# Euroopa Liidu C 214/2022

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 214 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik31. mai 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 214

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik31. mai 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 214/01 | Komisjoni teatis — Suunised riiklike taaste- ja vastupidavuskavade kohta REPowerEU kontekstis | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2022/C 214/01

Komisjoni teatis — Suunised riiklike taaste- ja vastupidavuskavade kohta REPowerEU kontekstis

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2022/C 214/02 | Teatis isikutele ja rühmitusele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud ISILi (Daesh) ja Al-Qaida ning nendega seotud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste või asutuste vastu suunatud piiravate täiendavate meetmete kehtestamist käsitlevas nõukogu otsuses (ÜVJP) 2016/1693, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/837, ning nõukogu määruses (EL) 2016/1686, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/836 | 34 |
| 2022/C 214/03 | Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses (ÜVJP) 2016/1693 ning nõukogu määruses (EL) 2016/1686, millega kehtestatakse ISILi (Daesh) ja Al-Qaida ning nendega seotud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravad täiendavad meetmed | 36 |
| 2022/C 214/04 | Teatis isikutele ja üksustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2013/255/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 36/2012, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias | 38 |
| 2022/C 214/05 | Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2013/255/ÜVJP, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/849, ja nõukogu määruses (EL) nr 36/2012, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/840 ja mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias | 39 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 214/06 | Euro vahetuskurss — 30. mai 2022 | 41 |
| | Kontrollikoda |
| 2022/C 214/07 | Eriaruanne 9/2022: — ELi 2014.–2020. aasta eelarve kliimakulutused olid deklareeritust väiksemad | 42 |
| | Euroopa Andmekaitseinspektor |
| 2022/C 214/08 | Kokkuvõte Euroopa Andmekaitseinspektori arvamusest, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanekut, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/1727 seoses genotsiidi, inimsusvastaste kuritegude ja sõjakuritegudega seotud tõendite kogumise, säilitamise ja analüüsimisega Eurojustis
  (Arvamuse täistekst (inglise, prantsuse ja saksa keeles) on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel www.edps.europa.eu) | 43 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2022/C 214/02

Teatis isikutele ja rühmitusele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud ISILi (Daesh) ja Al-Qaida ning nendega seotud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste või asutuste vastu suunatud piiravate täiendavate meetmete kehtestamist käsitlevas nõukogu otsuses (ÜVJP) 2016/1693, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/837, ning nõukogu määruses (EL) 2016/1686, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/836

34

2022/C 214/03

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses (ÜVJP) 2016/1693 ning nõukogu määruses (EL) 2016/1686, millega kehtestatakse ISILi (Daesh) ja Al-Qaida ning nendega seotud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravad täiendavad meetmed

36

2022/C 214/04

Teatis isikutele ja üksustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2013/255/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 36/2012, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias

38

2022/C 214/05

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2013/255/ÜVJP, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/849, ja nõukogu määruses (EL) nr 36/2012, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/840 ja mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias

39

Euroopa Komisjon

2022/C 214/06

Euro vahetuskurss — 30. mai 2022

41

Kontrollikoda

2022/C 214/07

Eriaruanne 9/2022: — ELi 2014.–2020. aasta eelarve kliimakulutused olid deklareeritust väiksemad

42

Euroopa Andmekaitseinspektor

2022/C 214/08

Kokkuvõte Euroopa Andmekaitseinspektori arvamusest, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanekut, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/1727 seoses genotsiidi, inimsusvastaste kuritegude ja sõjakuritegudega seotud tõendite kogumise, säilitamise ja analüüsimisega Eurojustis
  (Arvamuse täistekst (inglise, prantsuse ja saksa keeles) on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel www.edps.europa.eu)

(Arvamuse täistekst (inglise, prantsuse ja saksa keeles) on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel www.edps.europa.eu)

43

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 31.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 214/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 214/1

---

Komisjoni teatis

Suunised riiklike taaste- ja vastupidavuskavade kohta REPowerEU kontekstis

(2022/C 214/01)

Pärast taaste- ja vastupidavusrahastu määruse (1) vastuvõtmist on geopoliitiline kontekst märkimisväärselt muutunud. Venemaa kallaletung Ukrainale on oluliselt mõjutanud liidu ühiskonda ja majandust. Tekkinud enneolematute geopoliitiliste probleemide tõttu on senisest veelgi olulisem kiiresti vähendada ELi sõltuvust fossiilkütustest, eelkõige Venemaalt imporditavatest fossiilkütustest, sealhulgas paketi „Eesmärk 55“ ettepanekute täieliku rakendamise ning taastuvate energiaallikate kasutamise ja energiatõhususe edasise suurendamise kaudu. Nende probleemide lahendamiseks ja Euroopa Ülemkogu taotlusel avaldas komisjon 18. mail 2022 kava „REPowerEU“, milles kirjeldatakse Euroopa ühismeetmeid kõnealuses valdkonnas, mis täiendavad energiavarustuskindluse ja energia salvestamise valdkonnas võetavaid meetmeid. Täpsemalt pakutakse kavas „REPowerEU“ välja hulk meetmeid energia säästmiseks, tarnete mitmekesistamiseks ja Euroopas puhtale energiale ülemineku kiirendamiseks.

| — | Kodumajapidamiste, hoonete, transpordi, tööstuse ja energiasüsteemi tasandil on võimalik energiat säästa, kui suurendada energiatõhusust. |
| --- | --- |

—

Kodumajapidamiste, hoonete, transpordi, tööstuse ja energiasüsteemi tasandil on võimalik energiat säästa, kui suurendada energiatõhusust.

| — | Gaasitarnete mitmekesistamiseks saab suurendada veeldatud maagaasi importi ja torugaasi importi muudelt tarnijatelt kui Venemaa, samuti biometaani ja taastuvallikatel põhineva või fossiilkütusevaba vesiniku tootmist. |
| --- | --- |

—

Gaasitarnete mitmekesistamiseks saab suurendada veeldatud maagaasi importi ja torugaasi importi muudelt tarnijatelt kui Venemaa, samuti biometaani ja taastuvallikatel põhineva või fossiilkütusevaba vesiniku tootmist.

| — | Selleks et kiirendada Euroopa üleminekut puhtale energiale, tuleb suurendada taastuvate energiaallikate osakaalu energiaallikate jaotuses ja võtta meetmeid taristuga seotud ja regulatiivsete kitsaskohtade kõrvaldamiseks ning tööjõu ja oskuste nappusega tegelemiseks. |
| --- | --- |

—

Selleks et kiirendada Euroopa üleminekut puhtale energiale, tuleb suurendada taastuvate energiaallikate osakaalu energiaallikate jaotuses ja võtta meetmeid taristuga seotud ja regulatiivsete kitsaskohtade kõrvaldamiseks ning tööjõu ja oskuste nappusega tegelemiseks.

Neid kolme liiki sekkumisi toetatakse investeeringute ja reformide aruka ühendamisega.

Taaste- ja vastupidavusrahastul võib olla oluline roll kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamiseks olemasolevate ressursside mobiliseerimisel ja rakendamisel nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil. Selleks et taaste- ja vastupidavusrahastu raamistik oleks kava „REPowerEU“ eesmärkide tulemuslikuks täitmiseks sobivam, esitas komisjon ettepaneku muuta taaste- ja vastupidavusrahastu määrust, et saavutada kava „REPowerEU“ eesmärgid („komisjoni ettepanek võtta vastu määrus taaste- ja vastupidavuskavades sisalduva REPowerEU peatüki kohta“). Eesmärk on kiiresti luua raamistik, mis on vajalik selleks, et tagada ELi energiaalast vastupanuvõimet tugevdavate investeeringute ja reformide võimalikult kiire elluviimine. Ettepanekus määratletakse kava „REPowerEU“ konkreetsed eesmärgid, mis peaksid olema aluseks investeeringutele ja reformidele, mida tuleb kajastada olemasolevate taaste- ja vastupidavuskavade eraldi REPowerEU peatükis. Lisaks nähakse ettepanekuga ette sihtotstarbelised rahastamisallikad asjaomaste meetmete finantseerimiseks.

Käesolevates suunistes selgitatakse REPowerEU peatüki väljatöötamise korda. Neis keskendutakse olemasolevate kavade muutmise protsessile, kuid 2021. aasta jaanuari üldised suunised taaste- ja vastupidavuskavade koostamise kohta (2) jäävad samuti kehtima.

Käesolevate suuniste 1. osas selgitatakse vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade muutmise õiguslikke aluseid. 2. osas käsitletakse REPowerEU peatüki koostamist ja sisu. Samuti kirjeldatakse selles teavet, mille liikmesriigid peaksid komisjonile esitama oma taaste- ja vastupidavuskavas tehtavate muudatuste põhjuste, eesmärkide ja laadi kohta.

