzes

5.2.9.14.   Biodīzeļdegvielas

5.2.9.15.   Biobenzīns

5.2.9.16.   Citas šķidrās biodegvielas

5.2.10.   TEHNISKIE PARAMETRI

5.2.10.1.   Saules kolektoru virsma

Jāziņo par kopējo uzstādīto saules kolektoru virsmu. Saules kolektoru virsma ir saistīta ar saules termiskās enerģijas ražošanu; šeit nav jāziņo par elektroenerģijas ražošanai izmantoto saules kolektoru virsmu (saules fotoelementi un saules enerģijas koncentrēšana). Ietver visu saules kolektoru virsmu; kolektorus ar aizsargstiklu un bez tā, plakanus un vakuuma cauruļu kolektorus ar šķidrumu vai gaisu kā enerģijas nesēju.

5.2.10.2.   Biobenzīna ražošanas jauda

5.2.10.3.   Biodīzeļdegvielas ražošanas jauda

5.2.10.4.   Petrolejas tipa reaktīvās biodegvielas ražošanas jauda

5.2.10.5.   Citu šķidro biodegvielu ražošanas jauda

5.2.10.6.   Biobenzīna vidējā zemākā siltumspēja

5.2.10.7.   Bioetanola vidējā zemākā siltumspēja

5.2.10.8.   Biodīzeļdegvielas vidējā zemākā siltumspēja

5.2.10.9.   Petrolejas tipa reaktīvās biodegvielas vidējā zemākā siltumspēja

5.2.10.10.   Citu šķidro biodegvielu vidējā zemākā siltumspēja

5.2.10.11.   Kokogļu vidējā zemākā siltumspēja

5.2.11.   CIETĀ BIOKURINĀMĀ UN BIOGĀZU RAŽOŠANA

Kopējo cietā biokurināmā ražošanu (izņemot kokogles) sadala pēc šādiem kurināmajiem:

5.2.11.1.   Kurināmā koksne, koksnes atliekas un blakusprodukti

5.2.11.1.1.   Koksnes granulas kā daļa no kurināmās koksnes, koksnes atliekām un blakusproduktiem

5.2.11.2.   Melnais atsārms

5.2.11.3.   Izspaidas

5.2.11.4.   Dzīvnieku izcelsmes atkritumi

5.2.11.5.   Citi augu izcelsmes materiāli un atliekas

5.2.11.6.   Rūpniecisko atkritumu atjaunojamā frakcija

Kopējo biogāzes ražošanu sadala pēc šādām ražošanas metodēm:

5.2.11.7.   Biogāzes, kas iegūtas anaerobās fermentācijas procesā: atkritumu poligonu gāze

5.2.11.8.   Biogāzes, kas iegūtas anaerobās fermentācijas procesā: notekūdeņu dūņu gāze

5.2.11.9.   Biogāzes, kas iegūtas anaerobās fermentācijas procesā: citas biogāzes, kas iegūtas anaerobās fermentācijas procesā

5.2.11.10.   Biogāzes, kas iegūtas termiskos procesos

5.2.12.   IMPORTS IZCELSMES VALSTS DALĪJUMĀ UN EKSPORTS GALAMĒRĶA VALSTS DALĪJUMĀ

Ziņo par importu izcelsmes valsts dalījumā un eksportu galamērķa valsts dalījumā. Piemēro biobenzīnam, bioetanolam, petrolejas tipa reaktīvajām biodegvielām, biodīzeļdegvielai, citām šķidrajām biodegvielām, koksnes granulām.

5.3.   Mērvienības

Par elektroenerģiju ziņo GWh (gigavatstundās), siltumenerģiju – TJ (teradžoulos) un elektrisko jaudu – MW (megavatos).

Ziņotie daudzumi ir jānorāda TJ NCV (teradžoulos, pamatojoties uz zemāko siltumspēju), izņemot par kokoglēm, biobenzīnu, bioetanolu, petrolejas tipa reaktīvajām biodegvielām, biodīzeļdegvielām un citām šķidrajām biodegvielām, par kurām ziņo kt (kilotonnās).

Siltumspēja jānorāda MJ/t (megadžoulos uz vienu tonnu).

Saules kolektoru virsmu norāda 1 000 m2.

Ražošanas jaudu norāda kt (kilotonnās) gadā.

6.   IKGADĒJĀ KODOLENERĢIJAS STATISTIKA

Jāziņo šādi dati par kodolenerģijas izmantošanu civilām vajadzībām:

6.1.   Agregātu saraksts

6.1.1.   BAGĀTINĀŠANAS JAUDA

Ikgadējā atdalīšanas darba jauda bagātināšanas iekārtās, kuras darbojas (urāna izotopu separācija).

6.1.2.   JAUNU DEGVIELAS ELEMENTU RAŽOŠANAS JAUDA

Ikgadējā degvielas ražošanas iekārtu ražošanas jauda. Neietver MOX degvielas ražošanas iekārtas.

6.1.3.   MOX DEGVIELAS RAŽOŠANAS IEKĀRTU RAŽOŠANAS JAUDA

Ikgadējā MOX degvielas ražošanas iekārtu ražošanas jauda. MOX degviela sastāv no plutonija un urāna maisījuma (jaukts oksīds).

6.1.4.   JAUNU DEGVIELAS ELEMENTU RAŽOŠANA

Gatavu jaunu degvielas elementu ražošana kodoldegvielas ražošanas iekārtās. Neietver degstieņus vai citus nepabeigtus ražojumus. Neietver arī MOX degvielas ražošanas iekārtas.

6.1.5.   MOX DEGVIELAS ELEMENTU RAŽOŠANA

Gatavu jaunu degvielas elementu ražošana MOX ražošanas iekārtās. Neietver degstieņus vai citus nepabeigtus ražojumus.

6.1.6.   KODOLSILTUMA RAŽOŠANA

Kodolreaktoros saražotais kopējais siltuma apjoms elektroenerģijas ražošanai vai citiem lietderīgiem siltuma lietojumiem.

6.1.7.   GALĪGI IZŅEMTU APSTAROTU DEGVIELAS ELEMENTU IZDEGŠANAS IKGADĒJAIS VIDĒJAIS RĀDĪTĀJS

To degvielas elementu izdegšanas aprēķinātais vidējais rādītājs, kurus galīgi izņem no kodolreaktoriem attiecīgajā pārskata gadā. Neietver degvielas elementus, kurus uz laiku izņem un, iespējams, vēlāk atkal uzpilda.

6.1.8.   URĀNA UN PLUTONIJA RAŽOŠANA PĀRSTRĀDES IEKĀRTĀS

Pārskata gadā pārstrādes iekārtās saražotais urāns un plutonijs.

6.1.9.   PĀRSTRĀDES IEKĀRTU JAUDA (URĀNS UN PLUTONIJS)

Ikgadējā pārstrādes jauda (urāns un plutonijs).

6.2.   Mērvienības

| tSWU (separācijas darba vienību tonnas) 6.1.1. sadaļai. |
| --- |

tSWU (separācijas darba vienību tonnas) 6.1.1. sadaļai.

| tHM (smagā metāla tonnas) 6.1.4., 6.1.5., 6.1.8. sadaļai. |
| --- |

tHM (smagā metāla tonnas) 6.1.4., 6.1.5., 6.1.8. sadaļai.

| tHM (smagā metāla tonnas) gadā 6.1.2., 6.1.3., 6.1.9. sadaļai. |
| --- |

tHM (smagā metāla tonnas) gadā 6.1.2., 6.1.3., 6.1.9. sadaļai.

| TJ (teradžouli) 6.1.6. sadaļai. |
| --- |

TJ (teradžouli) 6.1.6. sadaļai.

| GWd/tHM (gigavatdiena uz smago metālu tonnu) 6.1.7. sadaļai. |
| --- |

GWd/tHM (gigavatdiena uz smago metālu tonnu) 6.1.7. sadaļai.

“C PIELIKUMS

IKMĒNEŠA ENERĢĒTIKAS STATISTIKA

Šajā pielikumā ir aprakstīta ikmēneša enerģētikas statistikas vākšanas joma, mērvienības, pārskata periods, biežums, termiņš un nosūtīšanas procedūra.

A pielikums attiecas uz tādu terminu skaidrojumu, kuriem šajā pielikumā nav sniegts īpašs skaidrojums.

Visām datu vākšanām, kas norādītas šajā pielikumā, piemēro šādus noteikumus.

| a) | Pārskata periods. Paziņoto datu pārskata periods ir kalendārais mēnesis. |
| --- | --- |

a)

Pārskata periods. Paziņoto datu pārskata periods ir kalendārais mēnesis.

| b) | Biežums. Datus paziņo reizi mēnesī. |
| --- | --- |

b)

Biežums. Datus paziņo reizi mēnesī.

| c) | Nosūtīšanas formāts. Nosūtīšanas formāts atbilst piemērotam apmaiņas standartam, kā noteicis Eurostat. |
| --- | --- |

c)

Nosūtīšanas formāts. Nosūtīšanas formāts atbilst piemērotam apmaiņas standartam, kā noteicis Eurostat.

| d) | Nosūtīšanas metode. Datus nosūta vai augšupielādē elektroniski Eurostat vienotajā datu saņemšanas vietā. |
| --- | --- |

d)

Nosūtīšanas metode. Datus nosūta vai augšupielādē elektroniski Eurostat vienotajā datu saņemšanas vietā.

1.   CIETAIS KURINĀMAIS

1.1.   Attiecīgie energoprodukti

Šī nodaļa attiecas uz ziņošanu par šādiem produktiem.

| 1.1.1. | Akmeņogles |
| --- | --- |

1.1.1.

Akmeņogles

| 1.1.2. | Brūnogles |
| --- | --- |

1.1.2.

Brūnogles

| 1.1.3. | Kūdra |
| --- | --- |

1.1.3.

Kūdra

| 1.1.4. | Degslāneklis un naftas smiltis |
| --- | --- |

1.1.4.

Degslāneklis un naftas smiltis

| 1.1.5. | Koksa krāsns kokss |
| --- | --- |

1.1.5.

Koksa krāsns kokss

1.2.   Agregātu saraksts

1.2.1.   Šādus agregātus ziņo par akmeņoglēm:

| 1.2.1.1. | Ražošana |
| --- | --- |

1.2.1.1.

Ražošana

| 1.2.1.2. | Reģenerētie produkti |
| --- | --- |

1.2.1.2.

Reģenerētie produkti

| 1.2.1.3. | Imports |
| --- | --- |

1.2.1.3.

Imports

| 1.2.1.4. | Imports no valstīm ārpus ES |
| --- | --- |

1.2.1.4.

Imports no valstīm ārpus ES

| 1.2.1.5. | Eksports |
| --- | --- |

1.2.1.5.

Eksports

| 1.2.1.6. | Kopējie krājumi perioda sākumā valsts teritorijā
  Tie ir daudzumi, kurus glabā raktuves, importētāji un patērētāji, kuri importē tieši. |
| --- | --- |

1.2.1.6.

Kopējie krājumi perioda sākumā valsts teritorijā

Tie ir daudzumi, kurus glabā raktuves, importētāji un patērētāji, kuri importē tieši.

| 1.2.1.7. | Kopējie krājumi perioda beigās valsts teritorijā
  Tie ir daudzumi, kurus glabā raktuves, importētāji un patērētāji, kuri importē tieši. |
| --- | --- |

1.2.1.7.

Kopējie krājumi perioda beigās valsts teritorijā

Tie ir daudzumi, kurus glabā raktuves, importētāji un patērētāji, kuri importē tieši.

| 1.2.1.8. | Piegādes pamatdarbības ražotājiem |
| --- | --- |

1.2.1.8.

Piegādes pamatdarbības ražotājiem

| 1.2.1.9. | Piegādes koksēšanas rūpnīcām |
| --- | --- |

1.2.1.9.

Piegādes koksēšanas rūpnīcām

| 1.2.1.10. | Piegādes rūpniecībai kopā |
| --- | --- |

1.2.1.10.

Piegādes rūpniecībai kopā

| 1.2.1.11. | Piegādes tērauda un dzelzs ražošanas nozarei |
| --- | --- |

1.2.1.11.

Piegādes tērauda un dzelzs ražošanas nozarei

| 1.2.1.12. | Citas piegādes (pakalpojumi, mājsaimniecības, ...). Akmeņogļu apjoms, kas piegādāts īpaši nenosauktos sektoros vai tādos, kas nepieder pārveidošanas, enerģētikas, rūpniecības vai transporta sektoram. |
| --- | --- |

1.2.1.12.

Citas piegādes (pakalpojumi, mājsaimniecības, ...). Akmeņogļu apjoms, kas piegādāts īpaši nenosauktos sektoros vai tādos, kas nepieder pārveidošanas, enerģētikas, rūpniecības vai transporta sektoram.

1.2.2.   Šādus agregātus ziņo par brūnoglēm, kūdru, degslānekli un naftas smiltīm:

| 1.2.2.1. | Ražošana |
| --- | --- |

1.2.2.1.

Ražošana

| 1.2.2.2. | Imports |
| --- | --- |

1.2.2.2.

Imports

| 1.2.2.3. | Eksports |
| --- | --- |

1.2.2.3.

Eksports

| 1.2.2.4. | Kopējie krājumi perioda sākumā valsts teritorijā
  Tie ir daudzumi, kurus glabā raktuves, importētāji un patērētāji, kuri importē tieši. |
| --- | --- |

1.2.2.4.

Kopējie krājumi perioda sākumā valsts teritorijā

Tie ir daudzumi, kurus glabā raktuves, importētāji un patērētāji, kuri importē tieši.

| 1.2.2.5. | Kopējie krājumi perioda beigās valsts teritorijā
  Tie ir daudzumi, kurus glabā raktuves, importētāji un patērētāji, kuri importē tieši. |
| --- | --- |

1.2.2.5.

Kopējie krājumi perioda beigās valsts teritorijā

Tie ir daudzumi, kurus glabā raktuves, importētāji un patērētāji, kuri importē tieši.

| 1.2.2.6. | Attiecībā uz kūdru var ziņot par krājumu izmaiņām kopējo krājumu perioda sākumā un perioda beigās vietā. |
| --- | --- |

1.2.2.6.

Attiecībā uz kūdru var ziņot par krājumu izmaiņām kopējo krājumu perioda sākumā un perioda beigās vietā.

| 1.2.2.7. | Piegādes pamatdarbības ražotājiem |
| --- | --- |

1.2.2.7.

Piegādes pamatdarbības ražotājiem

1.2.3.   Šādus agregātus ziņo par koksa krāsns koksu:

| 1.2.3.1. | Ražošana |
| --- | --- |

1.2.3.1.

Ražošana

| 1.2.3.3. | Imports |
| --- | --- |

1.2.3.3.

Imports

| 1.2.3.4. | Imports no valstīm ārpus ES |
| --- | --- |

1.2.3.4.

Imports no valstīm ārpus ES

| 1.2.3.5. | Eksports |
| --- | --- |

1.2.3.5.

Eksports

| 1.2.3.6. | Kopējie krājumi perioda sākumā valsts teritorijā
  Tie ir daudzumi, kurus glabā ražotāji, importētāji un patērētāji, kuri importē tieši. |
| --- | --- |

1.2.3.6.

Kopējie krājumi perioda sākumā valsts teritorijā

Tie ir daudzumi, kurus glabā ražotāji, importētāji un patērētāji, kuri importē tieši.

| 1.2.3.7. | Kopējie krājumi perioda beigās valsts teritorijā
  Tie ir daudzumi, kurus glabā ražotāji, importētāji un patērētāji, kuri importē tieši. |
| --- | --- |

1.2.3.7.

Kopējie krājumi perioda beigās valsts teritorijā

Tie ir daudzumi, kurus glabā ražotāji, importētāji un patērētāji, kuri importē tieši.

| 1.2.3.8. | Piegādes tērauda un dzelzs ražošanas nozarei |
| --- | --- |

1.2.3.8.

Piegādes tērauda un dzelzs ražošanas nozarei

1.3.   Mērvienības

Ziņotie daudzumi ir jānorāda kt (kilotonnās).

1.4.   Datu nosūtīšanas termiņš

Triju kalendāro mēnešu laikā pēc pārskata mēneša.

2.   ELEKTROENERĢIJA

2.1.   Attiecīgie energoprodukti

Šī nodaļa attiecas uz ziņošanu par elektroenerģiju.

2.2.   Agregātu saraksts

Šādus agregātus ziņo par elektroenerģiju:

2.2.1.   Kodolelektrostacijās saražotā neto elektroenerģija

2.2.2.   Konvencionālajās termoelektrostacijās saražotā neto elektroenerģija, izmantojot ogles

2.2.3.   Konvencionālajās termoelektrostacijās saražotā neto elektroenerģija, izmantojot naftu

2.2.4.   Konvencionālajās termoelektrostacijās saražotā neto elektroenerģija, izmantojot gāzi

2.2.5.   Konvencionālajās termoelektrostacijās saražotā neto elektroenerģija, izmantojot atjaunojamo kurināmo (piemēram, cieto biokurināmo, biogāzes, šķidrās biodegvielas, atjaunojamos sadzīves atkritumus)

2.2.6.   Konvencionālajās termoelektrostacijās saražotā neto elektroenerģija, izmantojot citus neatjaunojamos kurināmos (piemēram, neatjaunojamos rūpnieciskos un neatjaunojamos sadzīves atkritumus)

2.2.7.   Tikai hidroelektrostacijās saražotā neto elektroenerģija

2.2.8.   Jauktās hidroelektrostacijās saražotā neto elektroenerģija

2.2.9.   Tikai hidroakumulācijas hidroelektrostacijās saražotā neto elektroenerģija

2.2.10.   Sauszemes vēja enerģijas iekārtās saražotā neto elektroenerģija

2.2.11.   Atkrastes vēja enerģijas iekārtās saražotā neto elektroenerģija

2.2.12.   Saules fotoelementu iekārtās saražotā neto elektroenerģija

2.2.13.   Saules siltumenerģijas iekārtās saražotā neto elektroenerģija

2.2.14.   Ģeotermālās elektrostacijās saražotā neto elektroenerģija

2.2.15.   No citiem atjaunojamiem avotiem saražotā neto elektroenerģija (piemēram, plūdmaiņas, viļņu, okeāna enerģijas un citiem atjaunojamiem nekurināmā avotiem)

2.2.16.   Saražotā neto elektroenerģija no nenoteiktas izcelsmes

2.2.17.   Imports

2.2.17.1.   T. sk. no ES

2.2.18.   Eksports

2.2.18.1.   T. sk. uz ES

2.2.19.   Hidroakumulācijai izmantotā elektroenerģija

2.3.   Mērvienības

Ziņotie daudzumi ir jānorāda GWh (gigavatstundās).

2.4.   Datu nosūtīšanas termiņš

Triju kalendāro mēnešu laikā pēc pārskata mēneša.

3.   NAFTA UN NAFTAS PRODUKTI

3.1.   Attiecīgie energoprodukti

Ja vien nav norādīts citādi, šī datu vākšana attiecas uz visiem energoproduktiem, kas norādīti A pielikuma 3.4. nodaļā NAFTA (jēlnafta un naftas produkti).

Kategorija “Citi produkti” ietver gan daudzumus, kas atbilst definīcijai A pielikuma 3.4. nodaļā, gan arī lakbenzīna un SBP, smērvielu, bitumena un parafīna vasku daudzumus; par šiem produktiem atsevišķi nav jāziņo.

3.2.   Agregātu saraksts

Šādus agregātus ziņo par visiem energoproduktiem, kas minēti iepriekšējā punktā, ja vien nav norādīts citādi.

3.2.1.   JĒLNAFTAS, NGL, NAFTAS RAFINĒŠANAS RŪPNĪCU IZEJVIELU, PIEDEVU UN CITU OGĻŪDEŅRAŽU PIEGĀDE

Šādus agregātus ziņo par jēlnaftu, NGL, naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām, piedevām/skābekļa savienojumiem, biodegvielu un citiem ogļūdeņražiem:

3.2.1.1.   Vietējā ražošana (nepiemēro naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām un biodegvielai).

3.2.1.2.   No citiem avotiem saņemtais (nepiemēro jēlnaftai, NGL un naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām).

3.2.1.3.   Atpakaļ nosūtītie produkti

Gatavie izstrādājumi un pusfabrikāti, ko pārstrādei, sajaukšanai vai pārdošanai nosūta atpakaļ no galapatērētājiem uz pārstrādes rūpnīcām. Tie parasti ir naftas ķīmijas rūpniecības blakusprodukti. Piemērojami tikai naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām.

3.2.1.4.   Pārveidotie produkti

Importētie naftas produkti, kas no jauna tiek klasificēti kā izejvielas tālākai pārstrādei naftas rafinēšanas rūpnīcā, nepiegādājot tos galapatērētājiem. Piemērojami tikai naftas rafinēšanas rūpnīcu izejvielām.

3.2.1.5.   Imports

3.2.1.6.   Eksports

Piezīme par importu un eksportu: ietver jēlnaftas un importēto vai eksportēto produktu daudzumus saskaņā ar pārstrādes nolīgumiem (piemēram, rafinēšana uz kāda cita rēķina). Par jēlnaftu un NGL būtu jāziņo kā par produktiem, kas nāk no galīgās izcelsmes valsts; par naftas rafinēšanas rūpnīcu un gatavajiem produktiem būtu jāziņo kā par tādiem, kas importēti no pēdējās nosūtītājas valsts. Ietver jebkādu šķidru gāzi (piemēram, LPG), kas ekstrahēta importētas sašķidrinātas dabasgāzes regazifikācijas laikā, un naftas produktus, ko tieši importējusi vai eksportējusi naftas ķīmijas rūpniecība.

3.2.1.7.   Tiešā izmantošana

3.2.1.8.   Krājumu izmaiņas

Krājumu palielinājumu parāda kā pozitīvu skaitli un krājumu samazinājumu – kā negatīvu skaitli.

3.2.1.9.   Faktiskais naftas rafinēšanas rūpnīcu saņemtais daudzums

To definē kā naftas kopējo apjomu (ietverot citus ogļūdeņražus un piedevas), kas faktiski nonācis pārstrādes procesā (patēriņš naftas rafinēšanas rūpnīcās).

3.2.1.10.   Naftas rafinēšanas rūpnīcu zudumi

Starpība starp rafinēšanas rūpnīcu faktisko saņemto daudzumu un bruto rafinēšanas rūpnīcu produkciju. Zudumi var rasties pārtvaicēšanas laikā iztvaikojumu dēļ. Paziņotie zudumi ir pozitīvi. Var būt tilpuma, bet ne masas pieaugums.

3.2.2.   GATAVO PRODUKTU PIEGĀDE

Šādus agregātus ziņo par jēlnaftu, NGL, naftas pārstrādes gāzi, etānu, LPG, ligroīnu, biobenzīnu, nebioloģisko benzīnu, aviācijas benzīnu, benzīna tipa reaktīvo degvielu, petrolejas tipa reaktīvo biodegvielu, petrolejas tipa reaktīvo nebioloģisko degvielu, cita veida petroleju, biodīzeļdegvielu, nebioloģisko gāzeļļu/dīzeļdegvielu, LSFO, HSFO, naftas koksu un citiem produktiem:

3.2.2.1.   Primāro produktu saņemšana

3.2.2.2.   Bruto rafinēšanas rūpnīcas produkcija (nepiemēro jēlnaftai un NGL)

3.2.2.3.   Pārstrādātie produkti (nepiemēro jēlnaftai un NGL)

3.2.2.4.   Rafinēšanas rūpnīcu kurināmais (nepiemēro jēlnaftai un NGL)

A pielikuma 2.3. nodaļa Enerģētikas sektors – Naftas rafinēšanas rūpnīcas; ietver kurināmo, kas izmantots naftas rafinēšanas rūpnīcās elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanā pārdošanai.

3.2.2.5.   Imports (nepiemēro jēlnaftai, NGL un naftas pārstrādes gāzei).

3.2.2.6.   Eksports (nepiemēro jēlnaftai, NGL un naftas pārstrādes gāzei).

Piezīme: piemēro piezīmi par importu un eksportu 3.2.1. sadaļā.

3.2.2.7.   Starptautiskie kuģu bunkuri (nepiemēro jēlnaftai un NGL)

3.2.2.8.   Starpproduktu pārveidojumi

3.2.2.9.   Pārveidotie produkti (nepiemēro jēlnaftai un NGL)

3.2.2.10.   Krājumu izmaiņas (nepiemēro jēlnaftai, NGL un naftas pārstrādes gāzei).

Krājumu palielinājumu parāda kā pozitīvu skaitli un krājumu samazinājumu – kā negatīvu skaitli.

3.2.2.11.   Faktiskās bruto iekšzemes piegādes

Faktiskā gatavo naftas produktu piegāde no pirmavotiem (piemēram, pārstrādes rūpnīcām, sajaukšanas rūpnīcām, utt.) iekšzemes tirgū.

3.2.2.11.1.   Starptautiskais gaisa transports (piemēro tikai aviācijas benzīnam, benzīna tipa reaktīvajai degvielai, petrolejas tipa reaktīvajai biodegvielai, petrolejas tipa reaktīvai nebioloģiskajai degvielai)

3.2.2.11.2.   Pamatdarbības ražotāju elektroenerģijas ražošanas uzņēmumi

3.2.2.11.3.   Sauszemes transports (piemēro tikai LPG)

3.2.2.11.4.   Vietējā kuģošana un dzelzceļš (piemēro tikai biodīzeļdegvielai, nebioloģiskajai gāzeļļai/dīzeļdegvielai)

3.2.2.12.   Naftas ķīmijas rūpniecība

3.2.2.13.   Naftas rafinēšanas rūpnīcām atpakaļ nosūtītie produkti (nepiemēro jēlnaftai un NGL)

3.2.3.   IMPORTS IZCELSMES VALSTS DALĪJUMĀ – EKSPORTS GALAMĒRĶA VALSTS DALĪJUMĀ

Ziņo par importu izcelsmes valsts dalījumā un eksportu galamērķa valsts dalījumā. Piemēro piezīmi par importu un eksportu 3.2.1. sadaļā.

3.2.4.   KRĀJUMI

Jāziņo par šādiem krājumiem perioda sākumā un beigās attiecībā uz visiem energoproduktiem, ieskaitot piedevas/skābekļa savienojumus, bet izņemot naftas pārstrādes gāzi:

3.2.4.1.   Krājumi valsts teritorijā

Krājumi šādās vietās: naftas rafinēšanas rūpnīcu tvertnēs, lielapjoma terminālos, cauruļvadu tankkuģos un krasta tankkuģos (kad izbraukšanas un galamērķa osta ir vienā un tajā pašā valstī), tankkuģos dalībvalsts ostā (ja to krava ir jāizkrauj ostā), iekšzemes kuģu bunkuros. Neietver naftas krājumus, kas atrodas cauruļvados, dzelzceļa tvertnēs, smago automašīnu tvertnēs, jūras kuģu bunkuros, apkopes servisos, mazumtirdzniecībā un bunkuros jūrā.

3.2.4.2.   Citu valstu krājumi, kas tiek glabāti saskaņā ar divpusējiem valdības nolīgumiem

Krājumi valsts teritorijā, kuri pieder citai valstij un kuriem piekļuvi garantē attiecīgo valdību nolīgums.

3.2.4.3.   Krājumi, kuru galamērķis ārvalstī ir zināms

Krājumi, kas nav ietverti 3.2.4.2. punktā attiecībā uz valsts teritoriju, kuri pieder un ir domāti citai valstij. Šie krājumi var atrasties brīvajās zonās vai ārpus tām.

3.2.4.4.   Citi krājumi brīvajās zonās

Ietver krājumus, kas nav ietverti 3.2.4.2. un 3.2.4.3. punktā neatkarīgi no tā, vai tie ir muitoti vai nav.

3.2.4.5.   Lielāko patērētāju rīcībā esošie krājumi

Ietver krājumus, kas ir pakļauti valdības kontrolei. Šī definīcija neietver citus patērētāju krājumus.

3.2.4.6.   Krājumi, kas atrodas uz ostā ienākošo vai pietauvojušos okeāna kuģu klāja

Krājumi neatkarīgi no tā, vai tie ir muitoti vai nav. Šajā kategorijā neietilpst krājumi uz kuģu klāja atklātā jūrā.

Ietver naftu krasta tankkuģos, ja to izbraukšanas un galamērķa osta atrodas vienā un tajā pašā valstī. Ja ienākošajiem kuģiem ir vairāk nekā viena izkraušanas osta, ziņo tikai par ziņotajā valstī izkrauto daudzumu.

3.2.4.7.   Valdības rīcībā esošie krājumi valsts teritorijā

Ietver valdības krājumus valsts teritorijā, kas nav domāti militāriem mērķiem, kuri pieder valdībai vai ir tās kontrolē un tiek glabāti tikai ārkārtas gadījumam.

Neietver krājumus, ko glabā valsts naftas uzņēmumi vai elektrouzņēmumi, vai krājumus, kas tieši pieder naftas uzņēmumiem valdību vārdā.

3.2.4.8.   Krājumi, ko valsts teritorijā glabā krājumu uzturēšanas organizācija

Krājumi, ko glabā gan valsts, gan privāti uzņēmumi, kuri izveidoti, lai glabātu krājumus vienīgi ārkārtas gadījumiem.

Neietver obligātos krājumus, ko glabā privātuzņēmumi.

3.2.4.9.   Visi citi krājumi, kas tiek glabāti valsts teritorijā

Visi citi krājumi, kas atbilst iepriekšminētajiem 3.2.4.1. punkta nosacījumiem.