Taaste- ja vastupidavuskava muutmisel seoses REPowerEU peatükiga on oluline lähtuda alljärgnevatest põhimõtetest.

| — | Liikmesriigid peaksid jätkuvalt keskenduma olemasoleva taaste- ja vastupidavuskava rakendamisele, et oleks võimalik teha edusamme eesmärkide ja sihtide saavutamisel, võttes arvesse nende asjakohasust pandeemia majanduslikust mõjust kiirema taastumise ja vastupanuvõime suurendamise seisukohast. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid peaksid jätkuvalt keskenduma olemasoleva taaste- ja vastupidavuskava rakendamisele, et oleks võimalik teha edusamme eesmärkide ja sihtide saavutamisel, võttes arvesse nende asjakohasust pandeemia majanduslikust mõjust kiirema taastumise ja vastupanuvõime suurendamise seisukohast.

| — | Taaste- ja vastupidavuskava muutmine peaks seega olema hästi põhjendatud ja piirduma käesolevates suunistes kirjeldatud olukordadega, et võimaldada täiendavate investeeringute ja reformide kiiret vastuvõtmist ja elluviimist. |
| --- | --- |

—

Taaste- ja vastupidavuskava muutmine peaks seega olema hästi põhjendatud ja piirduma käesolevates suunistes kirjeldatud olukordadega, et võimaldada täiendavate investeeringute ja reformide kiiret vastuvõtmist ja elluviimist.

| — | Taaste- ja vastupidavuskava ambitsioonitaset ei või alandada, sealhulgas eelkõige riigipõhiste soovituste põhjal tehtavate reformide puhul. Muudetud taaste- ja vastupidavuskavas kavandatud täiendavad investeeringud ja reformid peaksid keskenduma kava „REPowerEU“ eesmärkidele. |
| --- | --- |

—

Taaste- ja vastupidavuskava ambitsioonitaset ei või alandada, sealhulgas eelkõige riigipõhiste soovituste põhjal tehtavate reformide puhul. Muudetud taaste- ja vastupidavuskavas kavandatud täiendavad investeeringud ja reformid peaksid keskenduma kava „REPowerEU“ eesmärkidele.

Sisukord

| I OSA. | TAASTE- JA VASTUPIDAVUSKAVADE MUUTMISE ÜLDRAAMISTIK | 3 |
| --- | --- | --- |

I OSA.

| Sissejuhatus | 3 |
| --- | --- |

| I. | Ainult REPowerEU peatükis kajastatud reformide ja investeeringute elluviimiseks ette nähtud rahastamine | 4 |
| --- | --- | --- |

I.

| 1. | Artikkel 21a – uued vahendid kava „REPowerEU“ jaoks | 4 |
| --- | --- | --- |

1.

| A) | Euroopa fondidest vahendite ümberpaigutamine ühissätete määruse (EL) 2021/1060 (edaspidi „ühissätete määrus“) artikli 26a alusel | 4 |
| --- | --- | --- |

A)

| B) | Eraldis Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist | 6 |
| --- | --- | --- |

B)

| II. | Taaste- ja vastupidavuskavade muutmise alused | 7 |
| --- | --- | --- |

II.

| 1. | Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 14 lõige 2: läbivaadatud kava laenu taotlemiseks | 7 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 18 lõige 2: kava ajakohastamine | 9 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikkel 21: kava muutmine või asendamine põhjusel, et kava või selle osa ei ole objektiivsete asjaolude tõttu enam võimalik täita | 11 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Ülevaade menetlustest | 13 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Ülevaade kavade võimalikest muudatustest | 13 |
| --- | --- | --- |

5.

| II OSA. | SUUNISED ADDENDUM’I KOOSTAMISEKS JA ESITAMISEKS | 14 |
| --- | --- | --- |

II OSA.

| I. | REPowerEU peatükk | 14 |
| --- | --- | --- |

I.

| 1. | Õiguslik alus ja kava „REPowerEU“ eesmärgid | 14 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | REPowerEU peatüki sisu | 15 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | REPowerEU peatüki hindamine | 19 |
| --- | --- | --- |

3.

| II. | Üldised suunised taaste- ja vastupidavuskavade muutmiseks | 21 |
| --- | --- | --- |

II.

| 1. | Muudatuste eesmärgid | 21 |
| --- | --- | --- |

1.

| A) | Liikmesriigi majanduslikule ja sotsiaalsele olukorrale vastavad mitmekülgsed ja piisavalt hästi tasakaalustatud lahendused/panus 6 samba rakendamisse | 22 |
| --- | --- | --- |

A)

| B) | Seos riigipõhiste soovitustega ja Euroopa poolaastaga | 22 |
| --- | --- | --- |

B)

| C) | Taaste- ja vastupidavuskava üldine mõju | 23 |
| --- | --- | --- |

C)

| D) | Sidusus | 23 |
| --- | --- | --- |

D)

| E) | Sooline võrdõiguslikkus ja võrdsed võimalused kõigile | 23 |
| --- | --- | --- |

E)

| F) | Piiriülesed ja mitut riiki hõlmavad projektid | 23 |
| --- | --- | --- |

F)

| G) | Riigiabi | 24 |
| --- | --- | --- |

G)

| 2. | Muudatuste kirjeldus | 24 |
| --- | --- | --- |

2.

| A) | Reformide ja investeeringute kirjeldus | 24 |
| --- | --- | --- |

A)

| B) | Rohe- ja digipööre | 25 |
| --- | --- | --- |

B)

| C) | Kliimamuutustega ja digimeetmetega seotud kulutuste jälgimine | 26 |
| --- | --- | --- |

C)

| D) | Olulise kahju ärahoidmise põhimõte | 26 |
| --- | --- | --- |

D)

| E) | Avatud strateegiline autonoomia | 27 |
| --- | --- | --- |

E)

| F) | Eesmärgid, sihid ja ajakava | 28 |
| --- | --- | --- |

F)

| G) | Rahastamine ja kulud | 28 |
| --- | --- | --- |

G)

| 3. | Taaste- ja vastupidavuskavade täiendavus ja rakendamine | 29 |
| --- | --- | --- |

3.

| A) | Kooskõla muude algatustega | 29 |
| --- | --- | --- |

A)

| B) | Rahastamise täiendavus | 29 |
| --- | --- | --- |

B)

| C) | Topeltrahastamise vältimine | 29 |
| --- | --- | --- |

C)

| D) | Rakendamine | 30 |
| --- | --- | --- |

D)

| E) | Konsulteerimine | 30 |
| --- | --- | --- |

E)

| F) | Kontrollid ja auditeerimine | 31 |
| --- | --- | --- |

F)

| G) | Teavitamine | 31 |
| --- | --- | --- |

G)

| LISA: | RAHASTAMISVAHENDID | 32 |
| --- | --- | --- |

LISA:

I OSA

TAASTE- JA VASTUPIDAVUSKAVADE MUUTMISE ÜLDRAAMISTIK

Sissejuhatus

Kooskõlas taaste- ja vastupidavusrahastu määrusega ja komisjoni ettepanekuga taaste- ja vastupidavusrahastu määruse muutmise kohta võivad liikmesriigid teha ettepanekuid varem vastu võetud taaste- ja vastupidavuskava muutmiseks järgmistel eesmärkidel:

| — | artikli 21a alusel selleks, et kasutada kava „REPowerEU“ jaoks ette nähtud uut tagastamatu rahalise toetuse kategooriat; |
| --- | --- |

—

artikli 21a alusel selleks, et kasutada kava „REPowerEU“ jaoks ette nähtud uut tagastamatu rahalise toetuse kategooriat;

| — | artikli 21b alusel selleks, et saada kava „REPowerEU“ jaoks vahendeid eelarve jagatud täitmise alla kuuluvatest programmidest (ühissätete määruse alusel rakendatavad fondid ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond); |
| --- | --- |

—

artikli 21b alusel selleks, et saada kava „REPowerEU“ jaoks vahendeid eelarve jagatud täitmise alla kuuluvatest programmidest (ühissätete määruse alusel rakendatavad fondid ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond);

| — | artikli 14 lõige 2: kava läbivaatamine seoses laenu taotlemisega; |
| --- | --- |

—

artikli 14 lõige 2: kava läbivaatamine seoses laenu taotlemisega;

| — | artikli 18 lõige 2: kava ajakohastamine, et võtta arvesse artikli 11 lõike 2 kohaselt arvutatud ajakohastatud maksimaalset rahalist toetust; |
| --- | --- |

—

artikli 18 lõige 2: kava ajakohastamine, et võtta arvesse artikli 11 lõike 2 kohaselt arvutatud ajakohastatud maksimaalset rahalist toetust;

| — | artikkel 21: kava muutmine või uue kava esitamine, kuna kava, sealhulgas asjakohaseid eesmärke ja sihte, ei ole objektiivsete asjaolude tõttu enam võimalik täita. |
| --- | --- |

—

artikkel 21: kava muutmine või uue kava esitamine, kuna kava, sealhulgas asjakohaseid eesmärke ja sihte, ei ole objektiivsete asjaolude tõttu enam võimalik täita.

Liikmesriigid peaksid oma taaste- ja vastupidavuskava muutmisel võtma aluseks algse kava konsolideeritud versiooni, mis peaks kajastama hindamisetapis tehtud muudatusi ja olema täielikult kooskõlas nõukogu vastava rakendusotsusega. Liikmesriikidel, kes ei ole oma algset kava veel konsolideerinud, palutakse seda teha enne oma kava muutmist. Liikmesriigid peaksid esitama muudetud kava oma konsolideeritud kava addendum’ina.

Vastuvõetud kava muutmisega kaasneb uus hindamine kooskõlas taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikliga 19. Komisjon kohaldab asjakohaseid hindamiskriteeriume kogu taaste- ja vastupidavuskava, s.t juba vastu võetud taaste- ja vastupidavuskava ja esitatud muudatuste suhtes.

Komisjoni positiivne hinnang muudetud kavale tuleb seejärel taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 20 kohaselt heaks kiita nõukogu rakendusotsusega, mille kohta teeb ettepaneku komisjon. Sellele järgneb vajaduse korral komisjoni ja asjaomase liikmesriigi vahel uue või muudetud rahastamis- ja/või laenulepingu allkirjastamine ning enne maksete tegemist tegevuskorra allkirjastamine.

Muudetud taaste- ja vastupidavuskava esitamisel peaks liikmesriik selgelt märkima kavandatud muudatuste õigusliku aluse, lisades sellele taaste- ja vastupidavusrahastu määruse asjaomas(t)es artikli(te)s nõutud põhjenduse. Kava muutmise taotlus võib põhineda ükskõik millisel eespool osutatud sättel või nende kombinatsioonil.

Kavade muutmise protsessi optimeerimiseks kutsutakse liikmesriike üles koondama kõik kavas kavandatavad muudatused ühte komisjonile esitatavasse taotlusesse. Pärast kava muutmist õiguslike aluste kombinatsiooni alusel (kui need hõlmavad artikli 18 lõiget 2) saab rahastamis- ja/või laenulepingu(d) allkirjastada alates 2023. aasta jaanuarist.

Enne muudetud taaste- ja vastupidavuskava esitamist kutsutakse liikmesriike üles pidama komisjoni talitustega mitteametlikku dialoogi. See dialoog sarnaneb enne algsete taaste- ja vastupidavuskavade esitamist peetud dialoogiga ja selle eesmärk on abistada liikmesriike taaste- ja vastupidavuskavas muudatuste tegemisel.

I.   Ainult REPowerEU peatükis kajastatud reformide ja investeeringute elluviimiseks ette nähtud rahastamine

1.   Artikkel 21a – uued vahendid kava „REPowerEU“ jaoks

Komisjoni ettepanekuga võtta vastu määrus taaste- ja vastupidavuskavades sisalduva REPowerEU peatüki kohta nähakse ette uus tagastamatu rahalise toetuse kategooria. Neid vahendeid võib kasutada üksnes selliste reformide ja investeeringute rahastamiseks, mis kajastuvad taaste- ja vastupidavusrahastu määruse (mida on muudetud komisjoni ettepanekuga) artikli 21c lõikes 1 osutatud REPowerEU peatükis (vt selleteemalist eraldi jagu II osas).

Neid lisavahendeid kasutada soovivad liikmesriigid peavad esitama taaste- ja vastupidavuskava (kui kava ei ole veel vastu võetud) või muudetud taaste- ja vastupidavuskava vastavalt komisjoni ettepanekule võtta vastu määrus taaste- ja vastupidavuskavades sisalduva REPowerEU peatüki kohta (edaspidi „komisjoni ettepanek“). Liikmesriike kutsutakse üles esitama oma (muudetud) kava võimalikult varakult pärast 30. juunit 2022, et kava „REPowerEU“ kiireloomuliste eesmärkide täitmiseks ette nähtud vahendid saaks kiiresti kasutusele võtta ja et hõlbustada selle täiendava rahalise toetuse väljamaksmist. REPowerEU toetuse osamaksete ajakavad integreeritakse juba vastu võetud tagastamatu rahalise toetuse ja laenude osamaksete ajakavadega.

A)   Euroopa fondidest vahendite ümberpaigutamine ühissätete määruse (EL) 2021/1060 (edaspidi „ühissätete määrus“) artikli 26a alusel

Komisjoni ettepanek sisaldab ettepanekut muuta ühissätete määrust, et luua uus võimalus vahendite ümberpaigutamiseks taaste- ja vastupidavusrahastusse. Ühissätete määrusesse lisatava uue artikli 26a kohaselt on liikmesriikidel võimalik paigutada kuni 7,5 % ühissätete määruse fondide riiklikust eraldisest ümber taaste- ja vastupidavusrahastusse (lisaks taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikliga 7 juba ette nähtud 5 %-le). Selline ümberpaigutamine lisandub vahendite ümberpaigutamise võimalusele, mis on ette nähtud ühissätete määruse artikliga 26.

REPowerEU peatüki ja ühtekuuluvuspoliitika vahendite ühine eesmärk on toetada energiasüsteemi ümberkujundamist, mis tähendab, et investeeringuid energiatõhususe edendamisse ja taastuvate energiaallikate edasiarendamisse võib toetada mõlema instrumendi kaudu. Nende poliitikavaldkondade vahelise koostoime suurendamiseks soovitatakse liikmesriikidel rahastada varasemaid investeeringuid taaste- ja vastupidavusrahastust, mida rakendatakse kuni 2026. aastani, ning hilisemaid investeeringuid ühtekuuluvuspoliitika vahenditest, millega võib N + 3 reegli kohaselt toetada investeeringuid kuni 2029. aastani. Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikliga 21b kavandatud muudatusega nähakse ette, et ümberpaigutatud vahenditest rahastatakse REPowerEU peatükis kajastatud uusi meetmeid. Selleks peavad liikmesriigid esitama (muudetud) taaste- ja vastupidavuskava, mis sisaldab REPowerEU peatükki, milles kirjeldatakse toetatavaid reforme ja investeeringuid. Tagamaks, et eelarve jagatud täitmise alla kuuluvatest vahenditest toetatakse täiendavaid meetmeid, võivad liikmesriigid artikli 26a alusel ümber paigutada üksnes summa, mis on vajalik uute reformide ja investeeringute kulude rahastamiseks, ning ainult juhul, kui liikmesriik on juba taotlenud ümberpaigutusi asjaomasest fondist kuni artiklis 26 sätestatud 5 % ulatuses.

Ainuüksi taristusse ja tehnoloogiasse tehtavatest investeeringutest ei piisa fossiilkütustest sõltuvuse vähendamiseks. Vahendeid tuleks eraldada ümberõppeks ja oskuste täiendamiseks, et töötajad saaksid roheliste kutseoskuste vallas parema ettevalmistuse. See on kooskõlas Euroopa Sotsiaalfondi+ eesmärgiga, s.t aidata liikmesriikidel arendada välja oskustega ja vastupidav tööjõud, kes on tulevases töömaailmas toimetulekuks valmis. Seda arvesse võttes peaksid Euroopa Sotsiaalfondist+ ümberpaigutatud vahendid aitama toetada ümberõppe ja oskuste täiendamise meetmeid. Komisjon hindab, kas REPowerEU peatükis sisalduvad meetmed aitavad märkimisväärselt kaasa töötajate ümberkvalifitseerimisele ja neile roheliste kutseoskuste andmisele.

Liikmesriigid võivad taotleda vahendite ümberpaigutamist oma partnerluslepingu raames või programmi muutmise kaudu. Kui ümberpaigutamist taotletakse programmi muutmise kaudu, võib ümber paigutada ainult tulevaste kalendriaastate vahendeid. See ei mõjuta aga kogusummat, mida saab ümber paigutada ja mis moodustab kuni 7,5 % algsest riiklikust eraldisest.

Liikmesriigid ja komisjon peaksid arutama, milline on parim valik, lähtudes asjaomaste partnerluslepingute ja programmide rakendamise edenemisest.

Kui partnerlusleping on juba vastu võetud ja programm või programmid ei ole veel vastu võetud, võib taotleda eraldi ümberpaigutamist, teatades komisjonile partnerluslepingus sisalduva piiratud teabe läbivaatamisest (ühissätete määruse artikli 11 lõike 1 punktid c, e ja h: ümber paigutatavad summad ja põhjendus, vahendite jaotus piirkonnakategooriate kaupa, samuti kavandatud programmide loetelu koos rahaliste eraldistega fondide kaupa ja asjaomane riiklik osalus piirkonnakategooriate kaupa).

Kui programm on juba vastu võetud ja seda on vaja vahendite ümberpaigutamise kajastamiseks muuta, järgitakse lihtsustatud vastuvõtmismenetlust. See tähendab, et erinevalt ühissätete määruse artikli 40 lõikes 2 sätestatud tavapärasest menetlusest konsulteeritakse muudatusega seoses seirekomisjoniga, kuid tema eelnev nõusolek ei ole nõutav.

Komisjon kiidab programmi muudatuse heaks ühe kuu jooksul muudatuse esitamisest.