3.2.4.10.   Krājumi, kas tiek glabāti ārvalstīs saskaņā ar divpusējiem valdības nolīgumiem

Krājumi, kas pieder ziņotājai valstij, bet tiek glabāti citā valstī, kuriem piekļuvi garantē attiecīgo valdību noslēgtais nolīgums.

3.2.4.10.1.   T. sk.: valdības krājumi

3.2.4.10.2.   T. sk.: krājumu glabāšanas organizācijas krājumi

3.2.4.10.3.   T. sk.: citi krājumi

3.2.4.11.   Krājumi, kas tiek glabāti ārvalstīs ar noteiktu mērķi tos importēt

Krājumi, kas nav ietverti 10. punktā, kuri pieder ziņotājai valstij, bet kas tiek glabāti citā valstī un sagaida importēšanu tur.

3.2.4.12.   Citi krājumi brīvajās zonās

Citi krājumi valsts teritorijā, kas nav ietverti iepriekšminētajās kategorijās.

3.2.4.13.   Cauruļvadu krājumi

Nafta (jēlnafta un naftas produkti), kas atrodas cauruļvados un nepieciešama plūsmas saglabāšanai cauruļvados.

Turklāt par attiecīgo valsti ir jāpaziņo šādu daudzumu sadalījums:

| 3.2.4.13.1. | krājumi perioda beigās, kurus glabā citām valstīm saskaņā ar oficiālu nolīgumu, saņēmēju dalījumā, |
| --- | --- |

3.2.4.13.1.

krājumi perioda beigās, kurus glabā citām valstīm saskaņā ar oficiālu nolīgumu, saņēmēju dalījumā,

| 3.2.4.13.2. | krājumi perioda beigās, kurus glabā citām valstīm saskaņā ar oficiālu nolīgumu, tostarp kā krājumu daudzumu “biļetes”, saņēmēju dalījumā, |
| --- | --- |

3.2.4.13.2.

krājumi perioda beigās, kurus glabā citām valstīm saskaņā ar oficiālu nolīgumu, tostarp kā krājumu daudzumu “biļetes”, saņēmēju dalījumā,

| 3.2.4.13.3. | krājumi perioda beigās ar zināmu galamērķi ārvalstīs, saņēmēju dalījumā, |
| --- | --- |

3.2.4.13.3.

krājumi perioda beigās ar zināmu galamērķi ārvalstīs, saņēmēju dalījumā,

| 3.2.4.13.4. | krājumi perioda beigās, ko glabā ārvalstīs saskaņā ar oficiālu nolīgumu, atrašanās vietas dalījumā, |
| --- | --- |

3.2.4.13.4.

krājumi perioda beigās, ko glabā ārvalstīs saskaņā ar oficiālu nolīgumu, atrašanās vietas dalījumā,

| 3.2.4.13.5. | krājumi perioda beigās, kurus glabā ārvalstīs saskaņā ar oficiālu nolīgumu, tostarp kā krājumu daudzumu “biļetes”, atrašanās vietas dalījumā, |
| --- | --- |

3.2.4.13.5.

krājumi perioda beigās, kurus glabā ārvalstīs saskaņā ar oficiālu nolīgumu, tostarp kā krājumu daudzumu “biļetes”, atrašanās vietas dalījumā,

| 3.2.4.13.6. | krājumi perioda beigās, kurus glabā ārvalstīs ar noteiktu mērķi tos importēt ziņotāja valstī, atrašanās vietas dalījumā. |
| --- | --- |

3.2.4.13.6.

krājumi perioda beigās, kurus glabā ārvalstīs ar noteiktu mērķi tos importēt ziņotāja valstī, atrašanās vietas dalījumā.

Krājumi perioda sākumā ir krājumi mēneša pēdējā dienā pirms pārskata mēneša. Krājumi perioda beigās ir krājumi pārskata mēneša pēdējā dienā.

3.3.   Mērvienības

Ziņotie daudzumi ir jānorāda kt (kilotonnās).

3.4.   Datu nosūtīšanas termiņš

55 dienu laikā pēc pārskata mēneša beigām.

3.5.   Ģeogrāfiskās piezīmes

Tikai statistikas datu ziņošanas nolūkā A pielikuma 1. nodaļas skaidrojumi tiek piemēroti ar šādu konkrētu izņēmumu: Šveice ar Lihtenšteinu.

4.   DABASGĀZE

4.1.   Attiecīgie energoprodukti

Šī nodaļa attiecas uz ziņošanu par dabasgāzi.

4.2.   Agregātu saraksts

Šādus agregātus ziņo par dabasgāzi.

4.2.1.   VIETĒJĀ RAŽOŠANA

Norāda visu sausās realizējamās produkcijas apjomu valsts robežās, tostarp atklātā jūrā iegūto. Iegūto apjomu mēra pēc attīrīšanas un NGL ieguves, kā arī pēc sēra ekstrakcijas. Neietver ieguves zudumus un daudzumus, kas ir no jauna ievadīti, izplūduši vai uzliesmojuši. Ietver izmantotos daudzumus dabasgāzes nozarē; gāzes ieguvē, cauruļvadu sistēmās un pārstrādes rūpnīcās.

4.2.2.   IMPORTS (IENĀKOŠIE PRODUKTI)

4.2.3.   EKSPORTS (IZEJOŠIE PRODUKTI)

Piezīme par importu un eksportu: Ziņo par visiem dabasgāzes daudzumiem, kas fiziski ir šķērsojuši valsts robežas ar muitas kontroli vai bez tās. Tas ietver daudzumus, kas jūsu valstī ir tranzītā; tranzīta daudzumi būtu jāietver kā imports un eksports. Sašķidrinātas dabasgāzes importam būtu jāattiecas tikai uz sauso realizējamo ekvivalentu, tostarp apjomiem, kas izmantoti pašu patēriņam regazifikācijas procesā. Par apjomiem, kas izmantoti pašu patēriņam regazifikācijā, būtu jāziņo sadaļā “Izmantošana savām vajadzībām un dabasgāzes nozares zudumi” (sk. sadaļu 4.2.11.) Par visiem gāzes šķidrumiem (piemēram, LPG), kas iegūti importētās LNG regazifikācijas procesā, būtu jāziņo kā par patēriņu sadaļas “Citi ogļūdeņraži” daļā “No citiem avotiem saņemtais”, kā noteikts šā pielikuma 3. nodaļā (NAFTA UN NAFTAS PRODUKTI).

4.2.4.   KRĀJUMU IZMAIŅAS

Krājumu palielinājumu parāda kā pozitīvu skaitli un krājumu samazinājumu – kā negatīvu skaitli.

4.2.5.   FAKTISKĀS BRUTO IEKŠZEMES PIEGĀDES

Šī kategorija ietver realizējamās gāzes piegādes iekšzemes tirgū, tostarp gāzes, ko gāzes nozare izmantojusi savām vajadzībām apkurei un iekārtu ekspluatācijai (t. i., patēriņš gāzes ieguvē, cauruļvadu sistēmā un pārstrādes rūpnīcās); būtu jāietver arī piegādes un sadales zudumi.

4.2.6.   TO KRĀJUMU LĪMENIS PERIODA SĀKUMĀ, KAS TIEK GLABĀTI VALSTS TERITORIJĀ

4.2.8.   TO KRĀJUMU LĪMENIS PERIODA BEIGĀS, KAS TIEK GLABĀTI VALSTS TERITORIJĀ

4.2.9.   TO KRĀJUMU LĪMENIS PERIODA SĀKUMĀ, KAS TIEK GLABĀTI ĀRVALSTĪS

4.2.10.   TO KRĀJUMU LĪMENIS PERIODA BEIGĀS, KAS TIEK GLABĀTI ĀRVALSTĪS

Piezīme par krājumu līmeni: ietver dabasgāzi, ko glabā gāzveidā, kā arī dabasgāzi, ko glabā šķidrā veidā.

4.2.11.   IZMANTOŠANA SAVĀM VAJADZĪBĀM UN DABASGĀZES NOZARES ZUDUMI

Gāzes nozares izmantotie daudzumi savām vajadzībām apkurei un iekārtu ekspluatācijai (t. i., patēriņš gāzes ieguvē, cauruļvadu sistēmā un pārstrādes rūpnīcās); ietver piegādes un sadales zudumus.

4.2.12.   IMPORTS (IENĀKOŠIE PRODUKTI) IZCELSMES VALSTS DALĪJUMĀ UN EKSPORTS (IZEJOŠIE PRODUKTI) GALAMĒRĶA VALSTS DALĪJUMĀ

Ziņo par importu (ienākošie produkti) izcelsmes valsts dalījumā un eksportu (izejošie produkti) galamērķa valsts dalījumā. Piemēro piezīmi par importu un eksportu 4.2.3. sadaļā. Imports un eksports ir jāziņo tikai par kaimiņvalsti vai valsti ar tiešu cauruļvada savienojumu un LNG gadījumā – valsti, kurā gāze tika iekrauta transportkuģī.

4.3.   Mērvienības

Par daudzumiem ir jāziņo divās mērvienībās:

| 4.3.1. | kā par fizisko daudzumu miljonos m3 (miljonos kubikmetru), pieņemot references gāzes nosacījumus (15 °C, 101 325 Pa), |
| --- | --- |

4.3.1.

kā par fizisko daudzumu miljonos m3 (miljonos kubikmetru), pieņemot references gāzes nosacījumus (15 °C, 101 325 Pa),

| 4.3.2. | kā par enerģijas saturu TJ (teradžoulos), pamatojoties uz augstāko siltumspēju. |
| --- | --- |

4.3.2.

kā par enerģijas saturu TJ (teradžoulos), pamatojoties uz augstāko siltumspēju.

4.4.   Datu nosūtīšanas termiņš

55 dienu laikā pēc pārskata mēneša beigām.

“D PIELIKUMS

IKMĒNEŠA ĪSTERMIŅA STATISTIKA

Šajā pielikumā ir aprakstīta ikmēneša īstermiņa statistikas vākšanas joma, mērvienības, pārskata periods, biežums, termiņš un nosūtīšanas procedūra.

A pielikums attiecas uz tādu terminu skaidrojumu, kuriem šajā pielikumā nav sniegts īpašs skaidrojums.

Visām datu vākšanām, kas norādītas šajā pielikumā, piemēro šādus noteikumus.

| a) | Pārskata periods. Paziņoto datu pārskata periods ir kalendārais mēnesis. |
| --- | --- |

a)

Pārskata periods. Paziņoto datu pārskata periods ir kalendārais mēnesis.

| b) | Biežums. Datus paziņo reizi mēnesī. |
| --- | --- |

b)

Biežums. Datus paziņo reizi mēnesī.

| c) | Nosūtīšanas formāts. Nosūtīšanas formāts atbilst piemērotam apmaiņas standartam, kā noteicis Eurostat. |
| --- | --- |

c)

Nosūtīšanas formāts. Nosūtīšanas formāts atbilst piemērotam apmaiņas standartam, kā noteicis Eurostat.

| d) | Nosūtīšanas metode. Datus nosūta vai augšupielādē elektroniski Eurostat vienotajā datu saņemšanas vietā. |
| --- | --- |

d)

Nosūtīšanas metode. Datus nosūta vai augšupielādē elektroniski Eurostat vienotajā datu saņemšanas vietā.

1.   DABASGĀZE

1.1.   Attiecīgie energoprodukti

Šī nodaļa attiecas uz ziņošanu par dabasgāzi.

1.2.   Agregātu saraksts

Ziņo par šādiem agregātiem.

1.2.1.   Ražošana

1.2.2.   Imports

1.2.3.   Eksports

1.2.4.   Krājumu izmaiņas

1.2.5.   Kopējie krājumi perioda beigās valsts teritorijā

1.3.   Mērvienības

Ziņotie daudzumi ir jānorāda TJ (teradžoulos), pamatojoties uz augstāko siltumspēju.

1.4.   Datu nosūtīšanas termiņš

Viena kalendārā mēneša laikā pēc pārskata mēneša.

2.   ELEKTROENERĢIJA

2.1.   Attiecīgie energoprodukti

Šī nodaļa attiecas uz ziņošanu par elektroenerģiju.

2.2.   Agregātu saraksts

Ziņo par šādiem agregātiem.

2.2.1.   KOPĀ SARAŽOTĀ ELEKTROENERĢIJA

Kopējais bruto saražotās elektroenerģijas daudzums.

Ietver enerģijas ražošanas uzņēmumu pašpatēriņu.

2.2.2.   IMPORTS

Elektroenerģijas apjomus uzskata par importētiem, ja tie ir šķērsojuši valsts politiskās robežas ar muitas kontroli vai bez tās. Ja elektroenerģiju piegādā tranzītā caur kādu valsti, par apjomu būtu jāziņo gan kā par importu, gan kā par eksportu.

2.2.3.   EKSPORTS

Elektroenerģijas apjomus uzskata par eksportētiem, ja tie ir šķērsojuši valsts politiskās robežas ar muitas kontroli vai bez tās. Ja elektroenerģiju piegādā tranzītā caur kādu valsti, par apjomu būtu jāziņo gan kā par importu, gan kā par eksportu.

2.3.   Mērvienības

Ziņotie daudzumi ir jānorāda GWh (gigavatstundās).

2.4.   Datu nosūtīšanas termiņš

Viena kalendārā mēneša laikā pēc pārskata mēneša.

2.5.   Atkāpes un atbrīvojumi

Vācija ir atbrīvota no šīs datu vākšanas.

3.   NAFTA UN NAFTAS PRODUKTI

3.1.   Attiecīgie energoprodukti

Šī nodaļa attiecas uz ziņošanu par šādiem produktiem.

| 3.1.1. | Jēlnafta |
| --- | --- |

3.1.1.

Jēlnafta

| 3.1.2. | LPG |
| --- | --- |

3.1.2.

LPG

| 3.1.3. | Benzīns (kas ir dzinēju benzīna un aviācijas benzīna summa) |
| --- | --- |

3.1.3.

Benzīns (kas ir dzinēju benzīna un aviācijas benzīna summa)

| 3.1.4. | Petroleja (kas ir petrolejas tipa reaktīvās degvielas un cita veida petrolejas summa) |
| --- | --- |

3.1.4.

Petroleja (kas ir petrolejas tipa reaktīvās degvielas un cita veida petrolejas summa)

| 3.1.5. | Gāzeļļa/dīzeļdegviela |
| --- | --- |

3.1.5.

Gāzeļļa/dīzeļdegviela

| 3.1.6. | Degvieleļļa |
| --- | --- |

3.1.6.

Degvieleļļa

| 3.1.7. | “Nafta kopā”, kas nozīmē visu iepriekš nosaukto produktu summu, izņemot jēlnaftu, un tajā ir jāietver arī visi citi naftas produkti, kas noteikti A pielikumā (piemēram, naftas pārstrādes gāze, etāns, ligroīns, naftas kokss, lakbenzīns un SBP, parafīna vaski, bitumens, smērvielas un citi). |
| --- | --- |

3.1.7.

“Nafta kopā”, kas nozīmē visu iepriekš nosaukto produktu summu, izņemot jēlnaftu, un tajā ir jāietver arī visi citi naftas produkti, kas noteikti A pielikumā (piemēram, naftas pārstrādes gāze, etāns, ligroīns, naftas kokss, lakbenzīns un SBP, parafīna vaski, bitumens, smērvielas un citi).

3.2.   Agregātu saraksts

Šādus agregātus ziņo par visiem energoproduktiem, kas minēti iepriekšējā punktā.

3.2.1.   Jēlnaftas un rafinēšanas rūpnīcu produkcija (bruto produkcija, tostarp rafinēšanas rūpnīcu kurināmais) visiem citiem 3.1. sadaļā norādītājiem produktiem.

3.2.2.   Imports

3.2.3.   Eksports

3.2.4.   Krājumi perioda beigās

3.2.5.   Krājumu izmaiņas

Krājumu palielinājumu parāda kā pozitīvu skaitli un krājumu samazinājumu – kā negatīvu skaitli.

3.2.6.   Rafinēšanas rūpnīcu saņemtais daudzums (faktiskais rafinēšanas rūpnīcu izmantotais daudzums) attiecībā uz jēlnaftu un pieprasījums pēc visiem citiem 3.1. sadaļā norādītājiem produktiem.

Pieprasījums tiek definēts kā piegādes vai pārdošana iekšzemes tirgū (vietējais patēriņš) un naftas rafinēšanas rūpnīcu kurināmais, un starptautiskie kuģu un aviācijas bunkuri. Pieprasījums pēc naftas kopā ietver jēlnaftu.

3.3.   Mērvienības

Ziņotie daudzumi ir jānorāda kt (kilotonnās).

3.4.   Datu nosūtīšanas termiņš

25 dienu laikā pēc pārskata mēneša beigām.

---

| 10.11.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 292/55 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 292/55

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/2011

(2017. gada 9. novembris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 951/2007, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus pārrobežu sadarbības programmām, ko finansē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1638/2006

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 232/2014, ar ko izveido Eiropas kaimiņattiecību instrumentu (1), un jo īpaši tās 12. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisija ir pieņēmusi Regulu (EK) Nr. 951/2007 (2), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus pārrobežu sadarbības programmām, ko finansē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1638/2006 (3). |
| --- | --- |

(1)

Komisija ir pieņēmusi Regulu (EK) Nr. 951/2007 (2), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus pārrobežu sadarbības programmām, ko finansē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1638/2006 (3).

| (2) | Ņemot vērā to, ka Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta pārrobežu sadarbības programmas sāka darboties novēloti, Regulas (EK) Nr. 951/2007 43. panta 2. punkta b) apakšpunktā paredzēto projektu īstenošanas posma beigu termiņš ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 435/2011 (4) tika pagarināts no 2014. gada 31. decembra līdz 2015. gada 31. decembrim. Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1343/2014 (5) Regulas (EK) Nr. 951/2007 43. panta 1. punktā, 2. punkta c) apakšpunktā un jaunajā 3. punktā paredzētais noslēguma posma beigu termiņš un attiecīgie noteikumi tika pielāgoti un pagarināti līdz 2017. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā to, ka Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta pārrobežu sadarbības programmas sāka darboties novēloti, Regulas (EK) Nr. 951/2007 43. panta 2. punkta b) apakšpunktā paredzēto projektu īstenošanas posma beigu termiņš ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 435/2011 (4) tika pagarināts no 2014. gada 31. decembra līdz 2015. gada 31. decembrim. Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1343/2014 (5) Regulas (EK) Nr. 951/2007 43. panta 1. punktā, 2. punkta c) apakšpunktā un jaunajā 3. punktā paredzētais noslēguma posma beigu termiņš un attiecīgie noteikumi tika pielāgoti un pagarināti līdz 2017. gada 31. decembrim.

| (3) | Lai nodrošinātu tiesisko noteiktību valstīm, kuras piedalās, būtu lietderīgi noteikt īpašu kārtību un procedūras kopīgās vadības iestādes veiktajām slēgšanām un atteikumiem (no līdzekļu atgūšanas), ievērojot vienlīdzīgas attieksmes, pārredzamības, pareizas finanšu pārvaldības un proporcionalitātes principu. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu tiesisko noteiktību valstīm, kuras piedalās, būtu lietderīgi noteikt īpašu kārtību un procedūras kopīgās vadības iestādes veiktajām slēgšanām un atteikumiem (no līdzekļu atgūšanas), ievērojot vienlīdzīgas attieksmes, pārredzamības, pareizas finanšu pārvaldības un proporcionalitātes principu.

| (4) | Kopīgā vadības iestāde īpašos gadījumos, kas ir jānosaka piemērotos Komisijas norādījumos un saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības un proporcionalitātes principu, var atteikties no atgūšanas rīkojuma bez Komisijas iepriekšējas atļaujas. |
| --- | --- |

(4)

Kopīgā vadības iestāde īpašos gadījumos, kas ir jānosaka piemērotos Komisijas norādījumos un saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības un proporcionalitātes principu, var atteikties no atgūšanas rīkojuma bez Komisijas iepriekšējas atļaujas.

| (5) | Grozītajā Regulā (EK) Nr. 951/2007 noteikto termiņu – 2017. gada 31. decembris – nevar ievērot kavējumu un slēgšanas procesa sarežģītības dēļ. Tādēļ termiņš būtu jāpagarina uz laiku līdz 36 mēnešiem pēc noslēguma pārskata iesniegšanas. |
| --- | --- |

(5)

Grozītajā Regulā (EK) Nr. 951/2007 noteikto termiņu – 2017. gada 31. decembris – nevar ievērot kavējumu un slēgšanas procesa sarežģītības dēļ. Tādēļ termiņš būtu jāpagarina uz laiku līdz 36 mēnešiem pēc noslēguma pārskata iesniegšanas.

| (6) | Būtu jāatzīst, ka Komisija, iespējams, nespēs ievērot kopīgo darbības programmu izbeigšanas termiņu force majeure gadījumā vai gadījumā, ja tiks veiktas tiesas izmeklēšanas vai cita veida izmeklēšanas. |
| --- | --- |

(6)

Būtu jāatzīst, ka Komisija, iespējams, nespēs ievērot kopīgo darbības programmu izbeigšanas termiņu force majeure gadījumā vai gadījumā, ja tiks veiktas tiesas izmeklēšanas vai cita veida izmeklēšanas.

| (7) | Lai būtu iespējams nekavējoties piemērot šajā regulā paredzētos pasākumus, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(7)

Lai būtu iespējams nekavējoties piemērot šajā regulā paredzētos pasākumus, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulu (ES) Nr. 232/2014 izveidotā komiteja. |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulu (ES) Nr. 232/2014 izveidotā komiteja.

| (9) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 951/2007, |
| --- | --- |

(9)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 951/2007,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 951/2007 groza šādi:

| 1) | regulas 27. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

  “5.   Kopīgajai vadības iestādei ar pienācīgu rūpību jārīkojas tā, lai viena gada laikā pēc atgūšanas rīkojuma izdošanas nodrošinātu līdzekļu atgūšanu. Tā jo īpaši nodrošina, ka parāds ir noteikts, fiksēts un iekasējams. Ja kopīgā vadības iestāde paredz atteikties no konstatētā parāda atgūšanas, tā nodrošina, ka šī atteikšanās ir likumīga un atbilst pareizas finanšu pārvaldības un proporcionalitātes principam. Lēmumam par atteikšanos jābūt ar pamatojumu, un tas jāiesniedz kopīgajai uzraudzības komitejai un Komisijai, lai saņemtu iepriekšēju atļauju. Pamatojoties uz piemērotiem Komisijas norādījumiem, Komisijas iepriekšēja atļauja var nebūt nepieciešama.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 27. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Kopīgajai vadības iestādei ar pienācīgu rūpību jārīkojas tā, lai viena gada laikā pēc atgūšanas rīkojuma izdošanas nodrošinātu līdzekļu atgūšanu. Tā jo īpaši nodrošina, ka parāds ir noteikts, fiksēts un iekasējams. Ja kopīgā vadības iestāde paredz atteikties no konstatētā parāda atgūšanas, tā nodrošina, ka šī atteikšanās ir likumīga un atbilst pareizas finanšu pārvaldības un proporcionalitātes principam. Lēmumam par atteikšanos jābūt ar pamatojumu, un tas jāiesniedz kopīgajai uzraudzības komitejai un Komisijai, lai saņemtu iepriekšēju atļauju. Pamatojoties uz piemērotiem Komisijas norādījumiem, Komisijas iepriekšēja atļauja var nebūt nepieciešama.”;

| 2) | regulas 43. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Katras kopīgās darbības programmas īstenošanas laikposms sākas datumā, kurā Komisija pieņem attiecīgo kopīgo darbības programmu, un beidzas ne vēlāk kā 36 mēnešus pēc noslēguma pārskata iesniegšanas.”; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 43. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Katras kopīgās darbības programmas īstenošanas laikposms sākas datumā, kurā Komisija pieņem attiecīgo kopīgo darbības programmu, un beidzas ne vēlāk kā 36 mēnešus pēc noslēguma pārskata iesniegšanas.”;

| b) | panta 2. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | kopīgās darbības programmas finansēšanas noslēguma posms, kas ietver visu saistībā ar programmu parakstīto līgumu finansiālo slēgšanu, programmas ex post novērtēšanu, noslēguma pārskata iesniegšanu un galīgo maksājumu vai galīgo līdzekļu atgūšanu, kuru veic Komisija. Šis posms beidzas ne vēlāk kā 36 mēnešus pēc noslēguma pārskata iesniegšanas.”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 2. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

kopīgās darbības programmas finansēšanas noslēguma posms, kas ietver visu saistībā ar programmu parakstīto līgumu finansiālo slēgšanu, programmas ex post

| 3) | regulas 46. pantam pievieno šādu 3. punktu:

  “3.   Ja kopīgā vadības iestāde nav varējusi deklarēt Komisijai galīgās summas šādu iemeslu dēļ:






  a) | projekti ir apturēti ar tiesvedību vai administratīvu pārsūdzību, kam ir apturoša iedarbība; vai |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 46. pantam pievieno šādu 3. punktu:

“3.   Ja kopīgā vadības iestāde nav varējusi deklarēt Komisijai galīgās summas šādu iemeslu dēļ:

a)

projekti ir apturēti ar tiesvedību vai administratīvu pārsūdzību, kam ir apturoša iedarbība; vai

| b) | force majeure apstākļi, kas būtiski ietekmē visas programmas vai tās daļas īstenošanu; |
| --- | --- |

b)

force majeure apstākļi, kas būtiski ietekmē visas programmas vai tās daļas īstenošanu;

tad 43. panta 1. punktā noteikto īstenošanas laikposmu nepiemēro programmas daļai, uz kuru attiecas šā punkta a) vai b) apakšpunkts.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 9. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 77, 15.3.2014., 27. lpp.

1

(2)  Komisijas 2007. gada 9. augusta Regula (EK) Nr. 951/2007, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus pārrobežu sadarbības programmām, ko finansē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (OV L 210, 10.8.2007., 10. lpp.).

2

(3)  Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Regula (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2011. gada 5. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 435/2011, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 951/2007, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus pārrobežu sadarbības programmām, ko finansē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1638/2006 (OV L 118, 6.5.2011., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2014. gada 17. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1343/2014, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 951/2007, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus pārrobežu sadarbības programmām, ko finansē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1638/2006 (OV L 363, 18.12.2014., 75. lpp.).