Vahendid liikmesriikide kaupa ajavahemikul 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027

| Liikmesriik | Algne eraldis aastateks 2021–2027 (mln eurot) | Riiklik eraldis kokku | Artikkel 26a – Maksimaalne ümberpaigutamine (7,5 %) |
| --- | --- | --- | --- |
| ERF | ESF+ | Ühtekuuluvus | EMKVF | | |
| BE | 1 152 | 1 168 | 0 | 40 | 2 361 | 202 |
| BG | 5 741 | 2 625 | 1 266 | 85 | 9 718 | 732 |
| CZ | 10 426 | 2 701 | 6 365 | 30 | 19 523 | 1 485 |
| DK | 141 | 120 | 0 | 201 | 462 | 38 |
| DE | 10 913 | 6 527 | 0 | 212 | 17 652 | 1 384 |
| EE | 1 693 | 503 | 820 | 97 | 3 113 | 230 |
| IE | 396 | 508 | 0 | 142 | 1 046 | 89 |
| EL | 11 452 | 5 845 | 3 023 | 375 | 20 695 | 1 533 |
| ES | 23 540 | 11 153 | 0 | 1 120 | 35 814 | 2 654 |
| FR | 9 070 | 6 675 | 0 | 567 | 16 312 | 1 263 |
| HR | 5 356 | 1 983 | 1 182 | 244 | 8 764 | 653 |
| IT | 26 615 | 14 535 | 0 | 518 | 41 668 | 3 157 |
| CY | 467 | 222 | 178 | 38 | 906 | 67 |
| LV | 2 493 | 711 | 1 039 | 135 | 4 378 | 321 |
| LT | 3 464 | 1 136 | 1 419 | 61 | 6 081 | 457 |
| LU | 15 | 15 | 0 | 0 | 30 | 4 |
| HU | 13 360 | 5 507 | 2 602 | 38 | 21 507 | 1 629 |
| MT | 474 | 124 | 165 | 22 | 786 | 59 |
| NL | 506 | 414 | 0 | 98 | 1 018 | 97 |
| AT | 537 | 394 | 0 | 7 | 938 | 86 |
| PL | 47 417 | 14 913 | 9 283 | 512 | 72 125 | 5 413 |
| PT | 11 497 | 7 497 | 3 399 | 379 | 22 771 | 1 689 |
| RO | 17 070 | 8 239 | 3 538 | 162 | 29 009 | 2 191 |
| SI | 1 538 | 727 | 718 | 24 | 3 007 | 229 |
| SK | 8 117 | 2 404 | 1 613 | 15 | 12 150 | 926 |
| FI | 888 | 605 | 0 | 72 | 1 564 | 124 |
| SE | 863 | 707 | 0 | 116 | 1 685 | 144 |
| EL 27 | 215 021 | 97 958 | 36 610 | 5 310 | 355 083 | 26 869 |

Liikmesriik

Algne eraldis aastateks 2021–2027 (mln eurot)

Riiklik eraldis kokku

Artikkel 26a – Maksimaalne ümberpaigutamine (7,5 %)

ERF

ESF+

Ühtekuuluvus

EMKVF

BE

1 152

1 168

0

40

2 361

202

BG

5 741

2 625

1 266

85

9 718

732

CZ

10 426

2 701

6 365

30

19 523

1 485

DK

141

120

0

201

462

38

DE

10 913

6 527

0

212

17 652

1 384

EE

1 693

503

820

97

3 113

230

IE

396

508

0

142

1 046

89

EL

11 452

5 845

3 023

375

20 695

1 533

ES

23 540

11 153

0

1 120

35 814

2 654

FR

9 070

6 675

0

567

16 312

1 263

HR

5 356

1 983

1 182

244

8 764

653

IT

26 615

14 535

0

518

41 668

3 157

CY

467

222

178

38

906

67

LV

2 493

711

1 039

135

4 378

321

LT

3 464

1 136

1 419

61

6 081

457

LU

15

15

0

0

30

4

HU

13 360

5 507

2 602

38

21 507

1 629

MT

474

124

165

22

786

59

NL

506

414

0

98

1 018

97

AT

537

394

0

7

938

86

PL

47 417

14 913

9 283

512

72 125

5 413

PT

11 497

7 497

3 399

379

22 771

1 689

RO

17 070

8 239

3 538

162

29 009

2 191

SI

1 538

727

718

24

3 007

229

SK

8 117

2 404

1 613

15

12 150

926

FI

888

605

0

72

1 564

124

SE

863

707

0

116

1 685

144

EL 27

215 021

97 958

36 610

5 310

355 083

26 869

B)   Eraldis Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist

Vastavalt komisjoni ettepanekule REPowerEU määruse kohta on liikmesriikidel võimalik paigutada osa Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) eraldisest ümber taaste- ja vastupidavusrahastusse. ÜPP strateegiakavade määrusesse (EL) 2021/2115 lisatakse eraldi artikkel, et luua uus võimalus vahendite ümberpaigutamiseks taaste- ja vastupidavusrahastusse. Liikmesriigid võivad otsustada eraldada kuni 12,5 % algsest EAFRD eraldisest REPowerEU peatükis kajastatud reformidele ja investeeringutele. Liikmesriigid peaksid seda eraldist kasutama kooskõlas taaste- ja vastupidavusrahastu määruse kavandatud muudatusega, et toetada põllumajandustootjate või põllumajandustootjate rühmade kasuks meetmeid põllumajandusettevõtetesse investeeringute tegemiseks eesmärgiga suurendada taastuvenergia ja säästva biometaani, s.t orgaanilistest jäätmetest ning põllumajandus- ja metsajääkidest toodetud biometaani tootmist, samuti parandada energiatõhusust, vähendades mineraalväetiste kasutamist.

EAFRDst eraldatud vahendite kasutamiseks peavad liikmesriigid esitama (muudetud) taaste- ja vastupidavuskava, mis sisaldab REPowerEU peatükki, milles kirjeldatakse eraldatud vahenditest toetatavaid reforme ja investeeringuid.

Liikmesriigid võivad sellist eraldist taotleda oma ÜPP strateegiakava raames või selle kava muutmise kaudu. Liikmesriigid ja komisjon peaksid arutama, milline on parim valik, lähtudes ÜPP strateegiakava rakendamise edenemisest. Sellist muutmist ei arvata artikli 119 lõikes 7 sätestatud muutmistaotluste maksimaalse arvu hulka.

ÜPP strateegiakavade määruse artikli 81a alusel eraldatavaid vahendeid tuleks kasutada meetmete jaoks, mis on kooskõlas ja koostoimelised liikmesriigi kehtestatud strateegilise raamistikuga põllumajanduse ja maapiirkondade toetamiseks vastavalt ÜPP strateegiakava eesmärkidele. Taaste- ja vastupidavusrahastu raames REPowerEU peatüki koostamisel tuleks konsulteerida ÜPP strateegiakava protsessi kaasatud sidusrühmadega. Protsessi tuleks kaasata põllumajandusministeerium ja/või EAFRD rakendamise eest vastutav korraldusasutus, kuna neil on vahetuid kogemusi EAFRD projektidega.

Kui ÜPP strateegiakava on juba vastu võetud ja seda on vaja vahendite ümberpaigutamise kajastamiseks muuta, järgitakse lihtsustatud vastuvõtmismenetlust. See tähendab, et erinevalt ÜPP strateegiakavasid käsitleva määruse (EL) 2021/2115 artikli 119 lõikes 6 sätestatud tavapärasest menetlusest võtab komisjon muudetud ÜPP strateegiakava vastu või lükkab selle tagasi hiljemalt üks kuu pärast selle saamist. Komisjoni poolt vastuvõtmise lühikese tähtaja eesmärk on tagada, et ÜPP strateegilise planeerimise protsess jätkub kavakohaselt ning et põllumajandustootjatele antakse kiiret toetust nii ÜPP kui ka taaste- ja vastupidavuskava REPowerEU peatüki alusel.

Taaste- ja vastupidavusrahastusse ümber paigutatavad vahendid arvatakse ÜPP strateegiakavade määruse artiklis 93 osutatud keskkonna- ja kliimaalaste erieesmärkidega seotud sekkumiste minimaalse rahaeraldise koosseisu.

| | Algne eraldis EAFRDst (2023–2027) | Artikkel 81a – maksimaalne ümberpaigutamine 12,5 % |
| --- | --- | --- |
| BE | 414 | 51 |
| BG | 1 410 | 176 |
| CZ | 1 296 | 161 |
| DK | 380 | 47 |
| DE | 5 461 | 682 |
| EE | 440 | 55 |
| IE | 1 558 | 194 |
| EL | 2 785 | 348 |
| ES | 5 402 | 675 |
| FR | 7 297 | 912 |
| HR | 1 486 | 185 |
| IT | 6 750 | 843 |
| CY | 119 | 14 |
| LV | 587 | 73 |
| LT | 977 | 122 |
| LU | 62 | 7 |
| HU | 2 084 | 260 |
| MT | 100 | 12 |
| NL | 366 | 45 |
| AT | 2 600 | 325 |
| PL | 6 600 | 825 |
| PT | 2 703 | 337 |
| RO | 4 835 | 604 |
| SI | 551 | 68 |
| SK | 1 295 | 161 |
| FI | 1 772 | 221 |
| SE | 1 059 | 132 |
| EL 27 | 60 393 | 7 549 |

Algne eraldis EAFRDst (2023–2027)

Artikkel 81a – maksimaalne ümberpaigutamine 12,5 %

BE

414

51

BG

1 410

176

CZ

1 296

161

DK

380

47

DE

5 461

682

EE

440

55

IE

1 558

194

EL

2 785

348

ES

5 402

675

FR

7 297

912

HR

1 486

185

IT

6 750

843

CY

119

14

LV

587

73

LT

977

122

LU

62

7

HU

2 084

260

MT

100

12

NL

366

45

AT

2 600

325

PL

6 600

825

PT

2 703

337

RO

4 835

604

SI

551

68

SK

1 295

161

FI

1 772

221

SE

1 059

132

EL 27

60 393

7 549

II.   Taaste- ja vastupidavuskavade muutmise alused

1.   Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 14 lõige 2: läbivaadatud kava laenu taotlemiseks

Muudetud kavas esitatud uute reformide ja investeeringute toetamiseks võivad liikmesriigid jätkuvalt kasutada taaste- ja vastupidavusrahastu laene, mida antakse väga soodsatel finantseerimistingimustel. Liikmesriikidel soovitatakse eriti tugineda sellele arvestatavale rahastamisele, mida komisjon võib anda hiljemalt 2023. aasta lõpuks, eelkõige selleks, et rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, mis kiirendavad kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamist.