5

---

LĒMUMI

| 10.11.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 292/57 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 292/57

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/2012

(2017. gada 7. novembris),

ar kuru groza Īstenošanas lēmumu 2012/232/ES, ar ko Rumānijai atļauj piemērot pasākumus, atkāpjoties no 26. panta 1. punkta a) apakšpunkta un 168. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Direktīvu 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (1) un jo īpaši tās 395. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 2006/112/EK 168. pantā noteiktas nodokļa maksātāja tiesības atskaitīt pievienotās vērtības nodokli (PVN), kas maksājams par preču un pakalpojumu piegādēm, ko tas saņēmis darījumos, par kuriem uzliek nodokli. Minētās direktīvas 26. panta 1. punkta a) apakšpunktā ietverta prasība uzskaitīt PVN, ja nodokļa maksātājs saimnieciskās darbības aktīvus izmanto savām vai sava personāla privātajām vajadzībām vai – plašākā nozīmē – citiem mērķiem nekā savas saimnieciskās darbības vajadzībām. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 2006/112/EK 168. pantā noteiktas nodokļa maksātāja tiesības atskaitīt pievienotās vērtības nodokli (PVN), kas maksājams par preču un pakalpojumu piegādēm, ko tas saņēmis darījumos, par kuriem uzliek nodokli. Minētās direktīvas 26. panta 1. punkta a) apakšpunktā ietverta prasība uzskaitīt PVN, ja nodokļa maksātājs saimnieciskās darbības aktīvus izmanto savām vai sava personāla privātajām vajadzībām vai – plašākā nozīmē – citiem mērķiem nekā savas saimnieciskās darbības vajadzībām.

| (2) | Ar Padomes Īstenošanas lēmumu 2012/232/ES (2) Rumānijai tika atļauts līdz 2014. gada 31. decembrim piemērot atkāpi atbilstoši Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 1. punktam, īstenojot pasākumu, ar kuru līdz 50 % ierobežo tiesības atskaitīt priekšnodokli, kas maksājams par mehānisko autotransporta līdzekļu pirkšanu, iegādi Kopienas iekšienē, importēšanu, nomu vai līzingu, kā arī PVN par izdevumiem, kas saistīti ar šiem transportlīdzekļiem, tostarp degvielu, ja transportlīdzekļi tiek izmantoti ne tikai saimnieciskās darbības vajadzībām. Īstenošanas lēmuma 2012/232/ES spēkā esības termiņš ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/156 (3) tika pagarināts līdz 2017. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(2)

Ar Padomes Īstenošanas lēmumu 2012/232/ES (2) Rumānijai tika atļauts līdz 2014. gada 31. decembrim piemērot atkāpi atbilstoši Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 1. punktam, īstenojot pasākumu, ar kuru līdz 50 % ierobežo tiesības atskaitīt priekšnodokli, kas maksājams par mehānisko autotransporta līdzekļu pirkšanu, iegādi Kopienas iekšienē, importēšanu, nomu vai līzingu, kā arī PVN par izdevumiem, kas saistīti ar šiem transportlīdzekļiem, tostarp degvielu, ja transportlīdzekļi tiek izmantoti ne tikai saimnieciskās darbības vajadzībām. Īstenošanas lēmuma 2012/232/ES spēkā esības termiņš ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/156 (3) tika pagarināts līdz 2017. gada 31. decembrim.

| (3) | Ar vēstuli, kas Komisijā reģistrēta 2017. gada 5. aprīlī, Rumānija pieprasīja atļauju turpināt piemērot pasākumu, ar ko atkāpjas no Direktīvas 2006/112/EK 26. panta 1. punkta a) apakšpunkta un 168. panta, lai ierobežotu atskaitīšanas tiesības par izdevumiem, kas attiecas uz dažiem mehāniskajiem autotransporta līdzekļiem, kurus izmanto ne tikai saimnieciskās darbības vajadzībām. |
| --- | --- |

(3)

Ar vēstuli, kas Komisijā reģistrēta 2017. gada 5. aprīlī, Rumānija pieprasīja atļauju turpināt piemērot pasākumu, ar ko atkāpjas no Direktīvas 2006/112/EK 26. panta 1. punkta a) apakšpunkta un 168. panta, lai ierobežotu atskaitīšanas tiesības par izdevumiem, kas attiecas uz dažiem mehāniskajiem autotransporta līdzekļiem, kurus izmanto ne tikai saimnieciskās darbības vajadzībām.

| (4) | Konkrētas procentu likmes piemērošana PVN summai par atskaitāmiem izdevumiem saistībā ar mehāniskajiem autotransporta līdzekļiem, kuri tiek izmantoti ne tikai saimnieciskās darbības vajadzībām, vienkāršo PVN iekasēšanas procesu. |
| --- | --- |

(4)

Konkrētas procentu likmes piemērošana PVN summai par atskaitāmiem izdevumiem saistībā ar mehāniskajiem autotransporta līdzekļiem, kuri tiek izmantoti ne tikai saimnieciskās darbības vajadzībām, vienkāršo PVN iekasēšanas procesu.

| (5) | Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punkta otro daļu Komisija 2017. gada 28. jūnija vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Rumānijas pieprasījumu. Komisija 2017. gada 29. jūnija vēstulē paziņoja Rumānijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai izvērtētu pieprasījumu. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punkta otro daļu Komisija 2017. gada 28. jūnija vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Rumānijas pieprasījumu. Komisija 2017. gada 29. jūnija vēstulē paziņoja Rumānijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai izvērtētu pieprasījumu.

| (6) | Saskaņā ar Īstenošanas lēmuma 2012/232/ES 4. panta 2. punktu Rumānija kopā ar pagarinājuma pieprasījumu iesniedza Komisijai ziņojumu par minētā īstenošanas lēmuma piemērošanu. Pamatojoties uz patlaban pieejamo informāciju, Rumānija norāda, ka 50 % ierobežojums joprojām ir pamatots un lietderīgs. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Īstenošanas lēmuma 2012/232/ES 4. panta 2. punktu Rumānija kopā ar pagarinājuma pieprasījumu iesniedza Komisijai ziņojumu par minētā īstenošanas lēmuma piemērošanu. Pamatojoties uz patlaban pieejamo informāciju, Rumānija norāda, ka 50 % ierobežojums joprojām ir pamatots un lietderīgs.

| (7) | Atkāpes pasākumu pagarinājums būtu jāierobežo laikā, lai ļautu izvērtēt to efektivitāti un procentuālās daļas lietderību. Tādēļ būtu jāatļauj Rumānijai turpināt piemērot pasākumus ierobežotā laikposmā – līdz 2020. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(7)

Atkāpes pasākumu pagarinājums būtu jāierobežo laikā, lai ļautu izvērtēt to efektivitāti un procentuālās daļas lietderību. Tādēļ būtu jāatļauj Rumānijai turpināt piemērot pasākumus ierobežotā laikposmā – līdz 2020. gada 31. decembrim.

| (8) | Ja Rumānija uzskatīs, ka ir nepieciešams turpmāks pagarinājums, kas pārsniedz 2020. gada termiņu, tai līdz 2020. gada 31. martam būtu jāiesniedz Komisijai pagarinājuma pieprasījums kopā ar ziņojumu, kurā ietverts piemērotā procentuālās daļas ierobežojuma pārskats. |
| --- | --- |

(8)

Ja Rumānija uzskatīs, ka ir nepieciešams turpmāks pagarinājums, kas pārsniedz 2020. gada termiņu, tai līdz 2020. gada 31. martam būtu jāiesniedz Komisijai pagarinājuma pieprasījums kopā ar ziņojumu, kurā ietverts piemērotā procentuālās daļas ierobežojuma pārskats.

| (9) | Atkāpei būs vien nenozīmīga ietekme uz galapatēriņa posmā iekasētajiem kopējiem nodokļa ieņēmumiem, un tai nebūs nelabvēlīgas ietekmes uz Savienības pašu resursiem, ko veido iekasētais PVN. |
| --- | --- |

(9)

Atkāpei būs vien nenozīmīga ietekme uz galapatēriņa posmā iekasētajiem kopējiem nodokļa ieņēmumiem, un tai nebūs nelabvēlīgas ietekmes uz Savienības pašu resursiem, ko veido iekasētais PVN.

| (10) | Tāpēc Īstenošanas lēmums 2012/232/ES būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(10)

Tāpēc Īstenošanas lēmums 2012/232/ES būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmuma 2012/232/ES 4. pantu aizstāj ar šādu:

“4. pants

1.   Šis lēmums zaudē spēku dienā, kad stājas spēkā Savienības noteikumi, ar ko nosaka tos izdevumus saistībā ar mehāniskajiem autotransporta līdzekļiem, uz kuriem neattiecas PVN pilnas atskaitīšanas tiesības, vai 2020. gada 31. decembrī atkarībā no tā, kura diena ir agrāk.

2.   Ja tiek pieprasīts šajā lēmumā paredzēto pasākumu pagarinājums, pieprasījumu iesniedz Komisijai līdz 2020. gada 31. martam. Kopā ar šādu pieprasījumu iesniedz ziņojumu, kurā ietver pārskatu par procentuālo ierobežojumu, ko piemēro tiesībām atskaitīt PVN, pamatojoties uz šo lēmumu.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.

To piemēro no 2018. gada 1. janvāra.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Rumānijai.

Briselē, 2017. gada 7. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

T. TÕNISTE

---

(1)  
  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Īstenošanas lēmums 2012/232/ES (2012. gada 26. aprīlis), ar ko Rumānijai atļauj piemērot pasākumus, atkāpjoties no 26. panta 1. punkta a) apakšpunkta un 168. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 117, 1.5.2012., 7. lpp.).

2

(3)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2015/156 (2015. gada 27. janvāris), ar kuru pagarina spēkā esības termiņu Īstenošanas lēmumam 2012/232/ES, ar ko Rumānijai atļauj piemērot pasākumus, atkāpjoties no 26. panta 1. punkta a) apakšpunkta un 168. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 26, 31.1.2015., 27. lpp.).

3

---

| 10.11.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 292/59 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 292/59

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/2013

(2017. gada 7. novembris),

ar ko Nīderlandes Karalistei atļauj ieviest īpašu pasākumu, atkāpjoties no 193. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Direktīvu 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (1) un jo īpaši tās 395. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 2006/112/EK 193. pantā paredzēts, ka nodokļa maksātājs, kas piegādā preces vai sniedz pakalpojumus, parasti atbild par pievienotās vērtības nodokļa (PVN) nomaksu nodokļu dienestiem. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 2006/112/EK 193. pantā paredzēts, ka nodokļa maksātājs, kas piegādā preces vai sniedz pakalpojumus, parasti atbild par pievienotās vērtības nodokļa (PVN) nomaksu nodokļu dienestiem.

| (2) | Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 199.a panta 1. punkta g) apakšpunktu dalībvalstis var paredzēt, ka persona, kas ir atbildīga par PVN nomaksu par telekomunikāciju pakalpojumu sniegšanu, ir nodokļa maksātājs, kas ir piegādes saņēmējs (“apgrieztās maksāšanas sistēma”). Nīderlande neizmanto šo iespēju. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 199.a panta 1. punkta g) apakšpunktu dalībvalstis var paredzēt, ka persona, kas ir atbildīga par PVN nomaksu par telekomunikāciju pakalpojumu sniegšanu, ir nodokļa maksātājs, kas ir piegādes saņēmējs (“apgrieztās maksāšanas sistēma”). Nīderlande neizmanto šo iespēju.

| (3) | Nesen telekomunikāciju pakalpojumu nozarē Nīderlandē tika atklāti krāpšanas gadījumi. Tāpēc Nīderlande vēlētos ieviest apgrieztās maksāšanas sistēmu telekomunikāciju pakalpojumu sniegšanai iekšzemē. |
| --- | --- |

(3)

Nesen telekomunikāciju pakalpojumu nozarē Nīderlandē tika atklāti krāpšanas gadījumi. Tāpēc Nīderlande vēlētos ieviest apgrieztās maksāšanas sistēmu telekomunikāciju pakalpojumu sniegšanai iekšzemē.

| (4) | Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 199.a panta 1. punktu apgrieztās maksāšanas sistēmu var piemērot tikai līdz 2018. gada 31. decembrim un uz minimālo piemērošanas laikposmu – diviem gadiem. Tā kā divu gadu minimalā piemērošanas laikposma nosacījums nav izpildāms, Nīderlande nevar piemērot apgrieztās maksāšanas sistēmu, pamatojoties uz minētās direktīvas 199.a panta 1. punkta g) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 199.a panta 1. punktu apgrieztās maksāšanas sistēmu var piemērot tikai līdz 2018. gada 31. decembrim un uz minimālo piemērošanas laikposmu – diviem gadiem. Tā kā divu gadu minimalā piemērošanas laikposma nosacījums nav izpildāms, Nīderlande nevar piemērot apgrieztās maksāšanas sistēmu, pamatojoties uz minētās direktīvas 199.a panta 1. punkta g) apakšpunktu.

| (5) | Līdz ar to vēstulē, kas Komisijā reģistrēta 2017. gada 11. jūlijā, Nīderlande lūdza piešķirt atkāpi no Direktīvas 2006/112/EK 193. panta, lai saņemtu atļauju piemērot apgrieztās maksāšanas sistēmu telekomunikāciju pakalpojumu sniegšanai, pamatojoties uz minētās direktīvas 395. pantu. |
| --- | --- |

(5)

Līdz ar to vēstulē, kas Komisijā reģistrēta 2017. gada 11. jūlijā, Nīderlande lūdza piešķirt atkāpi no Direktīvas 2006/112/EK 193. panta, lai saņemtu atļauju piemērot apgrieztās maksāšanas sistēmu telekomunikāciju pakalpojumu sniegšanai, pamatojoties uz minētās direktīvas 395. pantu.

| (6) | Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punktu Komisija 2017. gada 5. septembra vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Nīderlandes prasījumu. Ar 2017. gada 6. septembra vēstuli Komisija paziņoja Nīderlandei, ka tās rīcībā ir visa informācija, kas tiek uzskatīta par nepieciešamu pieprasījuma izvērtēšanai. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punktu Komisija 2017. gada 5. septembra vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Nīderlandes prasījumu. Ar 2017. gada 6. septembra vēstuli Komisija paziņoja Nīderlandei, ka tās rīcībā ir visa informācija, kas tiek uzskatīta par nepieciešamu pieprasījuma izvērtēšanai.

| (7) | Pieprasītās atkāpes mērķis ir novērst PVN krāpšanu telekomunikāciju pakalpojumu nozarē. Kaut gan telekomunikāciju pakalpojumu sniegšanā ir iespējama krāpniecība un šī joma tiek rūpīgi uzraudzīta, Nīderlande nesen atklāja krāpnieciskas shēmas attiecībā uz tirdzniecību ar sarunu minūtēm, kurās iesaistīti vairāki “pazudušie tirgotāji” un buferuzņēmumi. Šo shēmu rezultātā rodas ievērojami nodokļu ieņēmumu zaudējumi. |
| --- | --- |

(7)

Pieprasītās atkāpes mērķis ir novērst PVN krāpšanu telekomunikāciju pakalpojumu nozarē. Kaut gan telekomunikāciju pakalpojumu sniegšanā ir iespējama krāpniecība un šī joma tiek rūpīgi uzraudzīta, Nīderlande nesen atklāja krāpnieciskas shēmas attiecībā uz tirdzniecību ar sarunu minūtēm, kurās iesaistīti vairāki “pazudušie tirgotāji” un buferuzņēmumi. Šo shēmu rezultātā rodas ievērojami nodokļu ieņēmumu zaudējumi.

| (8) | Balstoties uz Nīderlandes iesniegto informāciju, parastās krāpšanas atklāšanas un novēršanas metodes nav efektīvas, jo iesaistītie pakalpojumi tiek sniegti no valstīm ārpus Savienības un netiek minēti nevienā reģistrā vai sarakstā. Maksājumi tiek veikti ar maksājumu platformu starpniecību banku kontos ārpus Savienības, kas apgrūtina darījumu atklāšanu un padara informācijas iegūšanu no bankām neiespējamu. Nīderlande norāda, ka bez apgrieztās maksāšanas sistēmas attiecīgajiem pakalpojumiem nodokļu zaudējumi eksponenciāli pieaugs. |
| --- | --- |

(8)

Balstoties uz Nīderlandes iesniegto informāciju, parastās krāpšanas atklāšanas un novēršanas metodes nav efektīvas, jo iesaistītie pakalpojumi tiek sniegti no valstīm ārpus Savienības un netiek minēti nevienā reģistrā vai sarakstā. Maksājumi tiek veikti ar maksājumu platformu starpniecību banku kontos ārpus Savienības, kas apgrūtina darījumu atklāšanu un padara informācijas iegūšanu no bankām neiespējamu. Nīderlande norāda, ka bez apgrieztās maksāšanas sistēmas attiecīgajiem pakalpojumiem nodokļu zaudējumi eksponenciāli pieaugs.

| (9) | Tāpēc Nīderlandei būtu jāatļauj piemērot apgrieztās maksāšanas sistēmu telekomunikāciju pakalpojumu sniegšanai līdz 2018. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc Nīderlandei būtu jāatļauj piemērot apgrieztās maksāšanas sistēmu telekomunikāciju pakalpojumu sniegšanai līdz 2018. gada 31. decembrim.

| (10) | Atkāpei nav negatīvas ietekmes uz Savienības pašas resursiem, ko veido iekasētais PVN, |
| --- | --- |

(10)

Atkāpei nav negatīvas ietekmes uz Savienības pašas resursiem, ko veido iekasētais PVN,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK 193. panta, Nīderlandei tiek atļauts noteikt piegādes saņēmēju kā personu, kura ir atbildīga par PVN nomaksu nodokļu dienestiem telekomunikāciju pakalpojumu piegādes gadījumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.

Tas zaudē spēku 2018. gada 31. decembrī.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Nīderlandes Karalistei.

Briselē, 2017. gada 7. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

T. TÕNISTE

---

(1)  
  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

1

---

| 10.11.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 292/61 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 292/61

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/2014

(2017. gada 8. novembris),

ar ko no Eiropas Savienības finansējuma izslēdz konkrētus dalībvalstu izdevumus, kurus tās attiecinājušas uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF) un uz Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 7263)

(Autentisks ir tikai teksts angļu, bulgāru, čehu, franču, grieķu, horvātu, itāļu, latviešu, lietuviešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, somu, spāņu, vācu un zviedru valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 52. pantu,

apspriedusies ar Lauksaimniecības fondu komiteju,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1290/2005 (2) 31. pantu un no 2015. gada 1. janvāra saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 52. pantu Komisijai ir jāveic vajadzīgās pārbaudes, jāpaziņo dalībvalstīm minēto pārbaužu rezultāti, jāpieņem zināšanai dalībvalstu skaidrojumi, jāsasauc divpusējas apspriedes, lai panāktu vienošanos ar attiecīgajām dalībvalstīm, un oficiāli jāpaziņo tām savi secinājumi. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1290/2005 (2) 31. pantu un no 2015. gada 1. janvāra saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 52. pantu Komisijai ir jāveic vajadzīgās pārbaudes, jāpaziņo dalībvalstīm minēto pārbaužu rezultāti, jāpieņem zināšanai dalībvalstu skaidrojumi, jāsasauc divpusējas apspriedes, lai panāktu vienošanos ar attiecīgajām dalībvalstīm, un oficiāli jāpaziņo tām savi secinājumi.

| (2) | Dalībvalstīm ir bijusi iespēja pieprasīt samierināšanas procedūras uzsākšanu. Dažos gadījumos šī iespēja ir izmantota, un Komisija ir izskatījusi procedūras rezultātā sagatavotos ziņojumus. |
| --- | --- |

(2)

Dalībvalstīm ir bijusi iespēja pieprasīt samierināšanas procedūras uzsākšanu. Dažos gadījumos šī iespēja ir izmantota, un Komisija ir izskatījusi procedūras rezultātā sagatavotos ziņojumus.

| (3) | Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1306/2013 finansēt drīkst vienīgi tādus lauksaimniecības izdevumus, kas radušies, nepārkāpjot Savienības tiesības. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1306/2013 finansēt drīkst vienīgi tādus lauksaimniecības izdevumus, kas radušies, nepārkāpjot Savienības tiesības.

| (4) | Ņemot vērā veiktās pārbaudes, divpusējo apspriežu un samierināšanas procedūras rezultātus, ir atklājies, ka daļa dalībvalstu deklarēto izdevumu šai prasībai neatbilst, tāpēc tos nevar finansēt no ELGF un ELFLA. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā veiktās pārbaudes, divpusējo apspriežu un samierināšanas procedūras rezultātus, ir atklājies, ka daļa dalībvalstu deklarēto izdevumu šai prasībai neatbilst, tāpēc tos nevar finansēt no ELGF un ELFLA.

| (5) | Būtu jānorāda summas, kuras nav atzītas par pieprasāmām no ELGF un ELFLA. Minētās summas nav saistītas ar izdevumiem, kas radušies vairāk nekā divdesmit četrus mēnešus pirms Komisijas rakstveida paziņojuma dalībvalstīm par veikto pārbaužu rezultātiem. |
| --- | --- |

(5)

Būtu jānorāda summas, kuras nav atzītas par pieprasāmām no ELGF un ELFLA. Minētās summas nav saistītas ar izdevumiem, kas radušies vairāk nekā divdesmit četrus mēnešus pirms Komisijas rakstveida paziņojuma dalībvalstīm par veikto pārbaužu rezultātiem.

| (6) | Summās, kuras ar šo lēmumu tiek izslēgtas no Savienības finansējuma, būtu jāņem vērā arī ikviena samazināšana vai apturēšana, kas veikta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 41. pantu, jo tāda samazināšana vai apturēšana ir provizoriska un neskar lēmumus, kuri pieņemti atbilstīgi minētās regulas 51. vai 52. pantam. |
| --- | --- |

(6)

Summās, kuras ar šo lēmumu tiek izslēgtas no Savienības finansējuma, būtu jāņem vērā arī ikviena samazināšana vai apturēšana, kas veikta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 41. pantu, jo tāda samazināšana vai apturēšana ir provizoriska un neskar lēmumus, kuri pieņemti atbilstīgi minētās regulas 51. vai 52. pantam.

| (7) | Šajā lēmumā norādītajos gadījumos Komisija attiecīgajā kopsavilkuma ziņojumā (3) ir informējusi dalībvalstis par to summu novērtējumu, kuras no finansējuma izslēdzamas sakarā ar to neatbilstību Savienības tiesībām. |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā norādītajos gadījumos Komisija attiecīgajā kopsavilkuma ziņojumā (3) ir informējusi dalībvalstis par to summu novērtējumu, kuras no finansējuma izslēdzamas sakarā ar to neatbilstību Savienības tiesībām.

| (8) | Šis lēmums neskar finansiāla rakstura secinājumus, kurus Komisija var izdarīt saistībā ar Eiropas Savienības Tiesas spriedumiem lietās, kuru izskatīšana 2017. gada 1. septembrī vēl nebija pabeigta, |
| --- | --- |

(8)

Šis lēmums neskar finansiāla rakstura secinājumus, kurus Komisija var izdarīt saistībā ar Eiropas Savienības Tiesas spriedumiem lietās, kuru izskatīšana 2017. gada 1. septembrī vēl nebija pabeigta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pielikumā norādītās izdevumu summas, kuras dalībvalstu akreditētās maksājumu aģentūras deklarējušas, izdevumus attiecinot uz ELGF vai ELFLA, izslēdz no Savienības finansējuma.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Beļģijas Karalistei, Bulgārijas Republikai, Čehijas Republikai, Vācijas Federatīvajai Republikai, Īrijai, Grieķijas Republikai, Spānijas Karalistei, Francijas Republikai, Horvātijas Republikai, Itālijas Republikai, Latvijas Republikai, Lietuvas Republikai, Luksemburgas Lielhercogistei, Nīderlandes Karalistei, Polijas Republikai, Portugāles Republikai, Rumānijai, Slovākijas Republikai, Somijas Republikai, Zviedrijas Karalistei un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.

Briselē, 2017. gada 8. novembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.

1

(2)  Padomes 2005. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.).

2

(3)  Ares(2017)5181852, 2017. gada 24. oktobris.

3

---

PIELIKUMS

Lēmums: 55

Budžeta postenis: 05040501

| Dalībvalsts | Pasākums | FG | Pamatojums | Korekcijas veids | Korekcija (%) | Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BG | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji | 2014 | Finansiālā ietekme, ko radījis Lēmums C(2015) 4085, ar kuru tika samazināti starpposma maksājumi saistībā ar izdevumiem par laikposmu no 2014. gada 1. jūlija līdz 31. decembrim | VIENREIZĒJA | | EUR | 724 824,25 | 0,00 | 724 824,25 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji | 2015 | Finansiālā ietekme, ko radījis Lēmums C(2015) 4085, ar kuru tika samazināti starpposma maksājumi saistībā ar izdevumiem par laikposmu no 2014. gada 1. jūlija līdz 31. decembrim | VIENREIZĒJA | | EUR | 485 042,74 | 0,00 | 485 042,74 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji | 2015 | Finansiālā ietekme, ko radījis Lēmums C(2015) 5692, ar kuru tika daļēji apturēti starpposma maksājumi saistībā ar izdevumiem par laikposmu no 2015. gada 1. janvāra līdz 31. martam | VIENREIZĒJA | | EUR | 434 253,44 | 0,00 | 434 253,44 |
| | | | | | Kopā BG: | EUR | 1 644 120,43 | 0,00 | 1 644 120,43 |
| Dalībvalsts | Pasākums | FG | Pamatojums | Korekcijas veids | Korekcija (%) | Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| DE | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – publiskie saņēmēji | 2014 | Fondā jau ieskaitītu summu atlīdzināšana | VIENREIZĒJA | | EUR | 2 606,53 | 0,00 | 2 606,53 |
| | | | | | Kopā DE: | EUR | 2 606,53 | 0,00 | 2 606,53 |
| Dalībvalsts | Pasākums | FG | Pamatojums | Korekcijas veids | Korekcija (%) | Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| GR | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 2. prioritārais virziens (2007–2013, platībatkarīgie pasākumi) | 2009 | Atlīdzināšana pēc sprieduma lietā T-112/15 | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | 5 007 867,36 | 2 318 055,75 | 2 689 811,61 |
| | | | | | Kopā GR: | EUR | 5 007 867,36 | 2 318 055,75 | 2 689 811,61 |
| Dalībvalsts | Pasākums | FG | Pamatojums | Korekcijas veids | Korekcija (%) | Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| PL | Sertifikācija | 2010 | Atlīdzināšana fondam kā daļa no atgūtajiem parādiem | VIENREIZĒJA | | EUR | 24 776,09 | 0,00 | 24 776,09 |
| | | | | | Kopā PL: | EUR | 24 776,09 | 0,00 | 24 776,09 |

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

BG

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji

2014

Finansiālā ietekme, ko radījis Lēmums C(2015) 4085, ar kuru tika samazināti starpposma maksājumi saistībā ar izdevumiem par laikposmu no 2014. gada 1. jūlija līdz 31. decembrim

VIENREIZĒJA

EUR

724 824,25

0,00

724 824,25

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji

2015

Finansiālā ietekme, ko radījis Lēmums C(2015) 4085, ar kuru tika samazināti starpposma maksājumi saistībā ar izdevumiem par laikposmu no 2014. gada 1. jūlija līdz 31. decembrim

VIENREIZĒJA

EUR

485 042,74

0,00

485 042,74

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji

2015

Finansiālā ietekme, ko radījis Lēmums C(2015) 5692, ar kuru tika daļēji apturēti starpposma maksājumi saistībā ar izdevumiem par laikposmu no 2015. gada 1. janvāra līdz 31. martam

VIENREIZĒJA

EUR

434 253,44

0,00

434 253,44

Kopā BG:

EUR

1 644 120,43

0,00

1 644 120,43

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

DE

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – publiskie saņēmēji

2014

Fondā jau ieskaitītu summu atlīdzināšana

VIENREIZĒJA

EUR

2 606,53

0,00

2 606,53

Kopā DE:

EUR

2 606,53

0,00

2 606,53

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

GR

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 2. prioritārais virziens (2007–2013, platībatkarīgie pasākumi)

2009

Atlīdzināšana pēc sprieduma lietā T-112/15

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

5 007 867,36

2 318 055,75

2 689 811,61

Kopā GR:

EUR

5 007 867,36

2 318 055,75

2 689 811,61

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

PL

Sertifikācija

2010

Atlīdzināšana fondam kā daļa no atgūtajiem parādiem

VIENREIZĒJA

EUR

24 776,09

0,00

24 776,09

Kopā PL:

EUR

24 776,09

0,00

24 776,09

| Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| --- | --- | --- | --- |
| EUR | 6 679 370,41 | 2 318 055,75 | 4 361 314,66 |

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

EUR

6 679 370,41

2 318 055,75

4 361 314,66

Budžeta postenis: 05070107

| Dalībvalsts | Pasākums | FG | Pamatojums | Korekcijas veids | Korekcija (%) | Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ES | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2010 | Atlīdzināšana pēc sprieduma lietā T-143/15 | VIENREIZĒJA | | EUR | 1 866 977,31 | 0,00 | 1 866 977,31 |
| | | | | | Kopā ES: | EUR | 1 866 977,31 | 0,00 | 1 866 977,31 |
| Dalībvalsts | Pasākums | FG | Pamatojums | Korekcijas veids | Korekcija (%) | Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| GR | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2015 | 2014. pieprasījumu gads – nepilnīgi definētas attiecināmās pastāvīgās ganības | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | – 18 583 893,42 | – 6 101 337,74 | – 12 482 555,68 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2015 | Lēmuma C(2014) 8997 finansiālā ietekme | PĒC VIENOTAS LIKMES | 0,85 % | EUR | 15 774 333,24 | 0,00 | 15 774 333,24 |
| | | | | | Kopā GR: | EUR | – 2 809 560,18 | – 6 101 337,74 | 3 291 777,56 |

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

ES

Atsaistīts tiešais atbalsts

2010

Atlīdzināšana pēc sprieduma lietā T-143/15

VIENREIZĒJA

EUR

1 866 977,31

0,00

1 866 977,31

Kopā ES:

EUR

1 866 977,31

0,00

1 866 977,31

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

GR

Atsaistīts tiešais atbalsts

2015

2014. pieprasījumu gads – nepilnīgi definētas attiecināmās pastāvīgās ganības

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 18 583 893,42

– 6 101 337,74

– 12 482 555,68

Atsaistīts tiešais atbalsts

2015

Lēmuma C(2014) 8997 finansiālā ietekme

PĒC VIENOTAS LIKMES

0,85 %

EUR

15 774 333,24

0,00

15 774 333,24

Kopā GR:

EUR

– 2 809 560,18

– 6 101 337,74

3 291 777,56

| Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| --- | --- | --- | --- |
| EUR | – 942 582,87 | – 6 101 337,74 | 5 158 754,87 |

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

EUR

– 942 582,87

– 6 101 337,74

5 158 754,87

Budžeta postenis: 6701

| Dalībvalsts | Pasākums | FG | Pamatojums | Korekcijas veids | Korekcija (%) | Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | Sertifikācija | 2015 | Gadījuma kļūdas ELGF IAKS | VIENREIZĒJA | | EUR | – 151,23 | – 0,30 | – 150,93 |
| | Sertifikācija | 2015 | Gadījuma kļūdas ELGF ārpus IAKS | VIENREIZĒJA | | EUR | – 2 946,93 | 0,00 | – 2 946,93 |
| | | | | | Kopā BE: | EUR | – 3 098,16 | – 0,30 | – 3 097,86 |
| Dalībvalsts | Pasākums | FG | Pamatojums | Korekcijas veids | Korekcija (%) | Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| DE | Savstarpējā atbilstība | 2016 | Dzīvniekiem nav divu krotāliju | VIENREIZĒJA | | EUR | – 141 428,68 | 0,00 | – 141 428,68 |
| | | | | | Kopā DE: | EUR | – 141 428,68 | 0,00 | – 141 428,68 |
| Dalībvalsts | Pasākums | FG | Pamatojums | Korekcijas veids | Korekcija (%) | Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| ES | Darījumu rūpīga pārbaude | 2015 | Sertifikācijas struktūras konstatēti pārkāpumi, uz kuriem maksājumu aģentūra nav reaģējusi | VIENREIZĒJA | | EUR | – 298 854,63 | 0,00 | – 298 854,63 |
| | Sertifikācija | 2015 | Padziļināta pārbaude pēc grāmatojumu noskaidrošanas | VIENREIZĒJA | | EUR | – 56 056,60 | 0,00 | – 56 056,60 |
| | Tiešo atbalstu atlīdzināšana saistībā ar finanšu disciplīnu | 2015 | Padziļināta pārbaude pēc 2015. gada finansiālās noskaidrošanas | VIENREIZĒJA | | EUR | – 495,84 | 0,00 | – 495,84 |
| | | | | | Kopā ES: | EUR | – 355 407,07 | 0,00 | – 355 407,07 |
| Dalībvalsts | Pasākums | FG | Pamatojums | Korekcijas veids | Korekcija (%) | Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| FI | Savstarpējā atbilstība | 2014 | Nepilnīgas SMR 4 un dzīvnieku labturības pārbaudes, 2013. pieprasījumu gads, tiešais atbalsts | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 1 038 579,96 | 0,00 | – 1 038 579,96 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2015 | Dzīvnieku identifikācijā nepareizi piemērots atkārtošanās un pielaides aspekts, 2014. pieprasījumu gads | VIENREIZĒJA | | EUR | – 4 663,95 | 0,00 | – 4 663,95 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2016 | Dzīvnieku identifikācijā nepareizi piemērots atkārtošanās un pielaides aspekts, 2015. pieprasījumu gads | VIENREIZĒJA | | EUR | – 34 994,74 | 0,00 | – 34 994,74 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2015 | Nepilnības dzīvnieku labturības pārbaudēs, 2014. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 500 065,51 | 0,00 | – 500 065,51 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2016 | Nepilnības dzīvnieku labturības pārbaudēs, 2015. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 808 590,57 | 0,00 | – 808 590,57 |
| | | | | | Kopā FI: | EUR | – 2 386 894,73 | 0,00 | – 2 386 894,73 |
| Dalībvalsts | Pasākums | FG | Pamatojums | Korekcijas veids | Korekcija (%) | Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| FR | Sertifikācija | 2014 | Administratīvās pārvaldības un kontroles nepilnības | VIENREIZĒJA | | EUR | – 4 263 667,16 | – 30 723,67 | – 4 232 943,49 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2014 | Gadskārtējās deklarācijas summa nav pienācīgi pamatota | VIENREIZĒJA | | EUR | – 2 579,11 | 0,00 | – 2 579,11 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2015 | Gadskārtējās deklarācijas summa nav pienācīgi pamatota | VIENREIZĒJA | | EUR | – 52 039,55 | 0,00 | – 52 039,55 |
| | Sertifikācija | 2015 | Atcelti parādi, fondos nav jāiemaksā | VIENREIZĒJA | | EUR | – 83 018,34 | 0,00 | – 83 018,34 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2014 | Būtiski nepilnīga kontroles sistēma, Korsika, 2013. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 100,00 % | EUR | – 15 083 295,06 | 0,00 | – 15 083 295,06 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2015 | Būtiski nepilnīga kontroles sistēma, Korsika, 2013. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 100,00 % | EUR | – 7 869,63 | 0,00 | – 7 869,63 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2015 | Būtiski nepilnīga kontroles sistēma, Korsika, 2014. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 100,00 % | EUR | – 13 882 780,77 | 0,00 | – 13 882 780,77 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2014 | ZGIS trūkumi (neatbilstība, ainavas iezīmes, maksājumi un sankcijas), 2013. pieprasījumu gads | VIENREIZĒJA | | EUR | – 12 489 249,95 | 0,00 | – 12 489 249,95 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2015 | ZGIS trūkumi (neatbilstība, ainavas iezīmes, maksājumi un sankcijas), 2014. pieprasījumu gads | VIENREIZĒJA | | EUR | – 16 147 005,17 | 0,00 | – 16 147 005,17 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2014 | Atbalstu nesaņemošu platību noteikšana (“landes et parcours”), 2013. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 10,00 % | EUR | – 17 694 014,76 | 0,00 | – 17 694 014,76 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2014 | Atbalstu nesaņemošu platību noteikšana (“landes et parcours”), 2013. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 25,00 % | EUR | – 11 620 153,70 | 0,00 | – 11 620 153,70 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2015 | Atbalstu nesaņemošu platību noteikšana (“landes et parcours”), 2014. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 10,00 % | EUR | – 18 969 206,75 | 0,00 | – 18 969 206,75 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2015 | Atbalstu nesaņemošu platību noteikšana (“landes et parcours”), 2014. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 25,00 % | EUR | – 11 545 441,76 | 0,00 | – 11 545 441,76 |
| | Sertifikācija | 2015 | Kļūda III pielikuma tabulās | VIENREIZĒJA | | EUR | – 1 973,85 | 0,00 | – 1 973,85 |
| | Sertifikācija | 2015 | Zināma kļūda, konstatēta padziļinātā ELGF pārbaudē | VIENREIZĒJA | | EUR | – 10 700,41 | 0,00 | – 10 700,41 |
| | Sertifikācija | 2015 | Veci, potenciāli neatgūstami parādi | VIENREIZĒJA | | EUR | – 2 857 310,39 | 0,00 | – 2 857 310,39 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2015 | Samierināšana: maksājumi, kas veikti pēc juridiski noteiktā termiņa | VIENREIZĒJA | | EUR | – 201 114,38 | 0,00 | – 201 114,38 |
| | Sertifikācija | 2014 | Administratīvās pārvaldības un kontroles stratēģijas nepilnības (kontroles trūkums) | VIENREIZĒJA | | EUR | – 269 267,06 | 0,00 | – 269 267,06 |
| | Sertifikācija | 2014 | Fiziskās kontroles rezultāti nav nosūtīti visā pilnībā | VIENREIZĒJA | | EUR | – 50 791,33 | 0,00 | – 50 791,33 |
| | | | | | Kopā FR: | EUR | – 125 231 479,13 | – 30 723,67 | – 125 200 755,46 |
| Dalībvalsts | Pasākums | FG | Pamatojums | Korekcijas veids | Korekcija (%) | Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| GB | Savstarpējā atbilstība | 2014 | LLVA standarta “Minimālais augsnes pārklājums” nepilnīga īstenošana un pārbaudes, 2013. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 79 411,08 | 0,00 | – 79 411,08 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2015 | LLVA standarta “Minimālais augsnes pārklājums” nepilnīga īstenošana un pārbaudes, 2014. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 74 488,50 | 0,00 | – 74 488,50 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2014 | Pielaide attiecībā uz trūkstošām krotālijām; nepilnīgi pārbaudīti dzīvnieku dzīves notikumu paziņojumi; SMR 7, 2013. pieprasījumu gads | VIENREIZĒJA | | EUR | – 12 184,35 | 0,00 | – 12 184,35 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2015 | Pielaide attiecībā uz trūkstošām krotālijām; nepilnīgi pārbaudīti dzīvnieku dzīves notikumu paziņojumi; SMR 7, 2014. pieprasījumu gads | VIENREIZĒJA | | EUR | – 6 485,17 | 0,00 | – 6 485,17 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2016 | Pielaide attiecībā uz trūkstošām krotālijām; nepilnīgi pārbaudīti dzīvnieku dzīves notikumu paziņojumi; SMR 7, 2015. pieprasījumu gads | VIENREIZĒJA | | EUR | – 9 995,45 | 0,00 | – 9 995,45 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2014 | Pielaide attiecībā uz trūkstošām krotālijām; LLVA standarta “Minimālais augsnes pārklājums” nepilnīga īstenošana un pārbaudes, 2013. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 49 876,47 | 0,00 | – 49 876,47 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2015 | Pielaide attiecībā uz trūkstošām krotālijām; LLVA standarta “Minimālais augsnes pārklājums” nepilnīga īstenošana un pārbaudes, 2014. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 58 781,72 | 0,00 | – 58 781,72 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2014 | Pielaide attiecībā uz trūkstošām krotālijām; SMR 8, 2013. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 262 276,72 | 0,00 | – 262 276,72 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2015 | Pielaide attiecībā uz trūkstošām krotālijām; SMR 8, 2014. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 304 474,57 | 0,00 | – 304 474,57 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2016 | Pielaide attiecībā uz trūkstošām krotālijām; SMR 8, 2015. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 363 936,03 | 0,00 | – 363 936,03 |
| | | | | | Kopā GB: | EUR | – 1 221 910,06 | 0,00 | – 1 221 910,06 |
| Dalībvalsts | Pasākums | FG | Pamatojums | Korekcijas veids | Korekcija (%) | Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| HR | Savstarpējā atbilstība | 2015 | Nepilnīgas 3. LLVA un SMR 1/SMR 2 pārbaudes; nepilnīgs novērtējums attiecībā uz neatbilstību SMR 4/SMR 1; tiešie maksājumi, 2014. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 95 557,12 | 0,00 | – 95 557,12 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2016 | Nepilnīgas 3. LLVA un SMR 1/SMR 2 pārbaudes; nepilnīgs novērtējums attiecībā uz neatbilstību SMR 4/SMR 1; tiešie maksājumi, 2015. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 157 414,07 | 0,00 | – 157 414,07 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2014 | Nepilnīgas 3. LLVA un SMR 1/SMR 2 pārbaudes; nepilnīgs novērtējums attiecībā uz neatbilstību SMR 4/SMR 1; vīns, 2015. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 698,38 | 0,00 | – 698,38 |
| | | | | | Kopā HR: | EUR | – 253 669,57 | 0,00 | – 253 669,57 |
| Dalībvalsts | Pasākums | FG | Pamatojums | Korekcijas veids | Korekcija (%) | Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| IT | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2013 | Pieprasījuma mainīšana pēc termiņa, 2012. pieprasījumu gads, AGEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 28 333 756,03 | – 49 039,89 | – 28 284 716,14 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2013 | Pieprasījuma mainīšana pēc termiņa, 2012. pieprasījumu gads, AGEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 6 796 684,30 | – 11 763,67 | – 6 784 920,63 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2013 | Pieprasījuma mainīšana pēc termiņa, 2012. un 2013. pieprasījumu gads, ARCEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 1 820 022,16 | 0,00 | – 1 820 022,16 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2013 | Pieprasījuma mainīšana pēc termiņa, 2012. un 2013. pieprasījumu gads, ARCEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 13 193,05 | 0,00 | – 13 193,05 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2014 | Pieprasījuma mainīšana pēc termiņa, 2012. un 2013. pieprasījumu gads, ARCEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 1 781 890,28 | – 3 874,84 | – 1 778 015,44 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2014 | Pieprasījuma mainīšana pēc termiņa, 2012. un 2013. pieprasījumu gads, ARCEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 21 972,95 | – 47,79 | – 21 925,16 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2013 | Pieprasījuma mainīšana pēc termiņa, 2012. pieprasījumu gads, OPLO | VIENREIZĒJA | | EUR | – 8 590,78 | – 8 590,78 | 0,00 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2014 | Lauksaimnieki ar dzīvniekiem; nepilnīgas SMR 8 pārbaudes, 2013. pieprasījumu gads | VIENREIZĒJA | | EUR | – 620,40 | 0,00 | – 620,40 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2015 | Lauksaimnieki ar dzīvniekiem; nepilnīgas SMR 8 pārbaudes, 2014. pieprasījumu gads | VIENREIZĒJA | | EUR | – 561,37 | 0,00 | – 561,37 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2014 | Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 – nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem; 2013. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 614 763,69 | – 1 165,19 | – 613 598,50 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2015 | Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 – nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem; 2013. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 9 262,34 | 0,00 | – 9 262,34 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2013 | Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 –nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem, pielaides attiecībā uz veterinārārstiem noteiktajām SMR, nepilnīgas sankcijas attiecībā uz SMR 16–18; 2012. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 291 724,22 | 0,00 | – 291 724,22 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2013 | Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 – nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem, pielaides attiecībā uz veterinārārstiem noteiktajām SMR, nepilnīgas sankcijas attiecībā uz SMR 16–18; 2012. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | – 832 447,78 | 0,00 | – 832 447,78 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2014 | Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 –nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem, pielaides attiecībā uz veterinārārstiem noteiktajām SMR, nepilnīgas sankcijas attiecībā uz SMR 16–18; 2012. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 992,39 | 0,00 | – 992,39 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2014 | Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 –nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem, pielaides attiecībā uz veterinārārstiem noteiktajām SMR, nepilnīgas sankcijas attiecībā uz SMR 16–18; 2012. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | – 4 635,25 | 0,00 | – 4 635,25 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2015 | Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 – nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem, pielaides attiecībā uz veterinārārstiem noteiktajām SMR, nepilnīgas sankcijas attiecībā uz SMR 16–18; 2012. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 224,98 | 0,00 | – 224,98 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2015 | Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 – nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem, pielaides attiecībā uz veterinārārstiem noteiktajām SMR, nepilnīgas sankcijas attiecībā uz SMR 16–18; 2012. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | – 1 551,97 | 0,00 | – 1 551,97 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2012 | Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 – nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem, pielaides attiecībā uz veterinārārstiem noteiktajām SMR, nepilnīgas sankcijas attiecībā uz SMR 16–18; 2013. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 6 799,03 | 0,00 | – 6 799,03 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2012 | Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 – nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem, pielaides attiecībā uz veterinārārstiem noteiktajām SMR, nepilnīgas sankcijas attiecībā uz SMR 16–18; 2013. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | – 1 957,16 | 0,00 | – 1 957,16 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2013 | Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 – nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem, pielaides attiecībā uz veterinārārstiem noteiktajām SMR, nepilnīgas sankcijas attiecībā uz SMR 16–18; 2013. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 3 929,05 | 0,00 | – 3 929,05 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2013 | Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 – nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem, pielaides attiecībā uz veterinārārstiem noteiktajām SMR, nepilnīgas sankcijas attiecībā uz SMR 16–18; 2013. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | – 968,94 | 0,00 | – 968,94 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2013 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 560 716,80 | – 970,50 | – 559 746,30 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2013 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 13 788,22 | – 23,88 | – 13 764,34 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2014 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 550 035,70 | – 955,65 | – 549 080,05 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2014 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 13 664,71 | – 23,77 | – 13 640,94 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2015 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 527 012,31 | – 360,05 | – 526 652,26 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2015 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 14 541,04 | 0,00 | – 14 541,04 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2013 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGREA, OPPAB, APPAG | VIENREIZĒJA | | EUR | – 787 121,19 | – 473 849,37 | – 313 271,82 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2013 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGREA, OPPAB, APPAG | VIENREIZĒJA | | EUR | – 20 729,68 | – 17 912,00 | – 2 817,68 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2014 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGREA, OPPAB, APPAG | VIENREIZĒJA | | EUR | – 843 819,49 | – 1 734,92 | – 842 084,57 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2014 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGREA, OPPAB, APPAG | VIENREIZĒJA | | EUR | – 19 396,34 | – 36,52 | – 19 359,82 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2015 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGREA, OPPAB, APPAG | VIENREIZĒJA | | EUR | – 846 137,92 | 0,00 | – 846 137,92 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2015 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGREA, OPPAB, APPAG | VIENREIZĒJA | | EUR | – 23 388,82 | 0,00 | – 23 388,82 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2013 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARCEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 1 220 531,76 | 0,00 | – 1 220 531,76 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2013 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARCEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 21 920,94 | 0,00 | – 21 920,94 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2014 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARCEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 1 194 960,01 | – 2 598,51 | – 1 192 361,50 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2014 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARCEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 36 509,25 | – 79,37 | – 36 429,88 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2015 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARCEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 1 142 899,71 | – 1 056,51 | – 1 141 843,20 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2015 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARCEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 32 810,62 | – 30,33 | – 32 780,29 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2013 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARPEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 26 049,22 | 0,00 | – 26 049,22 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2013 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARPEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 638,50 | – 10,77 | – 627,73 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2014 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARPEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 25 241,29 | 0,00 | – 25 241,29 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2014 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARPEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 634,93 | – 10,59 | – 624,34 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2015 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARPEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 25 428,14 | 0,00 | – 25 428,14 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2015 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARPEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 693,71 | 0,00 | – 693,71 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2013 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARTEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 94 270,59 | 0,00 | – 94 270,59 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2013 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARTEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 2 325,79 | 0,00 | – 2 325,79 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2014 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARTEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 92 011,95 | 0,00 | – 92 011,95 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2014 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARTEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 2 203,24 | 0,00 | – 2 203,24 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2015 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARTEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 91 098,43 | 0,00 | – 91 098,43 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2015 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARTEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 2 583,30 | 0,00 | – 2 583,30 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2013 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AVEPA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 3 193,47 | 0,00 | – 3 193,47 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2013 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AVEPA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 78,20 | 0,00 | – 78,20 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2014 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AVEPA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 3 164,40 | 0,00 | – 3 164,40 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2014 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AVEPA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 75,19 | 0,00 | – 75,19 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2015 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AVEPA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 3 129,97 | 0,00 | – 3 129,97 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2015 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AVEPA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 89,89 | 0,00 | – 89,89 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2013 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, OPLO | VIENREIZĒJA | | EUR | – 1 959,98 | – 1 959,98 | 0,00 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2013 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, OPLO | VIENREIZĒJA | | EUR | – 49,52 | – 49,52 | 0,00 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2014 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, OPLO | VIENREIZĒJA | | EUR | – 1 918,62 | 0,00 | – 1 918,62 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2014 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, OPLO | VIENREIZĒJA | | EUR | – 46,88 | 0,00 | – 46,88 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2015 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, OPLO | VIENREIZĒJA | | EUR | – 1 930,09 | 0,00 | – 1 930,09 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2015 | Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, OPLO | VIENREIZĒJA | | EUR | – 52,54 | 0,00 | – 52,54 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2013 | ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 1 989 874,51 | – 3 444,06 | – 1 986 430,45 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2013 | ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 48 931,70 | – 84,68 | – 48 847,02 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2014 | ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 1 951 969,37 | – 3 391,41 | – 1 948 577,96 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2014 | ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 48 493,36 | – 84,25 | – 48 409,11 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2015 | ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 1 870 263,85 | – 1 277,74 | – 1 868 986,11 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2015 | ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 51 603,34 | 0,00 | – 51 603,34 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2013 | ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGREA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 67 947,65 | – 140,14 | – 67 807,51 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2013 | ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGREA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 1 787,50 | – 1 787,50 | 0,00 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2014 | ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGREA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 73 120,03 | – 160,49 | – 72 959,54 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2014 | ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGREA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 1 659,94 | – 3,64 | – 1 656,30 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2015 | ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGREA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 73 604,54 | 0,00 | – 73 604,54 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2015 | ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGREA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 2 056,98 | 0,00 | – 2 056,98 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2013 | ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARCEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 156 729,91 | 0,00 | – 156 729,91 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2013 | ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARCEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 2 814,91 | 0,00 | – 2 814,91 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2014 | ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARCEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 153 446,20 | – 94 398,39 | – 59 047,81 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2014 | ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARCEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 4 688,19 | – 1 006,12 | – 3 682,07 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2015 | ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARCEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 146 761,08 | – 135,67 | – 146 625,41 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2015 | ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARCEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 4 213,24 | – 3,89 | – 4 209,35 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2013 | ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARPEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 156 778,05 | 0,00 | – 156 778,05 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2013 | ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARPEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 3 842,93 | – 3 842,93 | 0,00 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2014 | ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARPEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 151 915,49 | 0,00 | – 151 915,49 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2014 | ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARPEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 3 821,33 | – 1,02 | – 3 820,31 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2015 | ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARPEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 153 040,07 | 0,00 | – 153 040,07 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2015 | ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARPEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 4 175,06 | 0,00 | – 4 175,06 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2013 | ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, OPLO | VIENREIZĒJA | | EUR | – 114 317,91 | – 114 317,91 | 0,00 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2013 | ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, OPLO | VIENREIZĒJA | | EUR | – 2 888,33 | – 2 888,33 | 0,00 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2014 | ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, OPLO | VIENREIZĒJA | | EUR | – 111 904,81 | 0,00 | – 111 904,81 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2014 | ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, OPLO | VIENREIZĒJA | | EUR | – 2 734,50 | 0,00 | – 2 734,50 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2015 | ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, OPLO | VIENREIZĒJA | | EUR | – 112 574,01 | 0,00 | – 112 574,01 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2015 | ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, OPLO | VIENREIZĒJA | | EUR | – 3 064,27 | 0,00 | – 3 064,27 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2013 | ZGIS platība, kas pārklājas, 2012. un 2013. pieprasījumu gads, ARTEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 271 670,49 | 0,00 | – 271 670,49 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2013 | ZGIS platība, kas pārklājas, 2012. un 2013. pieprasījumu gads, ARTEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 7 068,69 | 0,00 | – 7 068,69 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2014 | ZGIS platība, kas pārklājas, 2012. un 2013. pieprasījumu gads, ARTEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 265 161,50 | 0,00 | – 265 161,50 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2014 | ZGIS platība, kas pārklājas, 2012. un 2013. pieprasījumu gads, ARTEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 6 696,23 | 0,00 | – 6 696,23 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2013 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 1 019 368,88 | – 1 764,31 | – 1 017 604,57 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2013 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 25 066,63 | – 43,37 | – 25 023,26 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2014 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 999 950,88 | – 1 737,35 | – 998 213,53 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2014 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 24 842,08 | – 43,15 | – 24 798,93 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2015 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 958 094,96 | – 654,56 | – 957 440,40 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2015 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 26 435,26 | 0,00 | – 26 435,26 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2013 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGREA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 7 378,38 | – 15,22 | – 7 363,16 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2013 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGREA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 194,10 | – 194,10 | 0,00 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2014 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGREA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 7 940,06 | – 17,44 | – 7 922,62 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2014 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGREA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 180,25 | – 0,38 | – 179,87 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2015 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGREA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 7 992,67 | 0,00 | – 7 992,67 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2015 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGREA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 223,37 | 0,00 | – 223,37 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2013 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, APPAG | VIENREIZĒJA | | EUR | – 8 174,58 | 0,00 | – 8 174,58 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2013 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, APPAG | VIENREIZĒJA | | EUR | – 215,95 | 0,00 | – 215,95 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2014 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, APPAG | VIENREIZĒJA | | EUR | – 8 425,65 | 0,00 | – 8 425,65 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2014 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, APPAG | VIENREIZĒJA | | EUR | – 207,76 | 0,00 | – 207,76 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2015 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, APPAG | VIENREIZĒJA | | EUR | – 8 403,16 | 0,00 | – 8 403,16 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2015 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, APPAG | VIENREIZĒJA | | EUR | – 217,40 | 0,00 | – 217,40 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2013 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARCEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 318 606,39 | 0,00 | – 318 606,39 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2013 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARCEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 5 722,21 | 0,00 | – 5 722,21 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2014 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARCEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 311 931,16 | – 678,32 | – 311 252,84 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2014 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARCEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 9 530,35 | – 20,72 | – 9 509,63 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2015 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARCEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 298 341,39 | – 275,78 | – 298 065,61 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2015 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARCEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 8 564,85 | – 7,91 | – 8 556,94 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2013 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARPEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 67 892,49 | 0,00 | – 67 892,49 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2013 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARPEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 1 664,19 | – 25,74 | – 1 638,45 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2014 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARPEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 65 786,75 | 0,00 | – 65 786,75 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2014 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARPEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 1 654,81 | – 27,62 | – 1 627,19 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2015 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARPEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 66 273,76 | 0,00 | – 66 273,76 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2015 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARPEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 1 808,00 | 0,00 | – 1 808,00 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2013 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARTEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 13 892,60 | 0,00 | – 13 892,60 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2013 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARTEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 342,75 | 0,00 | – 342,75 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2014 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARTEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 13 559,76 | 0,00 | – 13 559,76 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2014 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARTEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 324,68 | 0,00 | – 324,68 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2015 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARTEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 13 425,13 | 0,00 | – 13 425,13 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2015 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARTEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 380,71 | 0,00 | – 380,71 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2013 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AVEPA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 27 577,60 | 0,00 | – 27 577,60 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2013 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AVEPA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 675,22 | 0,00 | – 675,22 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2014 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AVEPA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 27 326,76 | 0,00 | – 27 326,76 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2014 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AVEPA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 649,34 | 0,00 | – 649,34 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2015 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AVEPA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 27 029,34 | 0,00 | – 27 029,34 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2015 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AVEPA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 776,30 | 0,00 | – 776,30 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2013 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, OPPAB | VIENREIZĒJA | | EUR | – 1 030,44 | 0,00 | – 1 030,44 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2013 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, OPPAB | VIENREIZĒJA | | EUR | – 26,06 | 0,00 | – 26,06 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2014 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, OPPAB | VIENREIZĒJA | | EUR | – 1 036,24 | 0,00 | – 1 036,24 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2014 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, OPPAB | VIENREIZĒJA | | EUR | – 25,75 | 0,00 | – 25,75 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2015 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, OPPAB | VIENREIZĒJA | | EUR | – 947,09 | 0,00 | – 947,09 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2015 | Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, OPPAB | VIENREIZĒJA | | EUR | – 25,47 | 0,00 | – 25,47 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2013 | Minimālā platība, 2012. un 2013. pieprasījumu gads, OPLO | VIENREIZĒJA | | EUR | – 23 625,09 | – 23 625,09 | 0,00 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2013 | Minimālā platība, 2012. un 2013. pieprasījumu gads, OPLO | VIENREIZĒJA | | EUR | – 615,77 | – 615,77 | 0,00 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2014 | Minimālā platība, 2012. un 2013. pieprasījumu gads, OPLO | VIENREIZĒJA | | EUR | – 23 126,42 | 0,00 | – 23 126,42 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2014 | Minimālā platība, 2012. un 2013. pieprasījumu gads, OPLO | VIENREIZĒJA | | EUR | – 582,99 | 0,00 | – 582,99 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2013 | Atgūšana ar atpakaļejošu spēku, 2012. pieprasījumu gads, ARCEA | VIENREIZĒJA | | EUR | – 807 207,16 | 0,00 | – 807 207,16 |
| | | | | | Kopā IT: | EUR | – 62 062 317,48 | – 832 859,40 | – 61 229 458,08 |
| Dalībvalsts | Pasākums | FG | Pamatojums | Korekcijas veids | Korekcija (%) | Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| LT | Savstarpējā atbilstība | 2013 | Nepilnības a) kontroles darbības tvērumā un pakāpē; b) sodu piemērošanā; c) paraugu ņemšanas un monitoringa jomā; I pīlārs; 2012. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 406 180,41 | 0,00 | – 406 180,41 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2014 | Nepilnības a) kontroles darbības tvērumā un pakāpē; b) sodu piemērošanā; c) paraugu ņemšanas un monitoringa jomā; I pīlārs; 2013. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 439 963,16 | 0,00 | – 439 963,16 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2015 | Nepilnības a) kontroles darbības tvērumā un pakāpē; b) sodu piemērošanā; c) paraugu ņemšanas un monitoringa jomā; I pīlārs; 2014. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 453 630,71 | 0,00 | – 453 630,71 |
| | | | | | Kopā LT: | EUR | – 1 299 774,28 | 0,00 | – 1 299 774,28 |
| Dalībvalsts | Pasākums | FG | Pamatojums | Korekcijas veids | Korekcija (%) | Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| LU | Savstarpējā atbilstība | 2014 | 2013. pieprasījumu gads. Ar SMR 11 un sankcionēšanas pakāpi saistītas nepilnības | VIENREIZĒJA | | EUR | – 69 984,30 | – 85,03 | – 69 899,27 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2015 | 2014. pieprasījumu gads. Ar SMR 11 un sankcionēšanas pakāpi saistītas nepilnības | VIENREIZĒJA | | EUR | – 76 422,23 | 0,00 | – 76 422,23 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2016 | 2015. pieprasījumu gads. Ar SMR 11 un sankcionēšanas pakāpi saistītas nepilnības | VIENREIZĒJA | | EUR | – 77 038,32 | 0,00 | – 77 038,32 |
| | | | | | Kopā LU: | EUR | – 223 444,85 | – 85,03 | – 223 359,82 |
| Dalībvalsts | Pasākums | FG | Pamatojums | Korekcijas veids | Korekcija (%) | Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| NL | Augļi un dārzeņi – darbības programmas, tostarp izņemšana no tirgus | 2016 | Vienas galvenās kontroles nepilnības | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | – 1 974 343,78 | 0,00 | – 1 974 343,78 |
| | Augļi un dārzeņi – darbības programmas, tostarp izņemšana no tirgus | 2014 | Vienas galvenās kontroles nepilnības | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | – 860 852,99 | 0,00 | – 860 852,99 |
| | Augļi un dārzeņi – darbības programmas, tostarp izņemšana no tirgus | 2015 | Vienas galvenās kontroles nepilnības | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | – 1 984 619,77 | 0,00 | – 1 984 619,77 |
| | | | | | Kopā NL: | EUR | – 4 819 816,54 | 0,00 | – 4 819 816,54 |
| Dalībvalsts | Pasākums | FG | Pamatojums | Korekcijas veids | Korekcija (%) | Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| PL | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2014 | Atbalsta aprēķinu pareizības, tostarp administratīvo sodu piemērošanas pareizības pārbaudes | VIENREIZĒJA | | EUR | – 238 400,92 | 0,00 | – 238 400,92 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2015 | Atbalsta aprēķinu pareizības, tostarp administratīvo sodu piemērošanas pareizības pārbaudes | VIENREIZĒJA | | EUR | – 238 256,80 | 0,00 | – 238 256,80 |
| | Augļi un dārzeņi – provizoriski atzītas ražotāju grupas | 2014 | Nacionālās kontroles sistēmas nepilnības attiecībā uz galvenajām un papildu kontrolēm | PĒC VIENOTAS LIKMES | 25,00 % | EUR | – 48 319 598,14 | – 1 791,35 | – 48 317 806,79 |
| | Augļi un dārzeņi – provizoriski atzītas ražotāju grupas | 2015 | Nacionālās kontroles sistēmas nepilnības attiecībā uz galvenajām un papildu kontrolēm | PĒC VIENOTAS LIKMES | 25,00 % | EUR | – 26 638 201,22 | 0,00 | – 26 638 201,22 |
| | Sertifikācija | 2008 | Atlīdzināšana fondam kā daļa no atgūtajiem parādiem | VIENREIZĒJA | | EUR | 16,95 | 0,00 | 16,95 |
| | Sertifikācija | 2010 | Atlīdzināšana fondam kā daļa no atgūtajiem parādiem | VIENREIZĒJA | | EUR | 10 806,72 | 0,00 | 10 806,72 |
| | | | | | Kopā PL: | EUR | – 75 423 633,41 | – 1 791,35 | – 75 421 842,06 |
| Dalībvalsts | Pasākums | FG | Pamatojums | Korekcijas veids | Korekcija (%) | Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| PT | Vīns – pārstrukturēšana | 2010 | Nepilnības ex ante pārbaudēs uz vietas | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 485,18 | 0,00 | – 485,18 |
| | Vīns – pārstrukturēšana | 2011 | Nepilnības ex ante pārbaudēs uz vietas | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 3 064,87 | – 153,24 | – 2 911,63 |
| | Vīns – pārstrukturēšana | 2012 | Nepilnības ex ante pārbaudēs uz vietas | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 170 324,30 | – 930,25 | – 169 394,05 |
| | Vīns – pārstrukturēšana | 2013 | Nepilnības ex ante pārbaudēs uz vietas | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 1 015 606,43 | 0,00 | – 1 015 606,43 |
| | Vīns – pārstrukturēšana | 2014 | Nepilnības ex ante pārbaudēs uz vietas | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 753 322,89 | 0,00 | – 753 322,89 |
| | Vīns – pārstrukturēšana | 2015 | Nepilnības ex ante pārbaudēs uz vietas | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 125 604,54 | 0,00 | – 125 604,54 |
| | | | | | Kopā PT: | EUR | – 2 068 408,21 | – 1 083,49 | – 2 067 324,72 |
| Dalībvalsts | Pasākums | FG | Pamatojums | Korekcijas veids | Korekcija (%) | Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| RO | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2014 | Nepilnības pārbaudēs uz vietas | VIENREIZĒJA | | EUR | – 11 835 286,14 | 0,00 | – 11 835 286,14 |
| | Atsaistīts tiešais atbalsts | 2015 | Nepilnības pārbaudēs uz vietas | VIENREIZĒJA | | EUR | – 3 174,48 | 0,00 | – 3 174,48 |
| | | | | | Kopā RO: | EUR | – 11 838 460,62 | 0,00 | – 11 838 460,62 |
| Dalībvalsts | Pasākums | FG | Pamatojums | Korekcijas veids | Korekcija (%) | Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| SK | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2014 | Nepareiza atbalsttiesīgu dzīvnieku noteikšana Slovākijas piena nozares noteikumos un nepareiza force majeure piemērošana | VIENREIZĒJA | | EUR | – 508 621,21 | – 1 017,24 | – 507 603,97 |
| | Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants | 2015 | Nepareiza atbalsttiesīgu dzīvnieku noteikšana Slovākijas piena nozares noteikumos un nepareiza force majeure piemērošana | VIENREIZĒJA | | EUR | – 833 552,05 | 0,00 | – 833 552,05 |
| | | | | | Kopā SK: | EUR | – 1 342 173,26 | – 1 017,24 | – 1 341 156,02 |