Kõigi laenutaotluste, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 14 lõike 6 alusel esitatavate taotluste esitamise lõpptähtaeg on 31. august 2023, nagu on sätestatud taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 14 lõikes 2.

A)   Laenutoetuse taotluste hindamine

Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 14 lõike 1 kohaselt võib laenutoetust anda kuni 31. detsembrini 2023. Seega peaksid kõik laenulepingud jõustuma 31. detsembriks 2023. Järelikult peaksid komisjon ja asjaomased liikmesriigid enne seda kuupäeva laenulepingud allkirjastama ning komisjon peaks saama õiguslikud arvamused, mis kinnitavad, et kõik nende lepingute jõustumisega seotud põhiseaduslikud ja õiguslikud nõuded on täidetud.

Laenutoetuse taotlus peaks olema hoolikalt põhjendatud ja sisaldama eelkõige järgmist:

| — | suuremate rahaliste vajaduste põhjendus; |
| --- | --- |

—

suuremate rahaliste vajaduste põhjendus;

| — | täiendavate reformide ja investeeringute loetelu koos asjaomaste eesmärkide ja sihtidega; |
| --- | --- |

—

täiendavate reformide ja investeeringute loetelu koos asjaomaste eesmärkide ja sihtidega;

| — | läbivaadatud taaste- ja vastupidavuskava kuluprognoosid. |
| --- | --- |

—

läbivaadatud taaste- ja vastupidavuskava kuluprognoosid.

Suuremad rahalised vajadused võivad tuleneda järgmisest:

| — | liikmesriik teeb ettepaneku täiendavate reformide ja investeeringute kohta; |
| --- | --- |

—

liikmesriik teeb ettepaneku täiendavate reformide ja investeeringute kohta;

| — | liikmesriigi maksimaalne rahaline toetus on vähenenud ning taaste- ja vastupidavuskava muudetakse selleks, et mõningate meetmete puhul kasutada toetuste asemel laene, et mitte alandada kava üldist ambitsioonitaset. |
| --- | --- |

—

liikmesriigi maksimaalne rahaline toetus on vähenenud ning taaste- ja vastupidavuskava muudetakse selleks, et mõningate meetmete puhul kasutada toetuste asemel laene, et mitte alandada kava üldist ambitsioonitaset.

Kui liikmesriik taotleb laenu üksnes selleks, et rahastada kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamiseks võetavaid meetmeid, tuleks eespool kirjeldatud teave esitada REPowerEU peatükis (vt II osa I jagu REPowerEU peatüki kohta).

Selle teabe põhjal hindab komisjon iga liikmesriigi laenutaotlust eraldi. Hindamisel võtab komisjon arvesse täiendava rahastamise panust taaste- ja vastupidavusrahastu eesmärkide saavutamisse ning eelkõige seda, kas laenudega toetatavad täiendavad meetmed aitavad lahendada 2022. aasta riigipõhistes soovitustes kirjeldatud probleeme ja kava „REPowerEU“ eesmärke.

B)   Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 14 lõike 6 kohased erandlikud asjaolud

Erandlikel asjaoludel ja vahendite olemasolu korral võib laenutoetust taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 14 lõike 6 alusel suurendada nii, et see moodustab üle 6,8 % kogurahvatulust. Komisjoni ettepaneku põhjal selle artikli kohaldamisel võtavad komisjon ja nõukogu arvesse taotleva liikmesriigi vajadusi ning vastavalt kõnealusele määrusele teiste liikmesriikide poolt juba esitatud või esitatavaid laenutoetuse taotlusi, kohaldades võrdse kohtlemise, solidaarsuse, proportsionaalsuse ja läbipaistvuse põhimõtteid sarnaselt tavaga, mida komisjon järgib TERA raames liikmesriikidele laenude andmisel.

Selleks et hõlbustada 6,8 % ületavate laenutaotluste nõuetekohast käsitlemist, palutakse liikmesriikidel teatada oma kavatsusest võtta laenu võimalikult kiiresti ja hiljemalt 30 päeva jooksul pärast taaste- ja vastupidavuskavade REPowerEU peatükki käsitleva määruse jõustumist.

C)   Lisateave laenude kohta

Taaste- ja vastupidavusrahastu laenude finantseerimistingimused on väga soodsad tänu ELi emissioonide kõrgele reitingule ja investorite suurele nõudlusele. Liikmesriikide ja komisjoni vahel sõlmitavates laenulepingutes sätestatakse, et põhisumma amortiseeritud tagasimaksed algavad alles pärast 10-aastast ajapikendust, mis võimaldab liikmesriikidel saada enne tagasimaksmise alustamist kasu reformidest ja investeeringutest tulenevast majanduskasvust. Pärast esialgset ajapikendust peavad liikmesriigid tegema iga-aastaseid tagasimakseid, mis vastavad 5 %-le väljamakstud summadest. Neid tingimusi rakendatakse ühtemoodi kõigi taaste- ja vastupidavusrahastu laene saavate liikmesriikide suhtes.

2021. aasta juulis avaldas komisjon otsuse, milles on sätestatud, kuidas taasterahastu „NextGenerationEU“ rahastamisvahenditega seotud kulud taaste- ja vastupidavusrahastu laene saavate liikmesriikide vahel jaotatakse (3). Asjaomased kulud jaotatakse laenu võtnud liikmesriikide vahel vastavalt neile antud rahalise toetuse suhtelisele osakaalule. Sellise kulude jaotamise metoodikaga ja selle rakendamisega tagatakse objektiivne, õiglane ja selgelt dokumenteeritud alus kulude jaotamiseks taaste- ja vastupidavusrahastu laene saavate liikmesriikide vahel. Soodsatest finantseerimistingimustest saadav kasu kantakse üle taaste- ja vastupidavusrahastu laene saavatele liikmesriikidele (4).

2.   Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 18 lõige 2: kava ajakohastamine

Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 18 lõike 2 kohaselt võivad liikmesriigid oma taaste- ja vastupidavuskava ajakohastada, et võtta arvesse artikli 11 lõike 2 kohaselt arvutatud ajakohastatud maksimaalset rahalist toetust. Komisjon ajakohastab lõpliku maksimaalse toetuse 30. juuniks 2022. Pärast ajakohastamist on liikmesriigil vastavalt taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 18 lõikele 2 võimalik esitada ajakohastatud kava. Kava ajakohastamise kord ja eeldatavate muudatuste ulatus sõltuvad lõpliku eraldise muutmise laadist (s.t suurendamisest või vähendamisest).

Selleks et kajastada maksimaalse rahalise toetuse ajakohastamist ja võtta õiguslikult kulukohustusi summas, mis vastab 30 %-le taaste- ja vastupidavusrahastu määruse III lisa kohaselt arvutatud rahalisest toetusest, tuleks rahastamislepingut 2023. aastal muuta. Oluline on see, et kõik vahendid tuleb siduda kulukohustustega enne 31. detsembrit 2023. Seega peaksid liikmesriigid oma kava ajakohastamise taotluse koostamisel jätma piisavalt aega nii komisjonipoolseks hindamiseks kui ka nõukogu heakskiitmismenetluseks.

Olenemata sellest, kas liikmesriik otsustab oma taaste- ja vastupidavuskava muuta, peab uus maksimaalne rahaline toetus kajastuma uues nõukogu rakendusotsuses, kusjuures maksete tegemist kohandatakse vastavalt maksimaalse rahalise toetuse muutmisele. Osamaksete tegemise kohandamise täpseid üksikasju tuleb liikmesriigi ja komisjoni vahel kahepoolselt käsitleda.

A)   Toetuse suurendamine

Suurendatud maksimaalse rahalise toetusega liikmesriikidel soovitatakse tungivalt kättesaadavad lisavahendid täielikult ära kasutada, pakkudes välja asjakohaseid uusi reforme ja investeeringuid või suurendades juba kavandatud reformide ja investeeringute mahtu. Oluline on see, et uued kavandatavad meetmed peaksid aitama saavutada kava „REPowerEU“ eesmärke. Kogu maksimaalse rahalise toetuse ärakasutamiseks peaksid uute reformide ja investeeringute (millega seoses esitatakse ka täiendavad eesmärgid ja sihid) hinnangulised kulud olema vähemalt võrdsed varem vastu võetud taaste- ja vastupidavuskava hinnanguliste kulude ja uue maksimaalse rahalise toetuse vahega.

Tuleb tähele panna, et taaste- ja vastupidavusrahastu tulemuspõhisuse tõttu ei saa rahalise toetuse suurendamisest tulenevat lisasummat kasutada juba vastu võetud taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvate meetmete hinnanguliste kulude suurenemise korvamiseks. Kuluprognoose hinnati algsete taaste- ja vastupidavuskavade hindamisel. Kui liikmesriik otsustab maksimaalse rahalise toetuse suurendamist mitte kasutada, pole vaja esitada ajakohastatud kava ega ajakohastada nõukogu rakendusotsust.