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

BE

Sertifikācija

2015

Gadījuma kļūdas ELGF IAKS

VIENREIZĒJA

EUR

– 151,23

– 0,30

– 150,93

Sertifikācija

2015

Gadījuma kļūdas ELGF ārpus IAKS

VIENREIZĒJA

EUR

– 2 946,93

0,00

– 2 946,93

Kopā BE:

EUR

– 3 098,16

– 0,30

– 3 097,86

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

DE

Savstarpējā atbilstība

2016

Dzīvniekiem nav divu krotāliju

VIENREIZĒJA

EUR

– 141 428,68

0,00

– 141 428,68

Kopā DE:

EUR

– 141 428,68

0,00

– 141 428,68

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

ES

Darījumu rūpīga pārbaude

2015

Sertifikācijas struktūras konstatēti pārkāpumi, uz kuriem maksājumu aģentūra nav reaģējusi

VIENREIZĒJA

EUR

– 298 854,63

0,00

– 298 854,63

Sertifikācija

2015

Padziļināta pārbaude pēc grāmatojumu noskaidrošanas

VIENREIZĒJA

EUR

– 56 056,60

0,00

– 56 056,60

Tiešo atbalstu atlīdzināšana saistībā ar finanšu disciplīnu

2015

Padziļināta pārbaude pēc 2015. gada finansiālās noskaidrošanas

VIENREIZĒJA

EUR

– 495,84

0,00

– 495,84

Kopā ES:

EUR

– 355 407,07

0,00

– 355 407,07

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

FI

Savstarpējā atbilstība

2014

Nepilnīgas SMR 4 un dzīvnieku labturības pārbaudes, 2013. pieprasījumu gads, tiešais atbalsts

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 1 038 579,96

0,00

– 1 038 579,96

Savstarpējā atbilstība

2015

Dzīvnieku identifikācijā nepareizi piemērots atkārtošanās un pielaides aspekts, 2014. pieprasījumu gads

VIENREIZĒJA

EUR

– 4 663,95

0,00

– 4 663,95

Savstarpējā atbilstība

2016

Dzīvnieku identifikācijā nepareizi piemērots atkārtošanās un pielaides aspekts, 2015. pieprasījumu gads

VIENREIZĒJA

EUR

– 34 994,74

0,00

– 34 994,74

Savstarpējā atbilstība

2015

Nepilnības dzīvnieku labturības pārbaudēs, 2014. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 500 065,51

0,00

– 500 065,51

Savstarpējā atbilstība

2016

Nepilnības dzīvnieku labturības pārbaudēs, 2015. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 808 590,57

0,00

– 808 590,57

Kopā FI:

EUR

– 2 386 894,73

0,00

– 2 386 894,73

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

FR

Sertifikācija

2014

Administratīvās pārvaldības un kontroles nepilnības

VIENREIZĒJA

EUR

– 4 263 667,16

– 30 723,67

– 4 232 943,49

Savstarpējā atbilstība

2014

Gadskārtējās deklarācijas summa nav pienācīgi pamatota

VIENREIZĒJA

EUR

– 2 579,11

0,00

– 2 579,11

Savstarpējā atbilstība

2015

Gadskārtējās deklarācijas summa nav pienācīgi pamatota

VIENREIZĒJA

EUR

– 52 039,55

0,00

– 52 039,55

Sertifikācija

2015

Atcelti parādi, fondos nav jāiemaksā

VIENREIZĒJA

EUR

– 83 018,34

0,00

– 83 018,34

Atsaistīts tiešais atbalsts

2014

Būtiski nepilnīga kontroles sistēma, Korsika, 2013. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

100,00 %

EUR

– 15 083 295,06

0,00

– 15 083 295,06

Atsaistīts tiešais atbalsts

2015

Būtiski nepilnīga kontroles sistēma, Korsika, 2013. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

100,00 %

EUR

– 7 869,63

0,00

– 7 869,63

Atsaistīts tiešais atbalsts

2015

Būtiski nepilnīga kontroles sistēma, Korsika, 2014. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

100,00 %

EUR

– 13 882 780,77

0,00

– 13 882 780,77

Atsaistīts tiešais atbalsts

2014

ZGIS trūkumi (neatbilstība, ainavas iezīmes, maksājumi un sankcijas), 2013. pieprasījumu gads

VIENREIZĒJA

EUR

– 12 489 249,95

0,00

– 12 489 249,95

Atsaistīts tiešais atbalsts

2015

ZGIS trūkumi (neatbilstība, ainavas iezīmes, maksājumi un sankcijas), 2014. pieprasījumu gads

VIENREIZĒJA

EUR

– 16 147 005,17

0,00

– 16 147 005,17

Atsaistīts tiešais atbalsts

2014

Atbalstu nesaņemošu platību noteikšana (“landes et parcours”), 2013. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

10,00 %

EUR

– 17 694 014,76

0,00

– 17 694 014,76

Atsaistīts tiešais atbalsts

2014

Atbalstu nesaņemošu platību noteikšana (“landes et parcours”), 2013. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

25,00 %

EUR

– 11 620 153,70

0,00

– 11 620 153,70

Atsaistīts tiešais atbalsts

2015

Atbalstu nesaņemošu platību noteikšana (“landes et parcours”), 2014. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

10,00 %

EUR

– 18 969 206,75

0,00

– 18 969 206,75

Atsaistīts tiešais atbalsts

2015

Atbalstu nesaņemošu platību noteikšana (“landes et parcours”), 2014. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

25,00 %

EUR

– 11 545 441,76

0,00

– 11 545 441,76

Sertifikācija

2015

Kļūda III pielikuma tabulās

VIENREIZĒJA

EUR

– 1 973,85

0,00

– 1 973,85

Sertifikācija

2015

Zināma kļūda, konstatēta padziļinātā ELGF pārbaudē

VIENREIZĒJA

EUR

– 10 700,41

0,00

– 10 700,41

Sertifikācija

2015

Veci, potenciāli neatgūstami parādi

VIENREIZĒJA

EUR

– 2 857 310,39

0,00

– 2 857 310,39

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2015

Samierināšana: maksājumi, kas veikti pēc juridiski noteiktā termiņa

VIENREIZĒJA

EUR

– 201 114,38

0,00

– 201 114,38

Sertifikācija

2014

Administratīvās pārvaldības un kontroles stratēģijas nepilnības (kontroles trūkums)

VIENREIZĒJA

EUR

– 269 267,06

0,00

– 269 267,06

Sertifikācija

2014

Fiziskās kontroles rezultāti nav nosūtīti visā pilnībā

VIENREIZĒJA

EUR

– 50 791,33

0,00

– 50 791,33

Kopā FR:

EUR

– 125 231 479,13

– 30 723,67

– 125 200 755,46

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

GB

Savstarpējā atbilstība

2014

LLVA standarta “Minimālais augsnes pārklājums” nepilnīga īstenošana un pārbaudes, 2013. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 79 411,08

0,00

– 79 411,08

Savstarpējā atbilstība

2015

LLVA standarta “Minimālais augsnes pārklājums” nepilnīga īstenošana un pārbaudes, 2014. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 74 488,50

0,00

– 74 488,50

Savstarpējā atbilstība

2014

Pielaide attiecībā uz trūkstošām krotālijām; nepilnīgi pārbaudīti dzīvnieku dzīves notikumu paziņojumi; SMR 7, 2013. pieprasījumu gads

VIENREIZĒJA

EUR

– 12 184,35

0,00

– 12 184,35

Savstarpējā atbilstība

2015

Pielaide attiecībā uz trūkstošām krotālijām; nepilnīgi pārbaudīti dzīvnieku dzīves notikumu paziņojumi; SMR 7, 2014. pieprasījumu gads

VIENREIZĒJA

EUR

– 6 485,17

0,00

– 6 485,17

Savstarpējā atbilstība

2016

Pielaide attiecībā uz trūkstošām krotālijām; nepilnīgi pārbaudīti dzīvnieku dzīves notikumu paziņojumi; SMR 7, 2015. pieprasījumu gads

VIENREIZĒJA

EUR

– 9 995,45

0,00

– 9 995,45

Savstarpējā atbilstība

2014

Pielaide attiecībā uz trūkstošām krotālijām; LLVA standarta “Minimālais augsnes pārklājums” nepilnīga īstenošana un pārbaudes, 2013. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 49 876,47

0,00

– 49 876,47

Savstarpējā atbilstība

2015

Pielaide attiecībā uz trūkstošām krotālijām; LLVA standarta “Minimālais augsnes pārklājums” nepilnīga īstenošana un pārbaudes, 2014. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 58 781,72

0,00

– 58 781,72

Savstarpējā atbilstība

2014

Pielaide attiecībā uz trūkstošām krotālijām; SMR 8, 2013. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 262 276,72

0,00

– 262 276,72

Savstarpējā atbilstība

2015

Pielaide attiecībā uz trūkstošām krotālijām; SMR 8, 2014. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 304 474,57

0,00

– 304 474,57

Savstarpējā atbilstība

2016

Pielaide attiecībā uz trūkstošām krotālijām; SMR 8, 2015. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 363 936,03

0,00

– 363 936,03

Kopā GB:

EUR

– 1 221 910,06

0,00

– 1 221 910,06

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

HR

Savstarpējā atbilstība

2015

Nepilnīgas 3. LLVA un SMR 1/SMR 2 pārbaudes; nepilnīgs novērtējums attiecībā uz neatbilstību SMR 4/SMR 1; tiešie maksājumi, 2014. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 95 557,12

0,00

– 95 557,12

Savstarpējā atbilstība

2016

Nepilnīgas 3. LLVA un SMR 1/SMR 2 pārbaudes; nepilnīgs novērtējums attiecībā uz neatbilstību SMR 4/SMR 1; tiešie maksājumi, 2015. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 157 414,07

0,00

– 157 414,07

Savstarpējā atbilstība

2014

Nepilnīgas 3. LLVA un SMR 1/SMR 2 pārbaudes; nepilnīgs novērtējums attiecībā uz neatbilstību SMR 4/SMR 1; vīns, 2015. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 698,38

0,00

– 698,38

Kopā HR:

EUR

– 253 669,57

0,00

– 253 669,57

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

IT

Atsaistīts tiešais atbalsts

2013

Pieprasījuma mainīšana pēc termiņa, 2012. pieprasījumu gads, AGEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 28 333 756,03

– 49 039,89

– 28 284 716,14

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2013

Pieprasījuma mainīšana pēc termiņa, 2012. pieprasījumu gads, AGEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 6 796 684,30

– 11 763,67

– 6 784 920,63

Atsaistīts tiešais atbalsts

2013

Pieprasījuma mainīšana pēc termiņa, 2012. un 2013. pieprasījumu gads, ARCEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 1 820 022,16

0,00

– 1 820 022,16

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2013

Pieprasījuma mainīšana pēc termiņa, 2012. un 2013. pieprasījumu gads, ARCEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 13 193,05

0,00

– 13 193,05

Atsaistīts tiešais atbalsts

2014

Pieprasījuma mainīšana pēc termiņa, 2012. un 2013. pieprasījumu gads, ARCEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 1 781 890,28

– 3 874,84

– 1 778 015,44

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2014

Pieprasījuma mainīšana pēc termiņa, 2012. un 2013. pieprasījumu gads, ARCEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 21 972,95

– 47,79

– 21 925,16

Atsaistīts tiešais atbalsts

2013

Pieprasījuma mainīšana pēc termiņa, 2012. pieprasījumu gads, OPLO

VIENREIZĒJA

EUR

– 8 590,78

– 8 590,78

0,00

Savstarpējā atbilstība

2014

Lauksaimnieki ar dzīvniekiem; nepilnīgas SMR 8 pārbaudes, 2013. pieprasījumu gads

VIENREIZĒJA

EUR

– 620,40

0,00

– 620,40

Savstarpējā atbilstība

2015

Lauksaimnieki ar dzīvniekiem; nepilnīgas SMR 8 pārbaudes, 2014. pieprasījumu gads

VIENREIZĒJA

EUR

– 561,37

0,00

– 561,37

Savstarpējā atbilstība

2014

Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 – nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem; 2013. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 614 763,69

– 1 165,19

– 613 598,50

Savstarpējā atbilstība

2015

Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 – nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem; 2013. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 9 262,34

0,00

– 9 262,34

Savstarpējā atbilstība

2013

Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 –nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem, pielaides attiecībā uz veterinārārstiem noteiktajām SMR, nepilnīgas sankcijas attiecībā uz SMR 16–18; 2012. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 291 724,22

0,00

– 291 724,22

Savstarpējā atbilstība

2013

Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 – nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem, pielaides attiecībā uz veterinārārstiem noteiktajām SMR, nepilnīgas sankcijas attiecībā uz SMR 16–18; 2012. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 832 447,78

0,00

– 832 447,78

Savstarpējā atbilstība

2014

Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 –nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem, pielaides attiecībā uz veterinārārstiem noteiktajām SMR, nepilnīgas sankcijas attiecībā uz SMR 16–18; 2012. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 992,39

0,00

– 992,39

Savstarpējā atbilstība

2014

Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 –nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem, pielaides attiecībā uz veterinārārstiem noteiktajām SMR, nepilnīgas sankcijas attiecībā uz SMR 16–18; 2012. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 4 635,25

0,00

– 4 635,25

Savstarpējā atbilstība

2015

Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 – nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem, pielaides attiecībā uz veterinārārstiem noteiktajām SMR, nepilnīgas sankcijas attiecībā uz SMR 16–18; 2012. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 224,98

0,00

– 224,98

Savstarpējā atbilstība

2015

Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 – nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem, pielaides attiecībā uz veterinārārstiem noteiktajām SMR, nepilnīgas sankcijas attiecībā uz SMR 16–18; 2012. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 1 551,97

0,00

– 1 551,97

Savstarpējā atbilstība

2012

Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 – nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem, pielaides attiecībā uz veterinārārstiem noteiktajām SMR, nepilnīgas sankcijas attiecībā uz SMR 16–18; 2013. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 6 799,03

0,00

– 6 799,03

Savstarpējā atbilstība

2012

Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 – nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem, pielaides attiecībā uz veterinārārstiem noteiktajām SMR, nepilnīgas sankcijas attiecībā uz SMR 16–18; 2013. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 1 957,16

0,00

– 1 957,16

Savstarpējā atbilstība

2013

Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 – nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem, pielaides attiecībā uz veterinārārstiem noteiktajām SMR, nepilnīgas sankcijas attiecībā uz SMR 16–18; 2013. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 3 929,05

0,00

– 3 929,05

Savstarpējā atbilstība

2013

Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 – nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem, pielaides attiecībā uz veterinārārstiem noteiktajām SMR, nepilnīgas sankcijas attiecībā uz SMR 16–18; 2013. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 968,94

0,00

– 968,94

Atsaistīts tiešais atbalsts

2013

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 560 716,80

– 970,50

– 559 746,30

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2013

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 13 788,22

– 23,88

– 13 764,34

Atsaistīts tiešais atbalsts

2014

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 550 035,70

– 955,65

– 549 080,05

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2014

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 13 664,71

– 23,77

– 13 640,94

Atsaistīts tiešais atbalsts

2015

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 527 012,31

– 360,05

– 526 652,26

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2015

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 14 541,04

0,00

– 14 541,04

Atsaistīts tiešais atbalsts

2013

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGREA, OPPAB, APPAG

VIENREIZĒJA

EUR

– 787 121,19

– 473 849,37

– 313 271,82

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2013

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGREA, OPPAB, APPAG

VIENREIZĒJA

EUR

– 20 729,68

– 17 912,00

– 2 817,68

Atsaistīts tiešais atbalsts

2014

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGREA, OPPAB, APPAG

VIENREIZĒJA

EUR

– 843 819,49

– 1 734,92

– 842 084,57

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2014

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGREA, OPPAB, APPAG

VIENREIZĒJA

EUR

– 19 396,34

– 36,52

– 19 359,82

Atsaistīts tiešais atbalsts

2015

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGREA, OPPAB, APPAG

VIENREIZĒJA

EUR

– 846 137,92

0,00

– 846 137,92

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2015

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGREA, OPPAB, APPAG

VIENREIZĒJA

EUR

– 23 388,82

0,00

– 23 388,82

Atsaistīts tiešais atbalsts

2013

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARCEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 1 220 531,76

0,00

– 1 220 531,76

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2013

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARCEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 21 920,94

0,00

– 21 920,94

Atsaistīts tiešais atbalsts

2014

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARCEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 1 194 960,01

– 2 598,51

– 1 192 361,50

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2014

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARCEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 36 509,25

– 79,37

– 36 429,88

Atsaistīts tiešais atbalsts

2015

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARCEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 1 142 899,71

– 1 056,51

– 1 141 843,20

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2015

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARCEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 32 810,62

– 30,33

– 32 780,29

Atsaistīts tiešais atbalsts

2013

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARPEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 26 049,22

0,00

– 26 049,22

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2013

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARPEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 638,50

– 10,77

– 627,73

Atsaistīts tiešais atbalsts

2014

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARPEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 25 241,29

0,00

– 25 241,29

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2014

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARPEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 634,93

– 10,59

– 624,34

Atsaistīts tiešais atbalsts

2015

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARPEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 25 428,14

0,00

– 25 428,14

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2015

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARPEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 693,71

0,00

– 693,71

Atsaistīts tiešais atbalsts

2013

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARTEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 94 270,59

0,00

– 94 270,59

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2013

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARTEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 2 325,79

0,00

– 2 325,79

Atsaistīts tiešais atbalsts

2014

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARTEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 92 011,95

0,00

– 92 011,95

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2014

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARTEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 2 203,24

0,00

– 2 203,24

Atsaistīts tiešais atbalsts

2015

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARTEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 91 098,43

0,00

– 91 098,43

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2015

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARTEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 2 583,30

0,00

– 2 583,30

Atsaistīts tiešais atbalsts

2013

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AVEPA

VIENREIZĒJA

EUR

– 3 193,47

0,00

– 3 193,47

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2013

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AVEPA

VIENREIZĒJA

EUR

– 78,20

0,00

– 78,20

Atsaistīts tiešais atbalsts

2014

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AVEPA

VIENREIZĒJA

EUR

– 3 164,40

0,00

– 3 164,40

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2014

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AVEPA

VIENREIZĒJA

EUR

– 75,19

0,00

– 75,19

Atsaistīts tiešais atbalsts

2015

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AVEPA

VIENREIZĒJA

EUR

– 3 129,97

0,00

– 3 129,97

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2015

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AVEPA

VIENREIZĒJA

EUR

– 89,89

0,00

– 89,89

Atsaistīts tiešais atbalsts

2013

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, OPLO

VIENREIZĒJA

EUR

– 1 959,98

– 1 959,98

0,00

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2013

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, OPLO

VIENREIZĒJA

EUR

– 49,52

– 49,52

0,00

Atsaistīts tiešais atbalsts

2014

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, OPLO

VIENREIZĒJA

EUR

– 1 918,62

0,00

– 1 918,62

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2014

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, OPLO

VIENREIZĒJA

EUR

– 46,88

0,00

– 46,88

Atsaistīts tiešais atbalsts

2015

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, OPLO

VIENREIZĒJA

EUR

– 1 930,09

0,00

– 1 930,09

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2015

Pamesta ZGIS zeme, 2012.–2014. pieprasījumu gads, OPLO

VIENREIZĒJA

EUR

– 52,54

0,00

– 52,54

Atsaistīts tiešais atbalsts

2013

ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 1 989 874,51

– 3 444,06

– 1 986 430,45

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2013

ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 48 931,70

– 84,68

– 48 847,02

Atsaistīts tiešais atbalsts

2014

ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 1 951 969,37

– 3 391,41

– 1 948 577,96

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2014

ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 48 493,36

– 84,25

– 48 409,11

Atsaistīts tiešais atbalsts

2015

ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 1 870 263,85

– 1 277,74

– 1 868 986,11

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2015

ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 51 603,34

0,00

– 51 603,34

Atsaistīts tiešais atbalsts

2013

ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGREA

VIENREIZĒJA

EUR

– 67 947,65

– 140,14

– 67 807,51

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2013

ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGREA

VIENREIZĒJA

EUR

– 1 787,50

– 1 787,50

0,00

Atsaistīts tiešais atbalsts

2014

ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGREA

VIENREIZĒJA

EUR

– 73 120,03

– 160,49

– 72 959,54

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2014

ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGREA

VIENREIZĒJA

EUR

– 1 659,94

– 3,64

– 1 656,30

Atsaistīts tiešais atbalsts

2015

ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGREA

VIENREIZĒJA

EUR

– 73 604,54

0,00

– 73 604,54

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2015

ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGREA

VIENREIZĒJA

EUR

– 2 056,98

0,00

– 2 056,98

Atsaistīts tiešais atbalsts

2013

ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARCEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 156 729,91

0,00

– 156 729,91

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2013

ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARCEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 2 814,91

0,00

– 2 814,91

Atsaistīts tiešais atbalsts

2014

ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARCEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 153 446,20

– 94 398,39

– 59 047,81

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2014

ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARCEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 4 688,19

– 1 006,12

– 3 682,07

Atsaistīts tiešais atbalsts

2015

ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARCEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 146 761,08

– 135,67

– 146 625,41

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2015

ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARCEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 4 213,24

– 3,89

– 4 209,35

Atsaistīts tiešais atbalsts

2013

ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARPEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 156 778,05

0,00

– 156 778,05

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2013

ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARPEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 3 842,93

– 3 842,93

0,00

Atsaistīts tiešais atbalsts

2014

ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARPEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 151 915,49

0,00

– 151 915,49

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2014

ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARPEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 3 821,33

– 1,02

– 3 820,31

Atsaistīts tiešais atbalsts

2015

ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARPEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 153 040,07

0,00

– 153 040,07

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2015

ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARPEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 4 175,06

0,00

– 4 175,06

Atsaistīts tiešais atbalsts

2013

ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, OPLO

VIENREIZĒJA

EUR

– 114 317,91

– 114 317,91

0,00

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2013

ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, OPLO

VIENREIZĒJA

EUR

– 2 888,33

– 2 888,33

0,00

Atsaistīts tiešais atbalsts

2014

ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, OPLO

VIENREIZĒJA

EUR

– 111 904,81

0,00

– 111 904,81

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2014

ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, OPLO

VIENREIZĒJA

EUR

– 2 734,50

0,00

– 2 734,50

Atsaistīts tiešais atbalsts

2015

ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, OPLO

VIENREIZĒJA

EUR

– 112 574,01

0,00

– 112 574,01

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2015

ZGIS platība, kas pārklājas, 2012.–2014. pieprasījumu gads, OPLO

VIENREIZĒJA

EUR

– 3 064,27

0,00

– 3 064,27

Atsaistīts tiešais atbalsts

2013

ZGIS platība, kas pārklājas, 2012. un 2013. pieprasījumu gads, ARTEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 271 670,49

0,00

– 271 670,49

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2013

ZGIS platība, kas pārklājas, 2012. un 2013. pieprasījumu gads, ARTEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 7 068,69

0,00

– 7 068,69

Atsaistīts tiešais atbalsts

2014

ZGIS platība, kas pārklājas, 2012. un 2013. pieprasījumu gads, ARTEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 265 161,50

0,00

– 265 161,50

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2014

ZGIS platība, kas pārklājas, 2012. un 2013. pieprasījumu gads, ARTEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 6 696,23

0,00

– 6 696,23

Atsaistīts tiešais atbalsts

2013

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 1 019 368,88

– 1 764,31

– 1 017 604,57

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2013

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 25 066,63

– 43,37

– 25 023,26

Atsaistīts tiešais atbalsts

2014

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 999 950,88

– 1 737,35

– 998 213,53

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2014

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 24 842,08

– 43,15

– 24 798,93

Atsaistīts tiešais atbalsts

2015

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 958 094,96

– 654,56

– 957 440,40

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2015

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 26 435,26

0,00

– 26 435,26

Atsaistīts tiešais atbalsts

2013

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGREA

VIENREIZĒJA

EUR

– 7 378,38

– 15,22

– 7 363,16

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2013

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGREA

VIENREIZĒJA

EUR

– 194,10

– 194,10

0,00

Atsaistīts tiešais atbalsts

2014

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGREA

VIENREIZĒJA

EUR

– 7 940,06

– 17,44

– 7 922,62

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2014

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGREA

VIENREIZĒJA

EUR

– 180,25

– 0,38

– 179,87

Atsaistīts tiešais atbalsts

2015

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGREA

VIENREIZĒJA

EUR

– 7 992,67

0,00

– 7 992,67

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2015

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AGREA

VIENREIZĒJA

EUR

– 223,37

0,00

– 223,37

Atsaistīts tiešais atbalsts

2013

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, APPAG

VIENREIZĒJA

EUR

– 8 174,58

0,00

– 8 174,58

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2013

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, APPAG

VIENREIZĒJA

EUR

– 215,95

0,00

– 215,95

Atsaistīts tiešais atbalsts

2014

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, APPAG

VIENREIZĒJA

EUR

– 8 425,65

0,00

– 8 425,65

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2014

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, APPAG

VIENREIZĒJA

EUR

– 207,76

0,00

– 207,76

Atsaistīts tiešais atbalsts

2015

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, APPAG

VIENREIZĒJA

EUR

– 8 403,16

0,00

– 8 403,16

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2015

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, APPAG

VIENREIZĒJA

EUR

– 217,40

0,00

– 217,40

Atsaistīts tiešais atbalsts

2013

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARCEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 318 606,39

0,00

– 318 606,39

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2013

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARCEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 5 722,21

0,00

– 5 722,21

Atsaistīts tiešais atbalsts

2014

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARCEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 311 931,16

– 678,32

– 311 252,84

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2014

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARCEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 9 530,35

– 20,72

– 9 509,63

Atsaistīts tiešais atbalsts

2015

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARCEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 298 341,39

– 275,78

– 298 065,61

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2015

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARCEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 8 564,85

– 7,91

– 8 556,94

Atsaistīts tiešais atbalsts

2013

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARPEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 67 892,49

0,00

– 67 892,49

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2013

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARPEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 1 664,19

– 25,74

– 1 638,45

Atsaistīts tiešais atbalsts

2014

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARPEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 65 786,75

0,00

– 65 786,75

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2014

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARPEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 1 654,81

– 27,62

– 1 627,19

Atsaistīts tiešais atbalsts

2015

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARPEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 66 273,76

0,00

– 66 273,76

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2015

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARPEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 1 808,00

0,00

– 1 808,00

Atsaistīts tiešais atbalsts

2013

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARTEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 13 892,60

0,00

– 13 892,60

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2013

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARTEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 342,75

0,00

– 342,75

Atsaistīts tiešais atbalsts

2014

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARTEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 13 559,76

0,00

– 13 559,76

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2014

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARTEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 324,68

0,00

– 324,68

Atsaistīts tiešais atbalsts

2015

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARTEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 13 425,13

0,00

– 13 425,13

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2015

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, ARTEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 380,71

0,00

– 380,71

Atsaistīts tiešais atbalsts

2013

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AVEPA

VIENREIZĒJA

EUR

– 27 577,60

0,00

– 27 577,60

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2013

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AVEPA

VIENREIZĒJA

EUR

– 675,22

0,00

– 675,22

Atsaistīts tiešais atbalsts

2014

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AVEPA

VIENREIZĒJA

EUR

– 27 326,76

0,00

– 27 326,76

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2014

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AVEPA

VIENREIZĒJA

EUR

– 649,34

0,00

– 649,34

Atsaistīts tiešais atbalsts

2015

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AVEPA

VIENREIZĒJA

EUR

– 27 029,34

0,00

– 27 029,34

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2015

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, AVEPA

VIENREIZĒJA

EUR

– 776,30

0,00

– 776,30

Atsaistīts tiešais atbalsts

2013

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, OPPAB

VIENREIZĒJA

EUR

– 1 030,44

0,00

– 1 030,44

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2013

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, OPPAB

VIENREIZĒJA

EUR

– 26,06

0,00

– 26,06

Atsaistīts tiešais atbalsts

2014

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, OPPAB

VIENREIZĒJA

EUR

– 1 036,24

0,00

– 1 036,24

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2014

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, OPPAB

VIENREIZĒJA

EUR

– 25,75

0,00

– 25,75

Atsaistīts tiešais atbalsts

2015

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, OPPAB

VIENREIZĒJA

EUR

– 947,09

0,00

– 947,09

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2015

Minimālā platība, 2012.–2014. pieprasījumu gads, OPPAB

VIENREIZĒJA

EUR

– 25,47

0,00

– 25,47

Atsaistīts tiešais atbalsts

2013

Minimālā platība, 2012. un 2013. pieprasījumu gads, OPLO

VIENREIZĒJA

EUR

– 23 625,09

– 23 625,09

0,00

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2013

Minimālā platība, 2012. un 2013. pieprasījumu gads, OPLO

VIENREIZĒJA

EUR

– 615,77

– 615,77

0,00

Atsaistīts tiešais atbalsts

2014

Minimālā platība, 2012. un 2013. pieprasījumu gads, OPLO

VIENREIZĒJA

EUR

– 23 126,42

0,00

– 23 126,42

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2014

Minimālā platība, 2012. un 2013. pieprasījumu gads, OPLO

VIENREIZĒJA

EUR

– 582,99

0,00

– 582,99

Atsaistīts tiešais atbalsts

2013

Atgūšana ar atpakaļejošu spēku, 2012. pieprasījumu gads, ARCEA

VIENREIZĒJA

EUR

– 807 207,16

0,00

– 807 207,16

Kopā IT:

EUR

– 62 062 317,48

– 832 859,40

– 61 229 458,08

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

LT

Savstarpējā atbilstība

2013

Nepilnības a) kontroles darbības tvērumā un pakāpē; b) sodu piemērošanā; c) paraugu ņemšanas un monitoringa jomā; I pīlārs; 2012. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 406 180,41

0,00

– 406 180,41

Savstarpējā atbilstība

2014

Nepilnības a) kontroles darbības tvērumā un pakāpē; b) sodu piemērošanā; c) paraugu ņemšanas un monitoringa jomā; I pīlārs; 2013. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 439 963,16

0,00

– 439 963,16

Savstarpējā atbilstība

2015

Nepilnības a) kontroles darbības tvērumā un pakāpē; b) sodu piemērošanā; c) paraugu ņemšanas un monitoringa jomā; I pīlārs; 2014. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 453 630,71

0,00

– 453 630,71

Kopā LT:

EUR

– 1 299 774,28

0,00

– 1 299 774,28

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

LU

Savstarpējā atbilstība

2014

2013. pieprasījumu gads. Ar SMR 11 un sankcionēšanas pakāpi saistītas nepilnības

VIENREIZĒJA

EUR

– 69 984,30

– 85,03

– 69 899,27

Savstarpējā atbilstība

2015

2014. pieprasījumu gads. Ar SMR 11 un sankcionēšanas pakāpi saistītas nepilnības

VIENREIZĒJA

EUR

– 76 422,23

0,00

– 76 422,23

Savstarpējā atbilstība

2016

2015. pieprasījumu gads. Ar SMR 11 un sankcionēšanas pakāpi saistītas nepilnības

VIENREIZĒJA

EUR

– 77 038,32

0,00

– 77 038,32

Kopā LU:

EUR

– 223 444,85

– 85,03

– 223 359,82

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

NL

Augļi un dārzeņi – darbības programmas, tostarp izņemšana no tirgus

2016

Vienas galvenās kontroles nepilnības

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 1 974 343,78

0,00

– 1 974 343,78

Augļi un dārzeņi – darbības programmas, tostarp izņemšana no tirgus

2014

Vienas galvenās kontroles nepilnības

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 860 852,99

0,00

– 860 852,99

Augļi un dārzeņi – darbības programmas, tostarp izņemšana no tirgus

2015

Vienas galvenās kontroles nepilnības

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 1 984 619,77

0,00

– 1 984 619,77

Kopā NL:

EUR

– 4 819 816,54

0,00

– 4 819 816,54

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

PL

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2014

Atbalsta aprēķinu pareizības, tostarp administratīvo sodu piemērošanas pareizības pārbaudes

VIENREIZĒJA

EUR

– 238 400,92

0,00

– 238 400,92

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2015

Atbalsta aprēķinu pareizības, tostarp administratīvo sodu piemērošanas pareizības pārbaudes

VIENREIZĒJA

EUR

– 238 256,80

0,00

– 238 256,80

Augļi un dārzeņi – provizoriski atzītas ražotāju grupas

2014

Nacionālās kontroles sistēmas nepilnības attiecībā uz galvenajām un papildu kontrolēm

PĒC VIENOTAS LIKMES

25,00 %

EUR

– 48 319 598,14

– 1 791,35

– 48 317 806,79

Augļi un dārzeņi – provizoriski atzītas ražotāju grupas

2015

Nacionālās kontroles sistēmas nepilnības attiecībā uz galvenajām un papildu kontrolēm

PĒC VIENOTAS LIKMES

25,00 %

EUR

– 26 638 201,22

0,00

– 26 638 201,22

Sertifikācija

2008

Atlīdzināšana fondam kā daļa no atgūtajiem parādiem

VIENREIZĒJA

EUR

16,95

0,00

16,95

Sertifikācija

2010

Atlīdzināšana fondam kā daļa no atgūtajiem parādiem

VIENREIZĒJA

EUR

10 806,72

0,00

10 806,72

Kopā PL:

EUR

– 75 423 633,41

– 1 791,35

– 75 421 842,06

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

PT

Vīns – pārstrukturēšana

2010

Nepilnības ex ante pārbaudēs uz vietas

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 485,18

0,00

– 485,18

Vīns – pārstrukturēšana

2011

Nepilnības ex ante pārbaudēs uz vietas

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 3 064,87

– 153,24

– 2 911,63

Vīns – pārstrukturēšana

2012

Nepilnības ex ante pārbaudēs uz vietas

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 170 324,30

– 930,25

– 169 394,05

Vīns – pārstrukturēšana

2013

Nepilnības ex ante pārbaudēs uz vietas

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 1 015 606,43

0,00

– 1 015 606,43

Vīns – pārstrukturēšana

2014

Nepilnības ex ante pārbaudēs uz vietas

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 753 322,89

0,00

– 753 322,89

Vīns – pārstrukturēšana

2015

Nepilnības ex ante pārbaudēs uz vietas

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 125 604,54

0,00

– 125 604,54

Kopā PT:

EUR

– 2 068 408,21

– 1 083,49

– 2 067 324,72

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

RO

Atsaistīts tiešais atbalsts

2014

Nepilnības pārbaudēs uz vietas

VIENREIZĒJA

EUR

– 11 835 286,14

0,00

– 11 835 286,14

Atsaistīts tiešais atbalsts

2015

Nepilnības pārbaudēs uz vietas

VIENREIZĒJA

EUR

– 3 174,48

0,00

– 3 174,48

Kopā RO:

EUR

– 11 838 460,62

0,00

– 11 838 460,62

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

SK

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2014

Nepareiza atbalsttiesīgu dzīvnieku noteikšana Slovākijas piena nozares noteikumos un nepareiza force majeure piemērošana

VIENREIZĒJA

EUR

– 508 621,21

– 1 017,24

– 507 603,97

Cits tiešais atbalsts – Regulas (EK) Nr. 73/2009 68.–72. pants

2015

Nepareiza atbalsttiesīgu dzīvnieku noteikšana Slovākijas piena nozares noteikumos un nepareiza force majeure piemērošana

VIENREIZĒJA

EUR

– 833 552,05

0,00

– 833 552,05

Kopā SK:

EUR

– 1 342 173,26

– 1 017,24

– 1 341 156,02

| Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| --- | --- | --- | --- |
| EUR | – 288 671 916,05 | – 867 560,48 | – 287 804 355,57 |

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

EUR

– 288 671 916,05

– 867 560,48

– 287 804 355,57

Budžeta postenis: 6711

| Dalībvalsts | Pasākums | FG | Pamatojums | Korekcijas veids | Korekcija (%) | Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | Sertifikācija | 2015 | Zināmās kļūdas (ELFLA IAKS) | VIENREIZĒJA | | EUR | – 248 145,47 | 0,00 | – 248 145,47 |
| | Grāmatojumu noskaidrošana – finansiālā noskaidrošana | 2015 | Zināmās kļūdas (ELFLA ārpus IAKS) | VIENREIZĒJA | | EUR | – 97 101,16 | 0,00 | – 97 101,16 |
| | Grāmatojumu noskaidrošana – finansiālā noskaidrošana | 2015 | Iespējamākā kļūda ELFLA IAKS | VIENREIZĒJA | | EUR | – 801 534,18 | 0,00 | – 801 534,18 |
| | Sertifikācija | 2015 | Iespējamākā kļūda ELFLA ārpus IAKS | VIENREIZĒJA | | EUR | – 11 819,23 | 0,00 | – 11 819,23 |
| | | | | | Kopā BE: | EUR | – 1 158 600,04 | 0,00 | – 1 158 600,04 |
| Dalībvalsts | Pasākums | FG | Pamatojums | Korekcijas veids | Korekcija (%) | Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| BG | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 1. un 3. prioritārais virziens – uz ieguldījumiem vērsti pasākumi (2007–2013) | 2013 | Nepilnības galvenajā kontrolē “Pietiekami kvalitatīvas pārbaudes uz vietas” un “Maksājuma pieprasījumu pienācīga verificēšana” | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | – 1 622 950,13 | – 13 953,35 | – 1 608 996,78 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji | 2014 | Nepilnības galvenajā kontrolē “Pietiekami kvalitatīvas pārbaudes uz vietas” un “Maksājuma pieprasījumu pienācīga verificēšana” | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | – 4 257 763,81 | – 33 684,68 | – 4 224 079,13 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji | 2015 | Nepilnības galvenajā kontrolē “Pietiekami kvalitatīvas pārbaudes uz vietas” un “Maksājuma pieprasījumu pienācīga verificēšana” | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | – 5 216 784,13 | – 225 270,66 | – 4 991 513,47 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 1. un 3. prioritārais virziens – uz ieguldījumiem vērsti pasākumi (2007–2013) | 2013 | Nepilnības galvenajā kontrolē “Izmaksu pamatotības pienācīga izvērtēšana”; ar tiešiem pirkumiem saistītie izdevumi | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | – 9 463,52 | 0,00 | – 9 463,52 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 1. un 3. prioritārais virziens – uz ieguldījumiem vērsti pasākumi (2007–2013) | 2013 | Nepilnības galvenajā kontrolē “Izmaksu pamatotības pienācīga izvērtēšana”; ar tiešiem pirkumiem saistītie izdevumi | PĒC VIENOTAS LIKMES | 10,00 % | EUR | – 7 640,32 | 0,00 | – 7 640,32 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji | 2014 | Nepilnības galvenajā kontrolē “Izmaksu pamatotības pienācīga izvērtēšana”; ar tiešiem pirkumiem saistītie izdevumi | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | – 20 290,80 | 0,00 | – 20 290,80 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji | 2014 | Nepilnības galvenajā kontrolē “Izmaksu pamatotības pienācīga izvērtēšana”; ar tiešiem pirkumiem saistītie izdevumi | PĒC VIENOTAS LIKMES | 10,00 % | EUR | – 14 082,10 | 0,00 | – 14 082,10 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji | 2015 | Nepilnības galvenajā kontrolē “Izmaksu pamatotības pienācīga izvērtēšana”; ar tiešiem pirkumiem saistītie izdevumi | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | – 10 814,82 | 0,00 | – 10 814,82 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji | 2015 | Nepilnības galvenajā kontrolē “Izmaksu pamatotības pienācīga izvērtēšana”; ar tiešiem pirkumiem saistītie izdevumi | PĒC VIENOTAS LIKMES | 10,00 % | EUR | – 2 123,56 | 0,00 | – 2 123,56 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 1. un 3. prioritārais virziens – uz ieguldījumiem vērsti pasākumi (2007–2013) | 2013 | Nepilnības galvenajā kontrolē “Izmaksu pamatotības pienācīga izvērtēšana”; ar izvērtēšanas komiteju saistītie izdevumi | PĒC VIENOTAS LIKMES | 10,00 % | EUR | – 1 339,27 | 0,00 | – 1 339,27 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji | 2015 | Nepilnības galvenajā kontrolē “Izmaksu pamatotības pienācīga izvērtēšana”; ar izvērtēšanas komiteju saistītie izdevumi | PĒC VIENOTAS LIKMES | 10,00 % | EUR | – 61 239,27 | 0,00 | – 61 239,27 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji | 2015 | Nepilnības galvenajā kontrolē “Izmaksu pamatotības pienācīga izvērtēšana”; ar izvērtēšanas komiteju saistītie izdevumi | PĒC VIENOTAS LIKMES | 15,00 % | EUR | – 501 851,89 | 0,00 | – 501 851,89 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji | 2014 | Nepilnības galvenajā kontrolē “Ieguldījumu atbalsttiesīguma verificēšana”. Korekcija attiecībā uz nepamatoti piešķirtu atbalstu | VIENREIZĒJA | | EUR | – 127 056,53 | 0,00 | – 127 056,53 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji | 2015 | Nepilnības galvenajā kontrolē “Ieguldījumu atbalsttiesīguma verificēšana”. Korekcija attiecībā uz nepamatoti piešķirtu atbalstu | VIENREIZĒJA | | EUR | – 309 809,43 | 0,00 | – 309 809,43 |
| | | | | | Kopā BG: | EUR | – 12 163 209,58 | – 272 908,69 | – 11 890 300,89 |
| Dalībvalsts | Pasākums | FG | Pamatojums | Korekcijas veids | Korekcija (%) | Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| CZ | Sertifikācija | 2015 | Finansiālas kļūdas ELFLA (ārpus IAKS) datu kopā | VIENREIZĒJA | | EUR | – 771 065,76 | 0,00 | – 771 065,76 |
| | | | | | Kopā CZ: | EUR | – 771 065,76 | 0,00 | – 771 065,76 |
| Dalībvalsts | Pasākums | FG | Pamatojums | Korekcijas veids | Korekcija (%) | Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| DE | Sertifikācija | 2015 | Finansiālas kļūdas ELFLA (ārpus IAKS) datu kopā | VIENREIZĒJA | | EUR | – 56 245,50 | 0,00 | – 56 245,50 |
| | | | | | Kopā DE: | EUR | – 56 245,50 | 0,00 | – 56 245,50 |
| Dalībvalsts | Pasākums | FG | Pamatojums | Korekcijas veids | Korekcija (%) | Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| ES | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – publiskie saņēmēji | 2014 | PNV finansēšana, kad šāds atbalsts nepienākas | PĒC VIENOTAS LIKMES | 100,00 % | EUR | – 1 021 311,75 | 0,00 | – 1 021 311,75 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – publiskie saņēmēji | 2014 | Nav pamatots, kāpēc izraudzīts konkursā uzvarējušais piedāvājums | PĒC VIENOTAS LIKMES | 25,00 % | EUR | – 7 297,53 | 0,00 | – 7 297,53 |
| | | | | | Kopā ES: | EUR | – 1 028 609,28 | 0,00 | – 1 028 609,28 |
| Dalībvalsts | Pasākums | FG | Pamatojums | Korekcijas veids | Korekcija (%) | Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| FI | Savstarpējā atbilstība | 2013 | Nepilnīgas SMR 4 un dzīvnieku labturības pārbaudes, 2013. pieprasījumu gads, lauku attīstība | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 325 599,65 | 0,00 | – 325 599,65 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2014 | Nepilnīgas SMR 4 un dzīvnieku labturības pārbaudes, 2013. pieprasījumu gads, lauku attīstība | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 155 351,64 | 0,00 | – 155 351,64 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2014 | Nepilnības dzīvnieku labturības pārbaudēs, 2014. pieprasījumu gads, lauku attīstība | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 283 404,93 | 0,00 | – 283 404,93 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2015 | Nepilnības dzīvnieku labturības pārbaudēs, 2014. pieprasījumu gads, lauku attīstība | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 101 146,89 | 0,00 | – 101 146,89 |
| | | | | | Kopā FI: | EUR | – 865 503,11 | 0,00 | – 865 503,11 |
| Dalībvalsts | Pasākums | FG | Pamatojums | Korekcijas veids | Korekcija (%) | Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| FR | Grāmatojumu noskaidrošana – finansiālā noskaidrošana | 2015 | Zināmā kļūda, kas konstatēta padziļinātā pārbaudē (IAKS_09 tests) | VIENREIZĒJA | | EUR | – 109,74 | 0,00 | – 109,74 |
| | Grāmatojumu noskaidrošana – finansiālā noskaidrošana | 2015 | Zināmā kļūda (ELFLA IAKS 76 tests) | VIENREIZĒJA | | EUR | – 4,28 | 0,00 | – 4,28 |
| | Grāmatojumu noskaidrošana – finansiālā noskaidrošana | 2015 | Zināmā kļūda (ELFLA NIAKS 127 tests) | VIENREIZĒJA | | EUR | – 3 174,19 | 0,00 | – 3 174,19 |
| | Grāmatojumu noskaidrošana – finansiālā noskaidrošana | 2015 | Visiespējamākā kļūda, kas RDR 3 2014.–2020. gada programmai aprēķināta par 2015. finanšu gadu (ELFLA IAKS) | VIENREIZĒJA | | EUR | – 43 665,75 | 0,00 | – 43 665,75 |
| | Grāmatojumu noskaidrošana – finansiālā noskaidrošana | 2015 | Visiespējamākā kļūda ELFLA IAKS (2014–2020) | VIENREIZĒJA | | EUR | – 13 127 243,30 | 0,00 | – 13 127 243,30 |
| | | | | | Kopā FR: | EUR | – 13 174 197,26 | 0,00 | – 13 174 197,26 |
| Dalībvalsts | Pasākums | FG | Pamatojums | Korekcijas veids | Korekcija (%) | Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| GB | Sertifikācija | 2015 | Finansiālas kļūdas ELFLA datu kopā | VIENREIZĒJA | | EUR | – 144 040,03 | 0,00 | – 144 040,03 |
| | Grāmatojumu noskaidrošana – finansiālā noskaidrošana | 2015 | Finansiālas kļūdas ELFLA datu kopā | VIENREIZĒJA | | EUR | – 4 796,44 | 0,00 | – 4 796,44 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 2. prioritārais virziens (2007–2013, platībatkarīgie pasākumi) | 2013 | 212. pasākums; nav ievērota prasība par ganāmpulka blīvumu | VIENREIZĒJA | | EUR | – 311,97 | 0,00 | – 311,97 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 2. prioritārais virziens (2007–2013, platībatkarīgie pasākumi) | 2014 | 212. pasākums; nav ievērota prasība par ganāmpulka blīvumu | VIENREIZĒJA | | EUR | – 16 634,06 | 0,00 | – 16 634,06 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 2. prioritārais virziens (2007–2013, platībatkarīgie pasākumi) | 2014 | 214. pasākums; trūkst dokumentu par pārbaudēm uz vietas (turpinājums pēc RD2/2011/017/UK) | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 2 372,97 | – 2 372,97 | 0,00 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 2. prioritārais virziens (2007–2013, platībatkarīgie pasākumi) | 2014 | 214. pasākums; trūkst dokumentu par pārbaudēm uz vietas (turpinājums pēc RD2/2011/017/UK) | VIENREIZĒJA | | EUR | – 110 769,34 | – 2 493,67 | – 108 275,67 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 2. prioritārais virziens (2007–2013, platībatkarīgie pasākumi) | 2015 | 214. pasākums; trūkst dokumentu par pārbaudēm uz vietas (turpinājums pēc RD2/2011/017/UK) | VIENREIZĒJA | | EUR | – 344 025,95 | 0,00 | – 344 025,95 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 2. prioritārais virziens (2007–2013, platībatkarīgie pasākumi) | 2014 | 214. pasākums; maksājuma pieprasījumi iesniegti pēc attiecīgā termiņa, kas noteikts 2000.–2006. gada programmas satvarā noslēgtajos līgumos | VIENREIZĒJA | | EUR | – 562 686,14 | 0,00 | – 562 686,14 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 2. prioritārais virziens (2007–2013, platībatkarīgie pasākumi) | 2015 | 214. pasākums; maksājuma pieprasījumi iesniegti pēc attiecīgā termiņa, kas noteikts 2000.–2006. gada programmas satvarā noslēgtajos līgumos | VIENREIZĒJA | | EUR | – 271 381,75 | 0,00 | – 271 381,75 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 2. prioritārais virziens (2007–2013, platībatkarīgie pasākumi) | 2013 | 214. pasākums; dažu saistību verifikācija uz vietas veikto pārbaužu laikā, 2013. finanšu gads | VIENREIZĒJA | | EUR | – 39 988,91 | 0,00 | – 39 988,91 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 2. prioritārais virziens (2007–2013, platībatkarīgie pasākumi) | 2014 | 214. pasākums; dažu saistību verifikācija uz vietas veikto pārbaužu laikā, 2014. finanšu gads | VIENREIZĒJA | | EUR | – 565 888,19 | 0,00 | – 565 888,19 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 2. prioritārais virziens (2007–2013, platībatkarīgie pasākumi) | 2013 | 221. pasākums; par negūtajiem ienākumiem izmaksātās summas pārsniedz LAP atļauto daudzumu (2013.–2014. finanšu gads) | VIENREIZĒJA | | EUR | – 1 027,58 | 0,00 | – 1 027,58 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 2. prioritārais virziens (2007–2013, platībatkarīgie pasākumi) | 2014 | 221. pasākums; par negūtajiem ienākumiem izmaksātās summas pārsniedz LAP atļauto daudzumu (2013.–2014. finanšu gads) | VIENREIZĒJA | | EUR | – 25 274,32 | 0,00 | – 25 274,32 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai (2014-2020), mežsaimniecības pasākumi | 2015 | 221. pasākums; par negūtajiem ienākumiem izmaksātās summas pārsniedz LAP atļauto daudzumu (2015. finanšu gads) | VIENREIZĒJA | | EUR | – 56 264,65 | 0,00 | – 56 264,65 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 2. prioritārais virziens (2007–2013, platībatkarīgie pasākumi) | 2013 | 221. pasākums; nav pārbaudīti atbalsttiesīguma nosacījumi attiecībā uz zemes iepriekšēju izmantošanu | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | – 3 385,42 | – 0,38 | – 3 385,04 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 2. prioritārais virziens (2007–2013, platībatkarīgie pasākumi) | 2014 | 221. pasākums; nav pārbaudīti atbalsttiesīguma nosacījumi attiecībā uz zemes iepriekšēju izmantošanu | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | – 81 064,20 | – 223,91 | – 80 840,29 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 2. prioritārais virziens (2007–2013, platībatkarīgie pasākumi) | 2013 | 221. pasākums; attiecībā uz koku stādīšanu nav notikuši apmeklējumi uz vietas (II sadaļas prasība) | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | – 8 949,14 | 0,00 | – 8 949,14 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 2. prioritārais virziens (2007–2013, platībatkarīgie pasākumi) | 2014 | 221. pasākums; attiecībā uz koku stādīšanu nav notikuši apmeklējumi uz vietas (II sadaļas prasība) | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | – 211 518,40 | 0,00 | – 211 518,40 |
| | | | | | Kopā GB: | EUR | – 2 450 379,46 | – 5 090,93 | – 2 445 288,53 |
| Dalībvalsts | Pasākums | FG | Pamatojums | Korekcijas veids | Korekcija (%) | Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| IE | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 4. prioritārais virziens LEADER (2007–2013) | 2014 | Galveno un papildu kontroļu nepilnības | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | – 4 342,61 | 0,00 | – 4 342,61 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, LEADER | 2015 | Galveno un papildu kontroļu nepilnības | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | – 23 101,13 | 0,00 | – 23 101,13 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, LEADER | 2016 | Galveno un papildu kontroļu nepilnības | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | – 98 336,23 | 0,00 | – 98 336,23 |
| | | | | | Kopā IE: | EUR | – 125 779,97 | 0,00 | – 125 779,97 |
| Dalībvalsts | Pasākums | FG | Pamatojums | Korekcijas veids | Korekcija (%) | Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| IT | ELFLA atbalsts lauku attīstībai – tehniskā palīdzība (2007–2013) | 2013 | Kampānijas reģions: netiek veikta papildu kontrole “Atbilstošas administratīvo pārbaužu revīzijas liecības” (2 % vienotas likmes korekcija maksājumiem, kas veikti laikposmā no 22.6.2013. līdz 9.6.2015.) | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 11 166,67 | – 10 455,61 | – 711,06 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai – tehniskā palīdzība (2007–2013) | 2014 | Kampānijas reģions: netiek veikta papildu kontrole “Atbilstošas administratīvo pārbaužu revīzijas liecības” (2 % vienotas likmes korekcija maksājumiem, kas veikti laikposmā no 22.6.2013. līdz 9.6.2015.) | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 32 387,90 | – 605,55 | – 31 782,35 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai (2014–2020), ieguldījumi – publiskie saņēmēji | 2015 | Kampānijas reģions: netiek veikta papildu kontrole “Atbilstošas administratīvo pārbaužu revīzijas liecības” (2 % vienotas likmes korekcija maksājumiem, kas veikti laikposmā no 22.6.2013. līdz 9.6.2015.) | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 12 665,03 | – 274,75 | – 12 390,28 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai – tehniskā palīdzība (2007–2013) | 2011 | Kampānijas reģions – līgums ar Agriconsulting: publiskais iepirkums – nav pienācīgi sīki aprakstīti līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji, un revīzijas liecības par katra piedāvājuma vērtēšanu ir nepilnīgas | VIENREIZĒJA | | EUR | – 54 949,44 | 0,00 | – 54 949,44 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai – tehniskā palīdzība (2007–2013) | 2013 | Kampānijas reģions – līgums ar Agriconsulting: publiskais iepirkums – nav pienācīgi sīki aprakstīti līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji, un revīzijas liecības par katra piedāvājuma vērtēšanu ir nepilnīgas | VIENREIZĒJA | | EUR | – 52 201,97 | 0,00 | – 52 201,97 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai (2014–2020), ieguldījumi – publiskie saņēmēji | 2015 | Kampānijas reģions – līgums ar Agriconsulting: publiskais iepirkums – nav pienācīgi sīki aprakstīti līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji, un revīzijas liecības par katra piedāvājuma vērtēšanu ir nepilnīgas | VIENREIZĒJA | | EUR | – 1 373,74 | 0,00 | – 1 373,74 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai (2014–2020), ieguldījumi – publiskie saņēmēji | 2016 | Kampānijas reģions – līgums ar Agriconsulting: publiskais iepirkums – nav pienācīgi sīki aprakstīti līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji, un revīzijas liecības par katra piedāvājuma vērtēšanu ir nepilnīgas | VIENREIZĒJA | | EUR | – 1 373,74 | 0,00 | – 1 373,74 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai – tehniskā palīdzība (2007–2013) | 2012 | Kampānijas reģions – līgums ar Spotzone: publiskais iepirkums – revīzijas liecības par katra piedāvājuma vērtēšanu ir nepilnīgas | VIENREIZĒJA | | EUR | – 2 305,14 | 0,00 | – 2 305,14 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai – tehniskā palīdzība (2007–2013) | 2013 | Kampānijas reģions – līgums ar Spotzone: publiskais iepirkums – revīzijas liecības par katra piedāvājuma vērtēšanu ir nepilnīgas | VIENREIZĒJA | | EUR | – 3 959,82 | 0,00 | – 3 959,82 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai – tehniskā palīdzība (2007–2013) | 2014 | Kampānijas reģions – līgums ar Spotzone: publiskais iepirkums – revīzijas liecības par katra piedāvājuma vērtēšanu ir nepilnīgas | VIENREIZĒJA | | EUR | – 1 513,87 | 0,00 | – 1 513,87 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai (2014–2020), ieguldījumi – publiskie saņēmēji | 2015 | Kampānijas reģions – līgums ar Spotzone: publiskais iepirkums – revīzijas liecības par katra piedāvājuma vērtēšanu ir nepilnīgas | VIENREIZĒJA | | EUR | – 382,10 | 0,00 | – 382,10 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai (2014–2020), ieguldījumi – publiskie saņēmēji | 2016 | Kampānijas reģions – līgums ar Spotzone: publiskais iepirkums – revīzijas liecības par katra piedāvājuma vērtēšanu ir nepilnīgas | VIENREIZĒJA | | EUR | – 255,01 | 0,00 | – 255,01 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2013 | Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 – nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem; 2013. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 29 480,21 | 0,00 | – 29 480,21 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2014 | Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 – nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem; 2013. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 24 874,24 | 0,00 | – 24 874,24 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2015 | Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 – nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem; 2013. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 30 810,51 | 0,00 | – 30 810,51 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2012 | Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 – nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem, pielaides attiecībā uz veterinārārstiem noteiktajām SMR, nepilnīgas sankcijas attiecībā uz SMR 16–18; 2012. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 21 989,78 | 0,00 | – 21 989,78 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2012 | Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 –nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem, pielaides attiecībā uz veterinārārstiem noteiktajām SMR, nepilnīgas sankcijas attiecībā uz SMR 16–18; 2012. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | – 33 052,52 | 0,00 | – 33 052,52 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2013 | Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 –nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem, pielaides attiecībā uz veterinārārstiem noteiktajām SMR, nepilnīgas sankcijas attiecībā uz SMR 16–18; 2012. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 14 961,86 | 0,00 | – 14 961,86 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2013 | Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 – nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem, pielaides attiecībā uz veterinārārstiem noteiktajām SMR, nepilnīgas sankcijas attiecībā uz SMR 16–18; 2012. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | – 29 996,97 | 0,00 | – 29 996,97 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2014 | Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 – nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem, pielaides attiecībā uz veterinārārstiem noteiktajām SMR, nepilnīgas sankcijas attiecībā uz SMR 16–18; 2012. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 11 218,44 | 0,00 | – 11 218,44 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2014 | Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 – nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem, pielaides attiecībā uz veterinārārstiem noteiktajām SMR, nepilnīgas sankcijas attiecībā uz SMR 16–18; 2012. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | – 27 630,58 | 0,00 | – 27 630,58 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2015 | Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 – nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem, pielaides attiecībā uz veterinārārstiem noteiktajām SMR, nepilnīgas sankcijas attiecībā uz SMR 16–18; 2012. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 3 049,69 | 0,00 | – 3 049,69 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2015 | Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 – nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem, pielaides attiecībā uz veterinārārstiem noteiktajām SMR, nepilnīgas sankcijas attiecībā uz SMR 16–18; 2012. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | – 13 853,16 | 0,00 | – 13 853,16 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 1. prioritārais virziens – pasākumi ar vienotas likmes atbalstu | 2014 | 2014. finanšu gads – gados jauni lauksaimnieki: nav ievērots noteikums par 18 mēnešiem | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | – 1 027,12 | 0,00 | – 1 027,12 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, (2014–2020) – pasākumi ar vienotas likmes atbalstu | 2015 | 2015. finanšu gads – gados jauni lauksaimnieki: nav ievērots noteikums par 18 mēnešiem | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | – 331 985,98 | 0,00 | – 331 985,98 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, (2014–2020) – pasākumi ar vienotas likmes atbalstu | 2016 | 2016. finanšu gads – gados jauni lauksaimnieki: nav ievērots noteikums par 18 mēnešiem | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | – 126 856,36 | 0,00 | – 126 856,36 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, (2014–2020) – pasākumi ar vienotas likmes atbalstu | 2017 | 2017. finanšu gads – gados jauni lauksaimnieki: nav ievērots noteikums par 18 mēnešiem | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | – 9 087,54 | 0,00 | – 9 087,54 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai – tehniskā palīdzība (2007–2013) | 2013 | Sicīlija: netiek veikta papildu kontrole “Atbilstošas administratīvo pārbaužu revīzijas liecības” (2 % vienotas likmes korekcija maksājumiem, kas laikposmā no 22.6.2013. līdz 9.6.2015. veikti par projektiem/līgumiem, kuriem piemēro publiskā iepirkuma procedūru) | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 5 824,38 | – 2 995,30 | – 2 829,08 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai – tehniskā palīdzība (2007–2013) | 2014 | Sicīlija: netiek veikta papildu kontrole “Atbilstošas administratīvo pārbaužu revīzijas liecības” (2 % vienotas likmes korekcija maksājumiem, kas laikposmā no 22.6.2013. līdz 9.6.2015. veikti par projektiem/līgumiem, kuriem piemēro publiskā iepirkuma procedūru) | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 17 149,42 | – 4 505,32 | – 12 644,10 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai (2014–2020), ieguldījumi – publiskie saņēmēji | 2015 | Sicīlija: netiek veikta papildu kontrole “Atbilstošas administratīvo pārbaužu revīzijas liecības” (2 % vienotas likmes korekcija maksājumiem, kas laikposmā no 22.6.2013. līdz 9.6.2015. veikti par projektiem/līgumiem, kuriem piemēro publiskā iepirkuma procedūru) | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 10 570,48 | – 6 469,36 | – 4 101,12 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai – tehniskā palīdzība (2007–2013) | 2013 | Sicīlija: nepilnīga galvenā kontrole “Izmaksu pamatotības novērtēšana” (5 % vienotas likmes korekcija maksājumiem, kas laikposmā no 22.6.2013. līdz 14.10.2016. veikti par projektiem/līgumiem, kuriem publiskā iepirkuma procedūru nepiemēro) | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | – 25 043,61 | – 3 091,72 | – 21 951,89 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai – tehniskā palīdzība (2007–2013) | 2014 | Sicīlija: nepilnīga galvenā kontrole “Izmaksu pamatotības novērtēšana” (5 % vienotas likmes korekcija maksājumiem, kas laikposmā no 22.6.2013. līdz 14.10.2016. veikti par projektiem/līgumiem, kuriem publiskā iepirkuma procedūru nepiemēro) | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | – 35 827,50 | – 3 447,07 | – 32 380,43 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai (2014–2020), ieguldījumi – publiskie saņēmēji | 2015 | Sicīlija: nepilnīga galvenā kontrole “Izmaksu pamatotības novērtēšana” (5 % vienotas likmes korekcija maksājumiem, kas laikposmā no 22.6.2013. līdz 14.10.2016. veikti par projektiem/līgumiem, kuriem publiskā iepirkuma procedūru nepiemēro) | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | – 38 552,45 | 0,00 | – 38 552,45 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai (2014–2020), ieguldījumi – publiskie saņēmēji | 2016 | Sicīlija: nepilnīga galvenā kontrole “Izmaksu pamatotības novērtēšana” (5 % vienotas likmes korekcija maksājumiem, kas laikposmā no 22.6.2013. līdz 14.10.2016. veikti par projektiem/līgumiem, kuriem publiskā iepirkuma procedūru nepiemēro) | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | – 41 499,54 | 0,00 | – 41 499,54 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai – tehniskā palīdzība (2007–2013) | 2012 | Sicīlijas reģions – līgums ar Pomilio Blumm: publiskais iepirkums – nav pienācīgi sīki aprakstīti līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji, un revīzijas liecības par katra piedāvājuma vērtēšanu ir nepilnīgas | VIENREIZĒJA | | EUR | – 4 250,18 | 0,00 | – 4 250,18 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai – tehniskā palīdzība (2007–2013) | 2013 | Sicīlijas reģions – līgums ar Pomilio Blumm: publiskais iepirkums – nav pienācīgi sīki aprakstīti līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji, un revīzijas liecības par katra piedāvājuma vērtēšanu ir nepilnīgas | VIENREIZĒJA | | EUR | – 19 540,68 | 0,00 | – 19 540,68 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai – tehniskā palīdzība (2007–2013) | 2014 | Sicīlijas reģions – līgums ar Pomilio Blumm: publiskais iepirkums – nav pienācīgi sīki aprakstīti līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji, un revīzijas liecības par katra piedāvājuma vērtēšanu ir nepilnīgas | VIENREIZĒJA | | EUR | – 11 263,30 | 0,00 | – 11 263,30 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai (2014–2020), ieguldījumi – publiskie saņēmēji | 2015 | Sicīlijas reģions – līgums ar Pomilio Blumm: publiskais iepirkums – nav pienācīgi sīki aprakstīti līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji, un revīzijas liecības par katra piedāvājuma vērtēšanu ir nepilnīgas | VIENREIZĒJA | | EUR | – 16 173,40 | 0,00 | – 16 173,40 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai (2014–2020), ieguldījumi – publiskie saņēmēji | 2016 | Sicīlijas reģions – līgums ar Pomilio Blumm: publiskais iepirkums – nav pienācīgi sīki aprakstīti līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji, un revīzijas liecības par katra piedāvājuma vērtēšanu ir nepilnīgas | VIENREIZĒJA | | EUR | – 8 607,11 | 0,00 | – 8 607,11 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai – tehniskā palīdzība (2007–2013) | 2013 | Sicīlijas reģions – līgums ar Sviluppo Italia Sicilia: nav pārbaudīts darbības izmaksu atbalsttiesīgums | VIENREIZĒJA | | EUR | – 61 834,52 | 0,00 | – 61 834,52 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai – tehniskā palīdzība (2007–2013) | 2014 | Sicīlijas reģions – līgums ar Sviluppo Italia Sicilia: nav pārbaudīts darbības izmaksu atbalsttiesīgums | VIENREIZĒJA | | EUR | – 68 941,41 | 0,00 | – 68 941,41 |
| | | | | | Kopā IT: | EUR | – 1 249 487,37 | – 31 844,68 | – 1 217 642,69 |
| Dalībvalsts | Pasākums | FG | Pamatojums | Korekcijas veids | Korekcija (%) | Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| LT | Savstarpējā atbilstība | 2012 | Nepilnības a) kontroles darbības tvērumā un pakāpē; b) sodu piemērošanā; c) paraugu ņemšanas un monitoringa jomā; II pīlārs; 2012. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 2 462,79 | 0,00 | – 2 462,79 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2013 | Nepilnības a) kontroles darbības tvērumā un pakāpē; b) sodu piemērošanā; c) paraugu ņemšanas un monitoringa jomā; II pīlārs; 2012. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 72 101,54 | 0,00 | – 72 101,54 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2013 | Nepilnības a) kontroles darbības tvērumā un pakāpē; b) sodu piemērošanā; c) paraugu ņemšanas un monitoringa jomā; II pīlārs; 2013. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 837,95 | 0,00 | – 837,95 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2014 | Nepilnības a) kontroles darbības tvērumā un pakāpē; b) sodu piemērošanā; c) paraugu ņemšanas un monitoringa jomā; II pīlārs; 2013. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 92 752,91 | 0,00 | – 92 752,91 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2014 | Nepilnības a) kontroles darbības tvērumā un pakāpē; b) sodu piemērošanā; c) paraugu ņemšanas un monitoringa jomā; II pīlārs; 2014. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 1 734,13 | 0,00 | – 1 734,13 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2015 | Nepilnības a) kontroles darbības tvērumā un pakāpē; b) sodu piemērošanā; c) paraugu ņemšanas un monitoringa jomā; II pīlārs; 2014. pieprasījumu gads | PĒC VIENOTAS LIKMES | 2,00 % | EUR | – 90 987,07 | 0,00 | – 90 987,07 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 1. un 3. prioritārais virziens – uz ieguldījumiem vērsti pasākumi (2007–2013) | 2013 | Nepilnības pretendenta atbalsttiesīguma un izmaksu pamatotības verificēšanā, kā arī uz vietas veikto pārbaužu tvērumā | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | – 1 756 486,46 | – 37 393,69 | – 1 719 092,77 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 1. un 3. prioritārais virziens – uz ieguldījumiem vērsti pasākumi (2007–2013) | 2013 | Nepilnības pretendenta atbalsttiesīguma un izmaksu pamatotības verificēšanā, kā arī uz vietas veikto pārbaužu tvērumā | PĒC VIENOTAS LIKMES | 10,00 % | EUR | – 1 040 377,83 | – 4 922,34 | – 1 035 455,49 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji | 2014 | Nepilnības pretendenta atbalsttiesīguma un izmaksu pamatotības verificēšanā, kā arī uz vietas veikto pārbaužu tvērumā | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | – 1 517 262,55 | – 77 625,07 | – 1 439 637,48 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji | 2014 | Nepilnības pretendenta atbalsttiesīguma un izmaksu pamatotības verificēšanā, kā arī uz vietas veikto pārbaužu tvērumā | PĒC VIENOTAS LIKMES | 10,00 % | EUR | – 1 313 648,60 | – 15 089,25 | – 1 298 559,35 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji | 2015 | Nepilnības pretendenta atbalsttiesīguma un izmaksu pamatotības verificēšanā, kā arī uz vietas veikto pārbaužu tvērumā | PĒC VIENOTAS LIKMES | 5,00 % | EUR | – 1 402 455,04 | 0,00 | – 1 402 455,04 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji | 2015 | Nepilnības pretendenta atbalsttiesīguma un izmaksu pamatotības verificēšanā, kā arī uz vietas veikto pārbaužu tvērumā | PĒC VIENOTAS LIKMES | 10,00 % | EUR | – 167 616,81 | – 15 404,74 | – 152 212,07 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 1. un 3. prioritārais virziens – uz ieguldījumiem vērsti pasākumi (2007–2013) | 2013 | Pretendenta atbalsttiesīguma verificēšana | VIENREIZĒJA | | EUR | – 797 096,99 | 0,00 | – 797 096,99 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji | 2014 | Pretendenta atbalsttiesīguma verificēšana | VIENREIZĒJA | | EUR | – 1 703 393,84 | 0,00 | – 1 703 393,84 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, (2014–2020) – pasākumi ar vienotas likmes atbalstu | 2015 | Pretendenta atbalsttiesīguma verificēšana | VIENREIZĒJA | | EUR | – 154 047,36 | 0,00 | – 154 047,36 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – publiskie saņēmēji | 2014 | Pretendenta atbalsttiesīguma verificēšana | VIENREIZĒJA | | EUR | – 43 755,49 | 0,00 | – 43 755,49 |
| | | | | | Kopā LT: | EUR | – 10 157 017,36 | – 150 435,09 | – 10 006 582,27 |
| Dalībvalsts | Pasākums | FG | Pamatojums | Korekcijas veids | Korekcija (%) | Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| LU | Savstarpējā atbilstība | 2014 | 2013. pieprasījumu gads. Ar SMR 11 un sankcionēšanas pakāpi saistītas nepilnības | VIENREIZĒJA | | EUR | – 7 338,14 | 0,00 | – 7 338,14 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2015 | 2014. pieprasījumu gads. Ar SMR 11 un sankcionēšanas pakāpi saistītas nepilnības | VIENREIZĒJA | | EUR | – 1 225,38 | 0,00 | – 1 225,38 |
| | Savstarpējā atbilstība | 2016 | 2015. pieprasījumu gads. Ar SMR 11 un sankcionēšanas pakāpi saistītas nepilnības | VIENREIZĒJA | | EUR | – 2,82 | 0,00 | – 2,82 |
| | | | | | Kopā LU: | EUR | – 8 566,34 | 0,00 | – 8 566,34 |
| Dalībvalsts | Pasākums | FG | Pamatojums | Korekcijas veids | Korekcija (%) | Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| LV | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 1. un 3. prioritārais virziens – uz ieguldījumiem vērsti pasākumi (2007–2013) | 2012 | Nepietiekama sankciju īstenošana un MVU pārbaudes | VIENREIZĒJA | | EUR | – 213 592,44 | 0,00 | – 213 592,44 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 1. un 3. prioritārais virziens – uz ieguldījumiem vērsti pasākumi (2007–2013) | 2013 | Nepietiekama sankciju īstenošana un MVU pārbaudes | VIENREIZĒJA | | EUR | – 114 193,83 | 0,00 | – 114 193,83 |
| | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji | 2014 | Nepietiekamas MVU pārbaudes – darbinieku skaits | VIENREIZĒJA | | EUR | – 296 320,75 | 0,00 | – 296 320,75 |
| | | | | | Kopā LV: | EUR | – 624 107,02 | 0,00 | – 624 107,02 |
| Dalībvalsts | Pasākums | FG | Pamatojums | Korekcijas veids | Korekcija (%) | Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| PL | ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 1. prioritārais virziens – pasākumi ar vienotas likmes atbalstu (2007–2013) | 2012 | 1. | Nav atvilktas nepieprasītas likumā paredzēto pensiju summas (1. konstatējums) |