Mitme liikmesriigi algse taaste- ja vastupidavuskava hinnangulised kogukulud ületasid algset maksimaalset rahalist toetust, kuna need liikmesriigid eeldasid toetuse suurendamist. Kui nende liikmesriikide ajakohastatud toetus jääb juba heaks kiidetud taaste- ja vastupidavuskava hinnanguliste kogukulude piiresse, võivad need liikmesriigid lisavahendeid kasutada ilma vajaduseta oma taaste- ja vastupidavuskava ajakohastada.

B)   Toetuse vähendamine

Isegi kui liikmesriikide lõplik maksimaalne rahaline toetus väheneb, julgustatakse neid jätkama vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamist, tuginedes alternatiivsetele rahastamisallikatele. Võttes arvesse taaste- ja vastupidavuskavades sisalduvate reformide ja investeeringute tähtsust liikmesriikide ees seisvate väljakutsete ületamisel, peaks nende rakendamine jätkuvalt olema üks esmatähtsaid eesmärke. Kui liikmesriik siiski soovib oma taaste- ja vastupidavuskavas kajastatud investeeringuid või reforme kohandada, peab ta esitama ajakohastatud kava.

Lõpliku maksimaalse rahalise toetuse vähendamine ei õigusta reformide vähendamist ega nende väljajätmist kavast. Reformidega kaasnevad vaid väikesed kulud või need puuduvad üldse ja seega ei ole need seotud maksimaalse rahalise toetuse suurusega. Lisaks peab läbivaadatud kava endiselt vastama kõigile hindamiskriteeriumidele ja eelkõige tuleb selles käsitleda kõiki või suurt hulka riigipõhiseid soovitusi.

Vähendatud maksimaalse rahalise toetuse korvamiseks ja kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamiseks julgustatakse liikmesriike, kelle toetust on vähendatud, tuginema peale riiklike vahendite ka järgmistele võimalustele:

| — | taaste- ja vastupidavusrahastu laenu taotlemine; |
| --- | --- |

—

taaste- ja vastupidavusrahastu laenu taotlemine;

| — | ühtekuuluvuspoliitika vahendite ümberpaigutamine vastavalt ühissätete määruse artiklile 26 ning taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 7 lõikele 1; |
| --- | --- |

—

ühtekuuluvuspoliitika vahendite ümberpaigutamine vastavalt ühissätete määruse artiklile 26 ning taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 7 lõikele 1;

| — | 2023. aasta lõpuks lõpuleviidavate investeeringute üleviimine taaste- ja vastupidavusrahastu alt programmitöö perioodi 2014–2020 Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide alla, sealhulgas REACT-EU kaudu, kooskõlas N + 3 reegliga; |
| --- | --- |

—

2023. aasta lõpuks lõpuleviidavate investeeringute üleviimine taaste- ja vastupidavusrahastu alt programmitöö perioodi 2014–2020 Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide alla, sealhulgas REACT-EU kaudu, kooskõlas N + 3 reegliga;

| — | mõningate taaste- ja vastupidavusrahastu raames kavandatud investeeringute üleviimine 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmide alla. |
| --- | --- |

—

mõningate taaste- ja vastupidavusrahastu raames kavandatud investeeringute üleviimine 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmide alla.

Toetuse vähendamise korvamiseks laenu võtmine

Nagu eespool märgitud, võivad liikmesriigid taotleda laenu kuni 31. augustini 2023. Laenu võtmine on üks võimalus asjaomase liikmesriigi maksimaalse rahalise toetuse vähendamise korvamiseks ja kava „REPowerEU“ uute eesmärkide saavutamiseks. Sellisel juhul kohaldatakse taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 14 tingimusi. Liikmesriik peaks läbivaadatud taaste- ja vastupidavuskavas selgitama, milliste reformide ja investeeringute puhul kasutataks rahalise toetuse asemel laene.

Ühissätete määruse fondidest vahendite ümberpaigutamine taaste- ja vastupidavusrahastusse ühissätete määruse artikli 26 alusel

Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 7 lõike 1 kohaselt on liikmesriikidel võimalik paigutada eelkõige ühissätete määrusega hõlmatud fondidest eelarve jagatud täitmise raames eraldatud vahendid ümber taaste- ja vastupidavusrahastusse. Ühissätete määruse (määrus (EL) 2021/1060) artikli 26 kohaselt võib kuni 5 % ühissätete määruse fondide 2021.–2027. aasta eelarveperioodi vahenditest paigutada ümber teistesse ELi rahastamisvahenditesse üksnes asjaomase liikmesriigi jaoks, mis tähendab, et maksimumsumma, mida saab taaste- ja vastupidavusrahastusse ümber paigutada, väheneb vahendite arvelt, mis on juba teistesse rahastamisvahenditesse (nt programmi „Erasmus+“ alla) ümber paigutatud. See säte võib anda liikmesriigile võimaluse suurendada taaste- ja vastupidavusrahastu raames kättesaadavaid vahendeid ja seeläbi korvata lõpliku maksimaalse rahalise toetuse vähendamise.

Liikmesriigid võivad selliseid ümberpaigutusi taotleda kas oma partnerluslepingu raames või programmi muutmise kaudu või juhul kui partnerlusleping on heaks kiidetud ja programm või programmid ei ole veel vastu võetud, teatades partnerluslepingus sisalduva teatava piiratud teabe läbivaatamisest. Liikmesriigid, kes soovivad seda võimalust kasutada, peaksid komisjoniga arutama, milline on parim valik, lähtudes oma partnerluslepingu ja programmide rakendamise edenemisest. Ühissätete määruse artikli 26 lõike 3 kohaselt peavad sellise ümberpaigutamise taotlused, mis tehakse programmi muutmise kaudu, olema igakülgselt põhjendatud, pidades silmas vastastikust täiendavust ja saavutatavat mõju.

Vahendite ümberpaigutamise põhjendamisel võivad liikmesriigid muu hulgas tugineda asjaolule, et üldiselt peaksid taaste- ja vastupidavuskava kohased reformid ja investeeringud, mille elluviimist vahendite ümberpaigutamine võimaldab, aitama ka saavutada ühtekuuluvuspoliitika eesmärke. Näiteks hõlmavad paljud taaste- ja vastupidavuskavad avaliku halduse tõhustamiseks elluviidavaid reforme või riigihankereforme, mis aitavad suurendada liikmesriikide ühtekuuluvuspoliitika vahenditega toetatavate investeeringute tulemuslikkust.

Seda ühissätete määruse artikli 26 kohast võimalust paigutada ümber kuni 5 % vahenditest võib kasutada eraldise vähenemise korvamiseks ükskõik millise olemasolevas taaste- ja vastupidavuskavas sisalduva meetme puhul. Seda võib samuti kasutada REPowerEU peatükis kajastatud reformide ja investeeringute jaoks. Seda tuleb eristada võimalusest paigutada ümber kuni 7,5 % vahenditest ühissätete määruse uue kavandatava artikli 26a alusel, mis näeb ette ümberpaigutatud vahendite kasutamise üksnes REPowerEU peatükis kajastatud reformide ja investeeringute elluviimiseks, ning mida saab taotleda üksnes juhul, kui liikmesriik on juba taotlenud ümberpaigutusi asjaomasest fondist kuni ühissätete määruse artiklis 26 sätestatud 5 % ulatuses.

Mõningate taaste- ja vastupidavusrahastu raames kavandatud investeeringute üleviimine 2014.–2020. aasta programmide alla

Liikmesriigid, kelle maksimaalne rahaline toetus taaste- ja vastupidavusrahastust väheneb ja kellel on kasutamata ühtekuuluvuspoliitika vahendeid, võivad viia osa taaste- ja vastupidavuskava raames tehtavatest investeeringutest 2014.–2020. aasta ühtekuuluvusprogrammide alla. Võttes eelkõige arvesse REACT-EU raames eraldatud lisavahendeid, võivad paljud liikmesriigid vahendite täieliku ärakasutamise tagamiseks endiselt lisada programmidesse uusi projekte, mis on olemasolevate programmide prioriteetidega kooskõlas. Lisaks peavad need investeeringud vastama ühtekuuluvuspoliitika eeskirjadele, sealhulgas rahastamiskõlblikkuse eeskirjadele, mis on seotud seaduslikkuse ja korrektsusega. Projektid peavad olema lõpule viidud ja käigus programmide lõpetamise ajaks s.t 15. veebruariks 2025. Oluline on tähele panna, et taaste- ja vastupidavuskavast ühtekuuluvusprogrammide alla üle viidavad investeeringud ei tohiks olla seotud juba esitatud maksetaotluses kajastatud eesmärkide ja sihtidega.