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

BE

Sertifikācija

2015

Zināmās kļūdas (ELFLA IAKS)

VIENREIZĒJA

EUR

– 248 145,47

0,00

– 248 145,47

Grāmatojumu noskaidrošana – finansiālā noskaidrošana

2015

Zināmās kļūdas (ELFLA ārpus IAKS)

VIENREIZĒJA

EUR

– 97 101,16

0,00

– 97 101,16

Grāmatojumu noskaidrošana – finansiālā noskaidrošana

2015

Iespējamākā kļūda ELFLA IAKS

VIENREIZĒJA

EUR

– 801 534,18

0,00

– 801 534,18

Sertifikācija

2015

Iespējamākā kļūda ELFLA ārpus IAKS

VIENREIZĒJA

EUR

– 11 819,23

0,00

– 11 819,23

Kopā BE:

EUR

– 1 158 600,04

0,00

– 1 158 600,04

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

BG

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 1. un 3. prioritārais virziens – uz ieguldījumiem vērsti pasākumi (2007–2013)

2013

Nepilnības galvenajā kontrolē “Pietiekami kvalitatīvas pārbaudes uz vietas” un “Maksājuma pieprasījumu pienācīga verificēšana”

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 1 622 950,13

– 13 953,35

– 1 608 996,78

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji

2014

Nepilnības galvenajā kontrolē “Pietiekami kvalitatīvas pārbaudes uz vietas” un “Maksājuma pieprasījumu pienācīga verificēšana”

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 4 257 763,81

– 33 684,68

– 4 224 079,13

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji

2015

Nepilnības galvenajā kontrolē “Pietiekami kvalitatīvas pārbaudes uz vietas” un “Maksājuma pieprasījumu pienācīga verificēšana”

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 5 216 784,13

– 225 270,66

– 4 991 513,47

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 1. un 3. prioritārais virziens – uz ieguldījumiem vērsti pasākumi (2007–2013)

2013

Nepilnības galvenajā kontrolē “Izmaksu pamatotības pienācīga izvērtēšana”; ar tiešiem pirkumiem saistītie izdevumi

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 9 463,52

0,00

– 9 463,52

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 1. un 3. prioritārais virziens – uz ieguldījumiem vērsti pasākumi (2007–2013)

2013

Nepilnības galvenajā kontrolē “Izmaksu pamatotības pienācīga izvērtēšana”; ar tiešiem pirkumiem saistītie izdevumi

PĒC VIENOTAS LIKMES

10,00 %

EUR

– 7 640,32

0,00

– 7 640,32

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji

2014

Nepilnības galvenajā kontrolē “Izmaksu pamatotības pienācīga izvērtēšana”; ar tiešiem pirkumiem saistītie izdevumi

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 20 290,80

0,00

– 20 290,80

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji

2014

Nepilnības galvenajā kontrolē “Izmaksu pamatotības pienācīga izvērtēšana”; ar tiešiem pirkumiem saistītie izdevumi

PĒC VIENOTAS LIKMES

10,00 %

EUR

– 14 082,10

0,00

– 14 082,10

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji

2015

Nepilnības galvenajā kontrolē “Izmaksu pamatotības pienācīga izvērtēšana”; ar tiešiem pirkumiem saistītie izdevumi

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 10 814,82

0,00

– 10 814,82

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji

2015

Nepilnības galvenajā kontrolē “Izmaksu pamatotības pienācīga izvērtēšana”; ar tiešiem pirkumiem saistītie izdevumi

PĒC VIENOTAS LIKMES

10,00 %

EUR

– 2 123,56

0,00

– 2 123,56

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 1. un 3. prioritārais virziens – uz ieguldījumiem vērsti pasākumi (2007–2013)

2013

Nepilnības galvenajā kontrolē “Izmaksu pamatotības pienācīga izvērtēšana”; ar izvērtēšanas komiteju saistītie izdevumi

PĒC VIENOTAS LIKMES

10,00 %

EUR

– 1 339,27

0,00

– 1 339,27

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji

2015

Nepilnības galvenajā kontrolē “Izmaksu pamatotības pienācīga izvērtēšana”; ar izvērtēšanas komiteju saistītie izdevumi

PĒC VIENOTAS LIKMES

10,00 %

EUR

– 61 239,27

0,00

– 61 239,27

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji

2015

Nepilnības galvenajā kontrolē “Izmaksu pamatotības pienācīga izvērtēšana”; ar izvērtēšanas komiteju saistītie izdevumi

PĒC VIENOTAS LIKMES

15,00 %

EUR

– 501 851,89

0,00

– 501 851,89

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji

2014

Nepilnības galvenajā kontrolē “Ieguldījumu atbalsttiesīguma verificēšana”. Korekcija attiecībā uz nepamatoti piešķirtu atbalstu

VIENREIZĒJA

EUR

– 127 056,53

0,00

– 127 056,53

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji

2015

Nepilnības galvenajā kontrolē “Ieguldījumu atbalsttiesīguma verificēšana”. Korekcija attiecībā uz nepamatoti piešķirtu atbalstu

VIENREIZĒJA

EUR

– 309 809,43

0,00

– 309 809,43

Kopā BG:

EUR

– 12 163 209,58

– 272 908,69

– 11 890 300,89

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

CZ

Sertifikācija

2015

Finansiālas kļūdas ELFLA (ārpus IAKS) datu kopā

VIENREIZĒJA

EUR

– 771 065,76

0,00

– 771 065,76

Kopā CZ:

EUR

– 771 065,76

0,00

– 771 065,76

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

DE

Sertifikācija

2015

Finansiālas kļūdas ELFLA (ārpus IAKS) datu kopā

VIENREIZĒJA

EUR

– 56 245,50

0,00

– 56 245,50

Kopā DE:

EUR

– 56 245,50

0,00

– 56 245,50

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

ES

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – publiskie saņēmēji

2014

PNV finansēšana, kad šāds atbalsts nepienākas

PĒC VIENOTAS LIKMES

100,00 %

EUR

– 1 021 311,75

0,00

– 1 021 311,75

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – publiskie saņēmēji

2014

Nav pamatots, kāpēc izraudzīts konkursā uzvarējušais piedāvājums

PĒC VIENOTAS LIKMES

25,00 %

EUR

– 7 297,53

0,00

– 7 297,53

Kopā ES:

EUR

– 1 028 609,28

0,00

– 1 028 609,28

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

FI

Savstarpējā atbilstība

2013

Nepilnīgas SMR 4 un dzīvnieku labturības pārbaudes, 2013. pieprasījumu gads, lauku attīstība

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 325 599,65

0,00

– 325 599,65

Savstarpējā atbilstība

2014

Nepilnīgas SMR 4 un dzīvnieku labturības pārbaudes, 2013. pieprasījumu gads, lauku attīstība

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 155 351,64

0,00

– 155 351,64

Savstarpējā atbilstība

2014

Nepilnības dzīvnieku labturības pārbaudēs, 2014. pieprasījumu gads, lauku attīstība

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 283 404,93

0,00

– 283 404,93

Savstarpējā atbilstība

2015

Nepilnības dzīvnieku labturības pārbaudēs, 2014. pieprasījumu gads, lauku attīstība

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 101 146,89

0,00

– 101 146,89

Kopā FI:

EUR

– 865 503,11

0,00

– 865 503,11

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

FR

Grāmatojumu noskaidrošana – finansiālā noskaidrošana

2015

Zināmā kļūda, kas konstatēta padziļinātā pārbaudē (IAKS_09 tests)

VIENREIZĒJA

EUR

– 109,74

0,00

– 109,74

Grāmatojumu noskaidrošana – finansiālā noskaidrošana

2015

Zināmā kļūda (ELFLA IAKS 76 tests)

VIENREIZĒJA

EUR

– 4,28

0,00

– 4,28

Grāmatojumu noskaidrošana – finansiālā noskaidrošana

2015

Zināmā kļūda (ELFLA NIAKS 127 tests)

VIENREIZĒJA

EUR

– 3 174,19

0,00

– 3 174,19

Grāmatojumu noskaidrošana – finansiālā noskaidrošana

2015

Visiespējamākā kļūda, kas RDR 3 2014.–2020. gada programmai aprēķināta par 2015. finanšu gadu (ELFLA IAKS)

VIENREIZĒJA

EUR

– 43 665,75

0,00

– 43 665,75

Grāmatojumu noskaidrošana – finansiālā noskaidrošana

2015

Visiespējamākā kļūda ELFLA IAKS (2014–2020)

VIENREIZĒJA

EUR

– 13 127 243,30

0,00

– 13 127 243,30

Kopā FR:

EUR

– 13 174 197,26

0,00

– 13 174 197,26

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

GB

Sertifikācija

2015

Finansiālas kļūdas ELFLA datu kopā

VIENREIZĒJA

EUR

– 144 040,03

0,00

– 144 040,03

Grāmatojumu noskaidrošana – finansiālā noskaidrošana

2015

Finansiālas kļūdas ELFLA datu kopā

VIENREIZĒJA

EUR

– 4 796,44

0,00

– 4 796,44

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 2. prioritārais virziens (2007–2013, platībatkarīgie pasākumi)

2013

212. pasākums; nav ievērota prasība par ganāmpulka blīvumu

VIENREIZĒJA

EUR

– 311,97

0,00

– 311,97

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 2. prioritārais virziens (2007–2013, platībatkarīgie pasākumi)

2014

212. pasākums; nav ievērota prasība par ganāmpulka blīvumu

VIENREIZĒJA

EUR

– 16 634,06

0,00

– 16 634,06

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 2. prioritārais virziens (2007–2013, platībatkarīgie pasākumi)

2014

214. pasākums; trūkst dokumentu par pārbaudēm uz vietas (turpinājums pēc RD2/2011/017/UK)

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 2 372,97

– 2 372,97

0,00

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 2. prioritārais virziens (2007–2013, platībatkarīgie pasākumi)

2014

214. pasākums; trūkst dokumentu par pārbaudēm uz vietas (turpinājums pēc RD2/2011/017/UK)

VIENREIZĒJA

EUR

– 110 769,34

– 2 493,67

– 108 275,67

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 2. prioritārais virziens (2007–2013, platībatkarīgie pasākumi)

2015

214. pasākums; trūkst dokumentu par pārbaudēm uz vietas (turpinājums pēc RD2/2011/017/UK)

VIENREIZĒJA

EUR

– 344 025,95

0,00

– 344 025,95

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 2. prioritārais virziens (2007–2013, platībatkarīgie pasākumi)

2014

214. pasākums; maksājuma pieprasījumi iesniegti pēc attiecīgā termiņa, kas noteikts 2000.–2006. gada programmas satvarā noslēgtajos līgumos

VIENREIZĒJA

EUR

– 562 686,14

0,00

– 562 686,14

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 2. prioritārais virziens (2007–2013, platībatkarīgie pasākumi)

2015

214. pasākums; maksājuma pieprasījumi iesniegti pēc attiecīgā termiņa, kas noteikts 2000.–2006. gada programmas satvarā noslēgtajos līgumos

VIENREIZĒJA

EUR

– 271 381,75

0,00

– 271 381,75

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 2. prioritārais virziens (2007–2013, platībatkarīgie pasākumi)

2013

214. pasākums; dažu saistību verifikācija uz vietas veikto pārbaužu laikā, 2013. finanšu gads

VIENREIZĒJA

EUR

– 39 988,91

0,00

– 39 988,91

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 2. prioritārais virziens (2007–2013, platībatkarīgie pasākumi)

2014

214. pasākums; dažu saistību verifikācija uz vietas veikto pārbaužu laikā, 2014. finanšu gads

VIENREIZĒJA

EUR

– 565 888,19

0,00

– 565 888,19

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 2. prioritārais virziens (2007–2013, platībatkarīgie pasākumi)

2013

221. pasākums; par negūtajiem ienākumiem izmaksātās summas pārsniedz LAP atļauto daudzumu (2013.–2014. finanšu gads)

VIENREIZĒJA

EUR

– 1 027,58

0,00

– 1 027,58

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 2. prioritārais virziens (2007–2013, platībatkarīgie pasākumi)

2014

221. pasākums; par negūtajiem ienākumiem izmaksātās summas pārsniedz LAP atļauto daudzumu (2013.–2014. finanšu gads)

VIENREIZĒJA

EUR

– 25 274,32

0,00

– 25 274,32

ELFLA atbalsts lauku attīstībai (2014-2020), mežsaimniecības pasākumi

2015

221. pasākums; par negūtajiem ienākumiem izmaksātās summas pārsniedz LAP atļauto daudzumu (2015. finanšu gads)

VIENREIZĒJA

EUR

– 56 264,65

0,00

– 56 264,65

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 2. prioritārais virziens (2007–2013, platībatkarīgie pasākumi)

2013

221. pasākums; nav pārbaudīti atbalsttiesīguma nosacījumi attiecībā uz zemes iepriekšēju izmantošanu

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 3 385,42

– 0,38

– 3 385,04

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 2. prioritārais virziens (2007–2013, platībatkarīgie pasākumi)

2014

221. pasākums; nav pārbaudīti atbalsttiesīguma nosacījumi attiecībā uz zemes iepriekšēju izmantošanu

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 81 064,20

– 223,91

– 80 840,29

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 2. prioritārais virziens (2007–2013, platībatkarīgie pasākumi)

2013

221. pasākums; attiecībā uz koku stādīšanu nav notikuši apmeklējumi uz vietas (II sadaļas prasība)

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 8 949,14

0,00

– 8 949,14

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 2. prioritārais virziens (2007–2013, platībatkarīgie pasākumi)

2014

221. pasākums; attiecībā uz koku stādīšanu nav notikuši apmeklējumi uz vietas (II sadaļas prasība)

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 211 518,40

0,00

– 211 518,40

Kopā GB:

EUR

– 2 450 379,46

– 5 090,93

– 2 445 288,53

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

IE

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 4. prioritārais virziens LEADER (2007–2013)

2014

Galveno un papildu kontroļu nepilnības

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 4 342,61

0,00

– 4 342,61

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, LEADER

2015

Galveno un papildu kontroļu nepilnības

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 23 101,13

0,00

– 23 101,13

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, LEADER

2016

Galveno un papildu kontroļu nepilnības

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 98 336,23

0,00

– 98 336,23

Kopā IE:

EUR

– 125 779,97

0,00

– 125 779,97

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

IT

ELFLA atbalsts lauku attīstībai – tehniskā palīdzība (2007–2013)

2013

Kampānijas reģions: netiek veikta papildu kontrole “Atbilstošas administratīvo pārbaužu revīzijas liecības” (2 % vienotas likmes korekcija maksājumiem, kas veikti laikposmā no 22.6.2013. līdz 9.6.2015.)

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 11 166,67

– 10 455,61

– 711,06

ELFLA atbalsts lauku attīstībai – tehniskā palīdzība (2007–2013)

2014

Kampānijas reģions: netiek veikta papildu kontrole “Atbilstošas administratīvo pārbaužu revīzijas liecības” (2 % vienotas likmes korekcija maksājumiem, kas veikti laikposmā no 22.6.2013. līdz 9.6.2015.)

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 32 387,90

– 605,55

– 31 782,35

ELFLA atbalsts lauku attīstībai (2014–2020), ieguldījumi – publiskie saņēmēji

2015

Kampānijas reģions: netiek veikta papildu kontrole “Atbilstošas administratīvo pārbaužu revīzijas liecības” (2 % vienotas likmes korekcija maksājumiem, kas veikti laikposmā no 22.6.2013. līdz 9.6.2015.)

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 12 665,03

– 274,75

– 12 390,28

ELFLA atbalsts lauku attīstībai – tehniskā palīdzība (2007–2013)

2011

Kampānijas reģions – līgums ar Agriconsulting: publiskais iepirkums – nav pienācīgi sīki aprakstīti līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji, un revīzijas liecības par katra piedāvājuma vērtēšanu ir nepilnīgas

VIENREIZĒJA

EUR

– 54 949,44

0,00

– 54 949,44

ELFLA atbalsts lauku attīstībai – tehniskā palīdzība (2007–2013)

2013

Kampānijas reģions – līgums ar Agriconsulting: publiskais iepirkums – nav pienācīgi sīki aprakstīti līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji, un revīzijas liecības par katra piedāvājuma vērtēšanu ir nepilnīgas

VIENREIZĒJA

EUR

– 52 201,97

0,00

– 52 201,97

ELFLA atbalsts lauku attīstībai (2014–2020), ieguldījumi – publiskie saņēmēji

2015

Kampānijas reģions – līgums ar Agriconsulting: publiskais iepirkums – nav pienācīgi sīki aprakstīti līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji, un revīzijas liecības par katra piedāvājuma vērtēšanu ir nepilnīgas

VIENREIZĒJA

EUR

– 1 373,74

0,00

– 1 373,74

ELFLA atbalsts lauku attīstībai (2014–2020), ieguldījumi – publiskie saņēmēji

2016

Kampānijas reģions – līgums ar Agriconsulting: publiskais iepirkums – nav pienācīgi sīki aprakstīti līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji, un revīzijas liecības par katra piedāvājuma vērtēšanu ir nepilnīgas

VIENREIZĒJA

EUR

– 1 373,74

0,00

– 1 373,74

ELFLA atbalsts lauku attīstībai – tehniskā palīdzība (2007–2013)

2012

Kampānijas reģions – līgums ar Spotzone: publiskais iepirkums – revīzijas liecības par katra piedāvājuma vērtēšanu ir nepilnīgas

VIENREIZĒJA

EUR

– 2 305,14

0,00

– 2 305,14

ELFLA atbalsts lauku attīstībai – tehniskā palīdzība (2007–2013)

2013

Kampānijas reģions – līgums ar Spotzone: publiskais iepirkums – revīzijas liecības par katra piedāvājuma vērtēšanu ir nepilnīgas

VIENREIZĒJA

EUR

– 3 959,82

0,00

– 3 959,82

ELFLA atbalsts lauku attīstībai – tehniskā palīdzība (2007–2013)

2014

Kampānijas reģions – līgums ar Spotzone: publiskais iepirkums – revīzijas liecības par katra piedāvājuma vērtēšanu ir nepilnīgas

VIENREIZĒJA

EUR

– 1 513,87

0,00

– 1 513,87

ELFLA atbalsts lauku attīstībai (2014–2020), ieguldījumi – publiskie saņēmēji

2015

Kampānijas reģions – līgums ar Spotzone: publiskais iepirkums – revīzijas liecības par katra piedāvājuma vērtēšanu ir nepilnīgas

VIENREIZĒJA

EUR

– 382,10

0,00

– 382,10

ELFLA atbalsts lauku attīstībai (2014–2020), ieguldījumi – publiskie saņēmēji

2016

Kampānijas reģions – līgums ar Spotzone: publiskais iepirkums – revīzijas liecības par katra piedāvājuma vērtēšanu ir nepilnīgas

VIENREIZĒJA

EUR

– 255,01

0,00

– 255,01

Savstarpējā atbilstība

2013

Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 – nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem; 2013. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 29 480,21

0,00

– 29 480,21

Savstarpējā atbilstība

2014

Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 – nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem; 2013. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 24 874,24

0,00

– 24 874,24

Savstarpējā atbilstība

2015

Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 – nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem; 2013. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 30 810,51

0,00

– 30 810,51

Savstarpējā atbilstība

2012

Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 – nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem, pielaides attiecībā uz veterinārārstiem noteiktajām SMR, nepilnīgas sankcijas attiecībā uz SMR 16–18; 2012. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 21 989,78

0,00

– 21 989,78

Savstarpējā atbilstība

2012

Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 –nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem, pielaides attiecībā uz veterinārārstiem noteiktajām SMR, nepilnīgas sankcijas attiecībā uz SMR 16–18; 2012. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 33 052,52

0,00

– 33 052,52

Savstarpējā atbilstība

2013

Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 –nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem, pielaides attiecībā uz veterinārārstiem noteiktajām SMR, nepilnīgas sankcijas attiecībā uz SMR 16–18; 2012. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 14 961,86

0,00

– 14 961,86

Savstarpējā atbilstība

2013

Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 – nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem, pielaides attiecībā uz veterinārārstiem noteiktajām SMR, nepilnīgas sankcijas attiecībā uz SMR 16–18; 2012. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 29 996,97

0,00

– 29 996,97

Savstarpējā atbilstība

2014

Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 – nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem, pielaides attiecībā uz veterinārārstiem noteiktajām SMR, nepilnīgas sankcijas attiecībā uz SMR 16–18; 2012. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 11 218,44

0,00

– 11 218,44

Savstarpējā atbilstība

2014

Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 – nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem, pielaides attiecībā uz veterinārārstiem noteiktajām SMR, nepilnīgas sankcijas attiecībā uz SMR 16–18; 2012. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 27 630,58

0,00

– 27 630,58

Savstarpējā atbilstība

2015

Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 – nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem, pielaides attiecībā uz veterinārārstiem noteiktajām SMR, nepilnīgas sankcijas attiecībā uz SMR 16–18; 2012. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 3 049,69

0,00

– 3 049,69

Savstarpējā atbilstība

2015

Lauksaimnieki bez dzīvniekiem un ārpus Natura 2000 – nepietiekamas SMR 1 un SMR 5 pārbaudes; lauksaimnieki ar dzīvniekiem – nepietiekamas SMR 16 pārbaudes, ierobežota piekļuve veterinārārstu ziņojumiem, pielaides attiecībā uz veterinārārstiem noteiktajām SMR, nepilnīgas sankcijas attiecībā uz SMR 16–18; 2012. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 13 853,16

0,00

– 13 853,16

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 1. prioritārais virziens – pasākumi ar vienotas likmes atbalstu

2014

2014. finanšu gads – gados jauni lauksaimnieki: nav ievērots noteikums par 18 mēnešiem

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 1 027,12

0,00

– 1 027,12

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, (2014–2020) – pasākumi ar vienotas likmes atbalstu

2015

2015. finanšu gads – gados jauni lauksaimnieki: nav ievērots noteikums par 18 mēnešiem

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 331 985,98

0,00

– 331 985,98

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, (2014–2020) – pasākumi ar vienotas likmes atbalstu

2016

2016. finanšu gads – gados jauni lauksaimnieki: nav ievērots noteikums par 18 mēnešiem

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 126 856,36

0,00

– 126 856,36

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, (2014–2020) – pasākumi ar vienotas likmes atbalstu

2017

2017. finanšu gads – gados jauni lauksaimnieki: nav ievērots noteikums par 18 mēnešiem

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 9 087,54

0,00

– 9 087,54

ELFLA atbalsts lauku attīstībai – tehniskā palīdzība (2007–2013)

2013

Sicīlija: netiek veikta papildu kontrole “Atbilstošas administratīvo pārbaužu revīzijas liecības” (2 % vienotas likmes korekcija maksājumiem, kas laikposmā no 22.6.2013. līdz 9.6.2015. veikti par projektiem/līgumiem, kuriem piemēro publiskā iepirkuma procedūru)

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 5 824,38

– 2 995,30

– 2 829,08

ELFLA atbalsts lauku attīstībai – tehniskā palīdzība (2007–2013)

2014

Sicīlija: netiek veikta papildu kontrole “Atbilstošas administratīvo pārbaužu revīzijas liecības” (2 % vienotas likmes korekcija maksājumiem, kas laikposmā no 22.6.2013. līdz 9.6.2015. veikti par projektiem/līgumiem, kuriem piemēro publiskā iepirkuma procedūru)

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 17 149,42

– 4 505,32

– 12 644,10

ELFLA atbalsts lauku attīstībai (2014–2020), ieguldījumi – publiskie saņēmēji

2015

Sicīlija: netiek veikta papildu kontrole “Atbilstošas administratīvo pārbaužu revīzijas liecības” (2 % vienotas likmes korekcija maksājumiem, kas laikposmā no 22.6.2013. līdz 9.6.2015. veikti par projektiem/līgumiem, kuriem piemēro publiskā iepirkuma procedūru)

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 10 570,48

– 6 469,36

– 4 101,12

ELFLA atbalsts lauku attīstībai – tehniskā palīdzība (2007–2013)

2013

Sicīlija: nepilnīga galvenā kontrole “Izmaksu pamatotības novērtēšana” (5 % vienotas likmes korekcija maksājumiem, kas laikposmā no 22.6.2013. līdz 14.10.2016. veikti par projektiem/līgumiem, kuriem publiskā iepirkuma procedūru nepiemēro)

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 25 043,61

– 3 091,72

– 21 951,89

ELFLA atbalsts lauku attīstībai – tehniskā palīdzība (2007–2013)

2014

Sicīlija: nepilnīga galvenā kontrole “Izmaksu pamatotības novērtēšana” (5 % vienotas likmes korekcija maksājumiem, kas laikposmā no 22.6.2013. līdz 14.10.2016. veikti par projektiem/līgumiem, kuriem publiskā iepirkuma procedūru nepiemēro)

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 35 827,50

– 3 447,07

– 32 380,43

ELFLA atbalsts lauku attīstībai (2014–2020), ieguldījumi – publiskie saņēmēji

2015

Sicīlija: nepilnīga galvenā kontrole “Izmaksu pamatotības novērtēšana” (5 % vienotas likmes korekcija maksājumiem, kas laikposmā no 22.6.2013. līdz 14.10.2016. veikti par projektiem/līgumiem, kuriem publiskā iepirkuma procedūru nepiemēro)

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 38 552,45

0,00

– 38 552,45

ELFLA atbalsts lauku attīstībai (2014–2020), ieguldījumi – publiskie saņēmēji

2016

Sicīlija: nepilnīga galvenā kontrole “Izmaksu pamatotības novērtēšana” (5 % vienotas likmes korekcija maksājumiem, kas laikposmā no 22.6.2013. līdz 14.10.2016. veikti par projektiem/līgumiem, kuriem publiskā iepirkuma procedūru nepiemēro)

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 41 499,54

0,00

– 41 499,54

ELFLA atbalsts lauku attīstībai – tehniskā palīdzība (2007–2013)

2012

Sicīlijas reģions – līgums ar Pomilio Blumm: publiskais iepirkums – nav pienācīgi sīki aprakstīti līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji, un revīzijas liecības par katra piedāvājuma vērtēšanu ir nepilnīgas

VIENREIZĒJA

EUR

– 4 250,18

0,00

– 4 250,18

ELFLA atbalsts lauku attīstībai – tehniskā palīdzība (2007–2013)

2013

Sicīlijas reģions – līgums ar Pomilio Blumm: publiskais iepirkums – nav pienācīgi sīki aprakstīti līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji, un revīzijas liecības par katra piedāvājuma vērtēšanu ir nepilnīgas

VIENREIZĒJA

EUR

– 19 540,68

0,00

– 19 540,68

ELFLA atbalsts lauku attīstībai – tehniskā palīdzība (2007–2013)

2014

Sicīlijas reģions – līgums ar Pomilio Blumm: publiskais iepirkums – nav pienācīgi sīki aprakstīti līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji, un revīzijas liecības par katra piedāvājuma vērtēšanu ir nepilnīgas

VIENREIZĒJA

EUR

– 11 263,30

0,00

– 11 263,30

ELFLA atbalsts lauku attīstībai (2014–2020), ieguldījumi – publiskie saņēmēji

2015

Sicīlijas reģions – līgums ar Pomilio Blumm: publiskais iepirkums – nav pienācīgi sīki aprakstīti līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji, un revīzijas liecības par katra piedāvājuma vērtēšanu ir nepilnīgas

VIENREIZĒJA

EUR

– 16 173,40

0,00

– 16 173,40

ELFLA atbalsts lauku attīstībai (2014–2020), ieguldījumi – publiskie saņēmēji

2016

Sicīlijas reģions – līgums ar Pomilio Blumm: publiskais iepirkums – nav pienācīgi sīki aprakstīti līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriji, un revīzijas liecības par katra piedāvājuma vērtēšanu ir nepilnīgas

VIENREIZĒJA

EUR

– 8 607,11

0,00

– 8 607,11

ELFLA atbalsts lauku attīstībai – tehniskā palīdzība (2007–2013)

2013

Sicīlijas reģions – līgums ar Sviluppo Italia Sicilia: nav pārbaudīts darbības izmaksu atbalsttiesīgums

VIENREIZĒJA

EUR

– 61 834,52

0,00

– 61 834,52

ELFLA atbalsts lauku attīstībai – tehniskā palīdzība (2007–2013)

2014

Sicīlijas reģions – līgums ar Sviluppo Italia Sicilia: nav pārbaudīts darbības izmaksu atbalsttiesīgums

VIENREIZĒJA

EUR

– 68 941,41

0,00

– 68 941,41

Kopā IT:

EUR

– 1 249 487,37

– 31 844,68

– 1 217 642,69

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

LT

Savstarpējā atbilstība

2012

Nepilnības a) kontroles darbības tvērumā un pakāpē; b) sodu piemērošanā; c) paraugu ņemšanas un monitoringa jomā; II pīlārs; 2012. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 2 462,79

0,00

– 2 462,79

Savstarpējā atbilstība

2013

Nepilnības a) kontroles darbības tvērumā un pakāpē; b) sodu piemērošanā; c) paraugu ņemšanas un monitoringa jomā; II pīlārs; 2012. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 72 101,54

0,00

– 72 101,54

Savstarpējā atbilstība

2013

Nepilnības a) kontroles darbības tvērumā un pakāpē; b) sodu piemērošanā; c) paraugu ņemšanas un monitoringa jomā; II pīlārs; 2013. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 837,95

0,00

– 837,95

Savstarpējā atbilstība

2014

Nepilnības a) kontroles darbības tvērumā un pakāpē; b) sodu piemērošanā; c) paraugu ņemšanas un monitoringa jomā; II pīlārs; 2013. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 92 752,91

0,00

– 92 752,91

Savstarpējā atbilstība

2014

Nepilnības a) kontroles darbības tvērumā un pakāpē; b) sodu piemērošanā; c) paraugu ņemšanas un monitoringa jomā; II pīlārs; 2014. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 1 734,13

0,00

– 1 734,13

Savstarpējā atbilstība

2015

Nepilnības a) kontroles darbības tvērumā un pakāpē; b) sodu piemērošanā; c) paraugu ņemšanas un monitoringa jomā; II pīlārs; 2014. pieprasījumu gads

PĒC VIENOTAS LIKMES

2,00 %

EUR

– 90 987,07

0,00

– 90 987,07

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 1. un 3. prioritārais virziens – uz ieguldījumiem vērsti pasākumi (2007–2013)

2013

Nepilnības pretendenta atbalsttiesīguma un izmaksu pamatotības verificēšanā, kā arī uz vietas veikto pārbaužu tvērumā

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 1 756 486,46

– 37 393,69

– 1 719 092,77

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 1. un 3. prioritārais virziens – uz ieguldījumiem vērsti pasākumi (2007–2013)

2013

Nepilnības pretendenta atbalsttiesīguma un izmaksu pamatotības verificēšanā, kā arī uz vietas veikto pārbaužu tvērumā

PĒC VIENOTAS LIKMES

10,00 %

EUR

– 1 040 377,83

– 4 922,34

– 1 035 455,49

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji

2014

Nepilnības pretendenta atbalsttiesīguma un izmaksu pamatotības verificēšanā, kā arī uz vietas veikto pārbaužu tvērumā

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 1 517 262,55

– 77 625,07

– 1 439 637,48

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji

2014

Nepilnības pretendenta atbalsttiesīguma un izmaksu pamatotības verificēšanā, kā arī uz vietas veikto pārbaužu tvērumā

PĒC VIENOTAS LIKMES

10,00 %

EUR

– 1 313 648,60

– 15 089,25

– 1 298 559,35

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji

2015

Nepilnības pretendenta atbalsttiesīguma un izmaksu pamatotības verificēšanā, kā arī uz vietas veikto pārbaužu tvērumā

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 1 402 455,04

0,00

– 1 402 455,04

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji

2015

Nepilnības pretendenta atbalsttiesīguma un izmaksu pamatotības verificēšanā, kā arī uz vietas veikto pārbaužu tvērumā

PĒC VIENOTAS LIKMES

10,00 %

EUR

– 167 616,81

– 15 404,74

– 152 212,07

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 1. un 3. prioritārais virziens – uz ieguldījumiem vērsti pasākumi (2007–2013)

2013

Pretendenta atbalsttiesīguma verificēšana

VIENREIZĒJA

EUR

– 797 096,99

0,00

– 797 096,99

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji

2014

Pretendenta atbalsttiesīguma verificēšana

VIENREIZĒJA

EUR

– 1 703 393,84

0,00

– 1 703 393,84

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, (2014–2020) – pasākumi ar vienotas likmes atbalstu

2015

Pretendenta atbalsttiesīguma verificēšana

VIENREIZĒJA

EUR

– 154 047,36

0,00

– 154 047,36

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – publiskie saņēmēji

2014

Pretendenta atbalsttiesīguma verificēšana

VIENREIZĒJA

EUR

– 43 755,49

0,00

– 43 755,49

Kopā LT:

EUR

– 10 157 017,36

– 150 435,09

– 10 006 582,27

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

LU

Savstarpējā atbilstība

2014

2013. pieprasījumu gads. Ar SMR 11 un sankcionēšanas pakāpi saistītas nepilnības

VIENREIZĒJA

EUR

– 7 338,14

0,00

– 7 338,14

Savstarpējā atbilstība

2015

2014. pieprasījumu gads. Ar SMR 11 un sankcionēšanas pakāpi saistītas nepilnības

VIENREIZĒJA

EUR

– 1 225,38

0,00

– 1 225,38

Savstarpējā atbilstība

2016

2015. pieprasījumu gads. Ar SMR 11 un sankcionēšanas pakāpi saistītas nepilnības

VIENREIZĒJA

EUR

– 2,82

0,00

– 2,82

Kopā LU:

EUR

– 8 566,34

0,00

– 8 566,34

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

LV

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 1. un 3. prioritārais virziens – uz ieguldījumiem vērsti pasākumi (2007–2013)

2012

Nepietiekama sankciju īstenošana un MVU pārbaudes

VIENREIZĒJA

EUR

– 213 592,44

0,00

– 213 592,44

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 1. un 3. prioritārais virziens – uz ieguldījumiem vērsti pasākumi (2007–2013)

2013

Nepietiekama sankciju īstenošana un MVU pārbaudes

VIENREIZĒJA

EUR

– 114 193,83

0,00

– 114 193,83

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji

2014

Nepietiekamas MVU pārbaudes – darbinieku skaits

VIENREIZĒJA

EUR

– 296 320,75

0,00

– 296 320,75

Kopā LV:

EUR

– 624 107,02

0,00

– 624 107,02

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

PL

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 1. prioritārais virziens – pasākumi ar vienotas likmes atbalstu (2007–2013)

2012

1.

Nav atvilktas nepieprasītas likumā paredzēto pensiju summas (1. konstatējums)

PAREDZAMĀ PROPORCIJA

14,51 %

EUR

– 3 327 453,25

– 1 011 804,53

– 2 315 648,72

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 1. prioritārais virziens – pasākumi ar vienotas likmes atbalstu (2007–2013)

2013

| 1. | Nav atvilktas nepieprasītas likumā paredzēto pensiju summas (1. konstatējums) |
| --- | --- |

1.

Nav atvilktas nepieprasītas likumā paredzēto pensiju summas (1. konstatējums)

PAREDZAMĀ PROPORCIJA

14,51 %

EUR

– 10 133 272,65

– 3 001 697,73

– 7 131 574,92

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 1. prioritārais virziens – pasākumi ar vienotas likmes atbalstu (2007–2013)

2013

| 1. | Nav atvilktas nepieprasītas likumā paredzēto pensiju summas (1. konstatējums) |
| --- | --- |

1.

Nav atvilktas nepieprasītas likumā paredzēto pensiju summas (1. konstatējums)

PAREDZAMĀ PROPORCIJA

17,07 %

EUR

– 35 693 490,85

– 8 987 525,67

– 26 705 965,18

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 1. prioritārais virziens – pasākumi ar vienotas likmes atbalstu

2014

| 1. | Nav atvilktas nepieprasītas likumā paredzēto pensiju summas (1. konstatējums) |
| --- | --- |

1.

Nav atvilktas nepieprasītas likumā paredzēto pensiju summas (1. konstatējums)

PAREDZAMĀ PROPORCIJA

17,07 %

EUR

– 11 900 888,18

0,00

– 11 900 888,18

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 1. prioritārais virziens – pasākumi ar vienotas likmes atbalstu (2007–2013)

2012

| 2. | Nav verificētas otrā līmeņa balsstiesības (3. konstatējums) |
| --- | --- |

2.

Nav verificētas otrā līmeņa balsstiesības (3. konstatējums)

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 130 548,63

0,00

– 130 548,63

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 1. prioritārais virziens – pasākumi ar vienotas likmes atbalstu (2007–2013)

2013

| 2. | Nav verificētas otrā līmeņa balsstiesības (3. konstatējums) |
| --- | --- |

2.

Nav verificētas otrā līmeņa balsstiesības (3. konstatējums)

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 1 217 145,33

– 7 306,66

– 1 209 838,67

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 1. prioritārais virziens – pasākumi ar vienotas likmes atbalstu

2014

| 2. | Nav verificētas otrā līmeņa balsstiesības (3. konstatējums) |
| --- | --- |

2.

Nav verificētas otrā līmeņa balsstiesības (3. konstatējums)

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 1 170 840,37

0,00

– 1 170 840,37

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 1. prioritārais virziens – pasākumi ar vienotas likmes atbalstu

2015

| 2. | Nav verificētas otrā līmeņa balsstiesības (3. konstatējums) |
| --- | --- |

2.

Nav verificētas otrā līmeņa balsstiesības (3. konstatējums)

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 1 585 921,87

0,00

– 1 585 921,87

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 1. prioritārais virziens – pasākumi ar vienotas likmes atbalstu (2007–2013)

2013

| 3. | Radīti mākslīgi nosacījumi (2. konstatējums) |
| --- | --- |

3.

Radīti mākslīgi nosacījumi (2. konstatējums)

VIENREIZĒJA

EUR

– 146 133,24

0,00

– 146 133,24

Sertifikācija

2015

Finansiālas kļūdas ELFLA (ārpus IAKS) datu kopā

VIENREIZĒJA

EUR

– 107 758,42

0,00

– 107 758,42

ELFLA atbalsts lauku attīstībai (2014–2020) – pasākumi ar vienotas likmes atbalstu

2016

Nav verificētas otrā līmeņa balsstiesības

PĒC VIENOTAS LIKMES

5,00 %

EUR

– 446 416,62

0,00

– 446 416,62

Kopā PL:

EUR

– 65 859 869,41

– 13 008 334,59

– 52 851 534,82

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

PT

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji

2015

Saņēmēji nav atbalsttiesīgi – vidēji lieli uzņēmumi – reģistrēti kā neatbilstības

VIENREIZĒJA

EUR

– 45 116,66

0,00

– 45 116,66

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, ieguldījumi – privātie saņēmēji

2014

Saņēmēji nav atbalsttiesīgi – vidēji lieli uzņēmumi – reģistrēti kā neatbilstības

VIENREIZĒJA

EUR

– 114 524,57

– 471,23

– 114 053,34

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 1. un 3. prioritārais virziens – uz ieguldījumiem vērsti pasākumi (2007–2013)

2013

Saņēmēji nav atbalsttiesīgi – vidēji lieli uzņēmumi – reģistrēti kā neatbilstības

VIENREIZĒJA

EUR

– 672 906,57

– 13 458,13

– 659 448,44

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 1. un 3. prioritārais virziens – uz ieguldījumiem vērsti pasākumi (2007–2013)

2011

Saņēmējs nav atbalsttiesīgs – vidēji liels uzņēmums – reģistrēts kā neatbilstība

VIENREIZĒJA

EUR

– 199 422,47

– 3 988,45

– 195 434,02

ELFLA atbalsts lauku attīstībai, 1. un 3. prioritārais virziens – uz ieguldījumiem vērsti pasākumi (2007–2013)

2012

Saņēmējs nav atbalsttiesīgs – vidēji lieli uzņēmumi – reģistrēti kā neatbilstības

VIENREIZĒJA

EUR

– 372 136,66

– 5 464,68

– 366 671,98

Kopā PT:

EUR

– 1 404 106,93

– 23 382,49

– 1 380 724,44

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

RO

Sertifikācija

2013

ELFLA – IAKS: visiespējamākā kļūda

VIENREIZĒJA

EUR

– 7 649 254,28

0,00

– 7 649 254,28

Sertifikācija

2013

ELFLA – ārpus IAKS: visiespējamākā kļūda

VIENREIZĒJA

EUR

– 17 157 152,02

– 2 791 049,08

– 14 366 102,94

Kopā RO:

EUR

– 24 806 406,30

– 2 791 049,08

– 22 015 357,22

Dalībvalsts

Pasākums

FG

Pamatojums

Korekcijas veids

Korekcija (%)

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

SE

Sertifikācija

2015

ELFLA, 2015. finanšu gads, finansiālas ELFLA (ārpus IAKS) kļūdas

VIENREIZĒJA

EUR

– 103 755,53

– 31 929,31

– 71 826,22

Kopā SE:

EUR

– 103 755,53

– 31 929,31

– 71 826,22

| Valūta | Summa | Atskaitījumi | Finansiālā ietekme |
| --- | --- | --- | --- |
| EUR | – 136 006 906,22 | – 16 314 974,86 | – 119 691 931,36 |

Valūta

Summa

Atskaitījumi

Finansiālā ietekme

EUR

– 136 006 906,22

– 16 314 974,86

– 119 691 931,36

---

Labojumi

| 10.11.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 292/119 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 292/119

---

Labojums Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2017/1018 (2016. gada 29. jūnijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, ar kuriem precizē informāciju, kas ieguldījumu brokeru sabiedrībām, tirgus operatoriem un kredītiestādēm ir jāpaziņo

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 155, 2017. gada 17. jūnijs
  )

3. lappusē 5. panta b) punktā:

tekstu:

| “b) | īss apraksts par attiecīgajiem ieviešamajiem pasākumiem un datums, no kura šie pasākumi tiks sniegti uzņēmējā dalībvalstī;” |
| --- | --- |

“b)

lasīt šādi:

| “b) | īss pasākumu apraksts un datums, no kura minētie pasākumi tiks sniegti uzņēmējā dalībvalstī;”. |
| --- | --- |

“b)

---