Kinni tuleb pidada 2014.–2020. aasta ühtekuuluvusprogrammide rahastamiskõlblike kulude lõppkuupäevast, milleks on 31. detsember 2023. Praktikas tähendab see seda, et 2014.–2020. aasta programmide raames tehtavate investeeringutega seoses tehakse makseid juhul, kui rahastamiskõlblikud kulud on kantud enne 2023. aasta lõppu. Seejuures võivad programmide raames komisjonile esitatavad maksetaotlused olla seotud konkreetse investeeringu mis tahes rakendusetapiga, sealhulgas algetapiga. Tegevused peavad aga olema programmi lõpetamise ajaks lõpule viidud, kui neid ei ole 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika alla edasi kantud. Taaste- ja vastupidavusrahastu raames tehtavad investeeringud, mis on varases rakendusetapis (nt projektikonkursi algatamine või toetusesaajate valimine), ei ole tõenäoliselt piisavalt küpsed, et neid saaks üle viia 2014.–2020. aasta programmide alla. Liikmesriike kutsutakse üles keskenduma investeeringutele, mis on jõudnud varastest rakendusetappidest kaugemale ja mille puhul on alanud konkreetne rakendamine, sh maksed asjaomastele toetusesaajatele või töövõtjatele.

Mõningate taaste- ja vastupidavusrahastu raames kavandatud investeeringute üleviimine 2021.–2027. aasta ühtekuuluvusprogrammide alla

2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmid pakuvad piisavaid rahalisi ja ajalisi võimalusi algselt taaste- ja vastupidavusrahastu raames kavandatud investeeringute tegemiseks. Sellega seoses tuleks silmas pidada järgmisi eeskirju:

| — | üleviidavad projektid peavad vastama 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika rahastamiskõlblikkuse ja muudele eeskirjadele ning kuuluma selle programmi kohaldamisalasse, mille alusel neid hakatakse rahastama; |
| --- | --- |

—

üleviidavad projektid peavad vastama 2021.–2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika rahastamiskõlblikkuse ja muudele eeskirjadele ning kuuluma selle programmi kohaldamisalasse, mille alusel neid hakatakse rahastama;

| — | üleviimine ei või põhjustada valdkondliku keskendamise või kliimaeesmärgi nõuete täitmata jätmist ühtekuuluvuspoliitika raames; |
| --- | --- |

—

üleviimine ei või põhjustada valdkondliku keskendamise või kliimaeesmärgi nõuete täitmata jätmist ühtekuuluvuspoliitika raames;

| — | määruse (EL) 2021/1060 (ühissätete määrus) artikli 63 lõike 6 kohaselt ei või tegevusi fondidest toetuse saamiseks välja valida juhul, kui need on füüsiliselt lõpetatud või täielikult rakendatud enne programmi raames rahastamistaotluse esitamist, olenemata sellest, kas kõik asjaomased maksed on tehtud või mitte. |
| --- | --- |

—

määruse (EL) 2021/1060 (ühissätete määrus) artikli 63 lõike 6 kohaselt ei või tegevusi fondidest toetuse saamiseks välja valida juhul, kui need on füüsiliselt lõpetatud või täielikult rakendatud enne programmi raames rahastamistaotluse esitamist, olenemata sellest, kas kõik asjaomased maksed on tehtud või mitte.

3.   Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikkel 21: kava muutmine või asendamine põhjusel, et kava või selle osa ei ole objektiivsete asjaolude tõttu enam võimalik täita

Kui üks või mitu vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvat eesmärki ja sihti ei ole objektiivsete asjaolude tõttu enam saavutatavad, võib asjaomane liikmesriik esitada komisjonile põhjendatud taotluse oma taaste- ja vastupidavuskava muutmiseks. Komisjon hindab põhjendatud taotlusi igal üksikjuhul eraldi. Enne ametliku taotluse esitamist kutsutakse liikmesriike üles alustama komisjoni talitustega mitteametlikku dialoogi, eelkõige selleks, et jõuda ühise arusaamiseni kõnealuse menetluse praktilise korra kohta.

Artikli 21 alusel muudatuse esitamisel või uue kava esitamisel peaksid liikmesriigid põhjendama järgmist kolme elementi:

| 1) | konkreetsed meetmed, mida ei ole enam võimalik rakendada; |
| --- | --- |

1)

konkreetsed meetmed, mida ei ole enam võimalik rakendada;

| 2) | objektiivsed asjaolud; |
| --- | --- |

2)

objektiivsed asjaolud;

| 3) | otsene seos kavandatud muudatuste ja objektiivsete asjaolude vahel. |
| --- | --- |

3)

otsene seos kavandatud muudatuste ja objektiivsete asjaolude vahel.

Esiteks peaks liikmesriik põhjendama, et vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskava ei saa enam rakendada:

| — | osaliselt või täielikult; |
| --- | --- |

—

osaliselt või täielikult;

| — | taaste- ja vastupidavusrahastu ajakava raames (kuni 2026. aastani) või üldse mitte, isegi hilinemisega. |
| --- | --- |

—

taaste- ja vastupidavusrahastu ajakava raames (kuni 2026. aastani) või üldse mitte, isegi hilinemisega.

Teiseks peaks asjaomane liikmesriik põhjendama, et kava (või selle osa) rakendamise võimatus tuleneb objektiivsetest asjaoludest. On oluline, et asjaomased objektiivsed asjaolud oleksid hästi tõendatud ja dokumenteeritud. Asjaomase liikmesriigi esitatud põhjenduste hindamisel võtab komisjon arvesse eelkõige järgmist:

| — | asjaolude prognoosimine: kas objektiivsed asjaolud olid olemas või mõistlikkuse põhimõttest lähtuvalt oleks neid saanud prognoosida taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise ajal; |
| --- | --- |

—

asjaolude prognoosimine: kas objektiivsed asjaolud olid olemas või mõistlikkuse põhimõttest lähtuvalt oleks neid saanud prognoosida taaste- ja vastupidavuskava vastuvõtmise ajal;

| — | alternatiivsete lahenduste olemasolu: kas on alternatiivseid lahendusi, mida liikmesriik mõistlikkuse põhimõttest lähtuvalt saaks kasutada, et jätkata asjaomaste meetmete rakendamist neid muutmata; |
| --- | --- |

—

alternatiivsete lahenduste olemasolu: kas on alternatiivseid lahendusi, mida liikmesriik mõistlikkuse põhimõttest lähtuvalt saaks kasutada, et jätkata asjaomaste meetmete rakendamist neid muutmata;

| — | liikmesriigi vastutavus: kas osutatud objektiivsete asjaolude ilmnemise eest vastutab esmajärjekorras asjaomane liikmesriik. |
| --- | --- |

—

liikmesriigi vastutavus: kas osutatud objektiivsete asjaolude ilmnemise eest vastutab esmajärjekorras asjaomane liikmesriik.

Kolmandaks peaks liikmesriik esitama muudetavate meetmete loetelu, kavandatud täpsete muudatuste kirjelduse ning selgituse kavandatud muudatuste ja nende põhjustena esile toodud objektiivsete asjaolude mõju vahelise otsese seose kohta.

Kavandatud muudatused ei tohiks alandada algse kava ambitsioonitaset. Lisaks peaksid meetmed, millega asendatakse rakendamatuteks peetavad meetmed, aitama võimalikult suurel määral kaasa kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamisele (nt gaasikatelde asemel soojuspumpade kasutuselevõtmine).

Konkreetsete investeeringute hinnatõusuga seotud taotlus

Esiteks tuleks meenutada, et taaste- ja vastupidavusrahastu on tulemuspõhine instrument. Liikmesriigid hindasid kavaga kaasnevaid kulusid ja said tagastamatu toetuse maksimumeraldise, kui need kulud olid maksimumeraldisega võrdsed või sellest suuremad.

Teiseks tuleb märkida, et oma kuluarvestuses on liikmesriigid teataval määral arvesse võtnud senist inflatsiooni ja edaspidise inflatsiooni ootusi. Kui liikmesriigid olid inflatsioonieeldused välja toonud, kasutati neid üldjuhul iga meetme puhul eraldi. Komisjon hindas neid eeldusi hinnanguliste kulude usutavuse ja põhjendatuse hindamise raames; sellele eelnes väga üksikasjalik teabevahetus liikmesriikidega iga reformi ja investeeringu puhul kasutatud eelduste kohta.

Venemaa agressioon Ukraina vastu on aga oluliselt mõjutanud energia ja ehitusmaterjalide hindu. Samuti on see täiendavalt pingestanud ülemaailmseid tarneahelaid. Nende asjaolude tõsidust ei olnud võimalik ette näha ei rahastu loomise ajal ega ka ajal, mil enamik liikmesriike esitas oma taaste- ja vastupidavuskava. Need asjaolud võivad otseselt mõjutada teatavate taaste- ja vastupidavuskavades sisalduvate investeeringute tegemist ning neile võib tugineda objektiivsete asjaoludena, mis õigustavad taotluse esitamist artikli 21 alusel.

Kui konkreetse meetme kulude oluline suurenemine toob kaasa olukorra, kus asjaomast eesmärki või sihti ei ole enam võimalik saavutada, võib liikmesriik taotleda selle eesmärgi või sihi muutmist. Taotluses tuleks esitada üksikasjalikud põhjendused. Liikmesriik peab esitama tõendid otsese mõju kohta meetme(te)le, mida ta kavatseb muuta. Hinnatõusud ei õigusta selliste investeeringute muutmist, mida toorainehinnad või oluliste tarneahelate häired otseselt ei mõjuta (nt meditsiiniseadmete ostmine või teadustoetused sotsiaaleluasemete uuringuteks).

Hinnatõusude näol ei saa olla tegemist objektiivsete asjaoludena reformide muutmiseks, kuna üldjuhul ei sõltu reformid kuludest. Lisaks ei tohiks muutmistaotlus kahjustada taaste- ja vastupidavuskava üldist rakendamist.

4.   Ülevaade menetlustest

Alljärgnev tabel annab ülevaate menetlustest, mida eelmistes punktides kirjeldatud stsenaariumide korral kohaldatakse.

| | Stsenaarium | Vajadus esitada muudetud kava/addendum |
| --- | --- | --- |
| REPowerEU lisarahastus | Liikmesriik paigutab vahendeid ümber vastavalt ühissätete määruse artiklitele 26 ja 26a või ÜPP strateegiakavasid käsitleva määruse artiklile 81a. | Jah |
| Liikmesriik soovib saada taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artiklis 21a osutatud REPowerEU toetust. | Jah |
| Maksimaalse rahalise toetuse suurendamine | Maksimaalne rahaline toetus suureneb, ületades varem vastu võetud taaste- ja vastupidavuskava hinnangulisi kulusid, ja liikmesriik soovib seda asjaolu ära kasutada. | Jah |
| Maksimaalne rahaline toetus suureneb, jäädes varem vastu võetud taaste- ja vastupidavuskava hinnanguliste kulude piiresse, ja liikmesriik soovib seda asjaolu ära kasutada. | Ei |
| Liikmesriik ei soovi suurendamist ära kasutada. | Ei |
| Maksimaalse rahalise toetuse vähendamine | Liikmesriik korvab vähenemise riiklike vahenditega. | Ei |
| Liikmesriik soovib kava ajakohastada, et see kajastaks väiksemat maksimaalset rahalist toetust. | Jah |
| Liikmesriik võtab vähenemise korvamiseks laenu. | Jah |
| Liikmesriik korvab vähenemise (maksimaalselt 5 %) vahendite ümberpaigutamisega 2021.–2027. aasta ühissätete määruse fondidest (ühissätete määruse artikkel 26). | Jah |
| Liikmesriik viib vähenemise korvamiseks investeeringuid 2014.–2020. aasta ühtekuuluvusprogrammide alla. | Jah |

Stsenaarium

Vajadus esitada muudetud kava/addendum

REPowerEU lisarahastus

Liikmesriik paigutab vahendeid ümber vastavalt ühissätete määruse artiklitele 26 ja 26a või ÜPP strateegiakavasid käsitleva määruse artiklile 81a.

Jah

Liikmesriik soovib saada taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artiklis 21a osutatud REPowerEU toetust.

Jah

Maksimaalse rahalise toetuse suurendamine

Maksimaalne rahaline toetus suureneb, ületades varem vastu võetud taaste- ja vastupidavuskava hinnangulisi kulusid, ja liikmesriik soovib seda asjaolu ära kasutada.

Jah

Maksimaalne rahaline toetus suureneb, jäädes varem vastu võetud taaste- ja vastupidavuskava hinnanguliste kulude piiresse, ja liikmesriik soovib seda asjaolu ära kasutada.

Ei

Liikmesriik ei soovi suurendamist ära kasutada.

Ei

Maksimaalse rahalise toetuse vähendamine

Liikmesriik korvab vähenemise riiklike vahenditega.

Ei

Liikmesriik soovib kava ajakohastada, et see kajastaks väiksemat maksimaalset rahalist toetust.

Jah

Liikmesriik võtab vähenemise korvamiseks laenu.

Jah

Liikmesriik korvab vähenemise (maksimaalselt 5 %) vahendite ümberpaigutamisega 2021.–2027. aasta ühissätete määruse fondidest (ühissätete määruse artikkel 26).

Jah

Liikmesriik viib vähenemise korvamiseks investeeringuid 2014.–2020. aasta ühtekuuluvusprogrammide alla.

Jah

5.   Ülevaade kavade võimalikest muudatustest

Eeldatavasti põhinevad algsete kavade muudatused mõnel juhul vähemalt kahel ja mõnikord kolmel õiguslikul alusel, mis esitatakse ühes ja samas addendum’is. Alljärgnevas tabelis on esitatud kokkuvõte kohaldatavast protsessist. Tuleks tähele panna, et iga allpool esitatud stsenaariumi korral kehtib ka kohustus esitada REPowerEU peatükk vastavalt komisjoni ettepaneku artiklile 21c.

| Stsenaarium | Taaste- ja vastupidavusrahastu õiguslik alus |
| --- | --- |
| Liikmesriik kavandab täiendavaid meetmeid kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamiseks ning taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artiklis 21a osutatud toetuse kasutamiseks. | Artikkel 18 |
| Liikmesriik kavandab täiendavaid meetmeid kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamiseks ja täiendava laenutoetuse kasutamiseks. | Artikkel 14 |
| Liikmesriik kavandab täiendavaid meetmeid kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamiseks ning paigutab liidu vahendeid ümber vastavalt ühissätete määruse artiklitele 26 ja 26a ning ÜPP strateegiakavade määruse artiklile 81a. | Artikkel 18 |
| Liikmesriik kavandab täiendavaid meetmeid kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamiseks, maksimaalse rahalise toetuse suurendamise ärakasutamiseks ja täiendava laenutoetuse saamiseks. | Artiklid 14 ja 18 |
| Liikmesriik muudab taaste- ja vastupidavuskava, et taotleda laenu eesmärgiga:






  — | korvata oma maksimaalse rahalise toetuse vähendamist |

Stsenaarium

Taaste- ja vastupidavusrahastu õiguslik alus

Liikmesriik kavandab täiendavaid meetmeid kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamiseks ning taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artiklis 21a osutatud toetuse kasutamiseks.

Artikkel 18

Liikmesriik kavandab täiendavaid meetmeid kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamiseks ja täiendava laenutoetuse kasutamiseks.

Artikkel 14

Liikmesriik kavandab täiendavaid meetmeid kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamiseks ning paigutab liidu vahendeid ümber vastavalt ühissätete määruse artiklitele 26 ja 26a ning ÜPP strateegiakavade määruse artiklile 81a.

Artikkel 18

Liikmesriik kavandab täiendavaid meetmeid kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamiseks, maksimaalse rahalise toetuse suurendamise ärakasutamiseks ja täiendava laenutoetuse saamiseks.

Artiklid 14 ja 18

Liikmesriik muudab taaste- ja vastupidavuskava, et taotleda laenu eesmärgiga:

—

korvata oma maksimaalse rahalise toetuse vähendamist

| — | ja rahastada täiendavaid meetmeid kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

—

ja rahastada täiendavaid meetmeid kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamiseks.

Artiklid 14 ja 18

Liikmesriik muudab taaste- ja vastupidavuskava, kavandades täiendavaid meetmeid kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamiseks ning et ühtlasi:

| — | kasutada ära maksimaalse rahalise toetuse suurendamist, |
| --- | --- |

—

kasutada ära maksimaalse rahalise toetuse suurendamist,

| — | reageerida asjaolude objektiivsele muutumisele, mis takistab mõne meetme rakendamist. |
| --- | --- |

—

reageerida asjaolude objektiivsele muutumisele, mis takistab mõne meetme rakendamist.

Artiklid 18 ja 21

Liikmesriik muudab taaste- ja vastupidavuskava, kavandades täiendavaid meetmeid kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamiseks ja asendades olemasolevaid meetmeid, et:

| — | saada täiendavat laenutoetust, |
| --- | --- |

—

saada täiendavat laenutoetust,

| — | võtta arvesse asjaolude objektiivset muutumist, mis takistab mõne meetme rakendamist. |
| --- | --- |

—

võtta arvesse asjaolude objektiivset muutumist, mis takistab mõne meetme rakendamist.

Artiklid 14 ja 21

Liikmesriik muudab taaste- ja vastupidavuskava, kavandades täiendavaid meetmeid kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamiseks ja asendades olemasolevaid meetmeid, et:

| — | kasutada ära maksimaalse rahalise toetuse suurendamist, |
| --- | --- |

—

kasutada ära maksimaalse rahalise toetuse suurendamist,

| — | saada täiendavat laenutoetust, |
| --- | --- |

—

saada täiendavat laenutoetust,

| — | reageerida asjaolude objektiivsele muutumisele, mis takistab mõne meetme rakendamist. |
| --- | --- |

—

reageerida asjaolude objektiivsele muutumisele, mis takistab mõne meetme rakendamist.

Artiklid 14, 18 ja 21

Liikmesriik muudab taaste- ja vastupidavuskava, et võtta arvesse asjaolude objektiivset muutumist, mis takistab mõne meetme rakendamist, kohandades mõjutatud meetmeid uute väljakutsetega toimetulemiseks.

Artikkel 21

II OSA

SUUNISED ADDENDUM’I KOOSTAMISEKS JA ESITAMISEKS

Käesolevas osas esitatakse üldised suunised vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskava addendum’i koostamiseks ja esitamiseks, sealhulgas REPowerEU peatüki koostamiseks. Siinses osas kasutatakse sõna „muutmine“ nii, et see hõlmab vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskava kõiki muudatusi sõltumata nende õiguslikust alusest. Oma kava muutmisel peaksid liikmesriigid esitama taaste- ja vastupidavusrahastu määruses sätestatud hindamiskriteeriumidega seotud tõendid ning kõnealuse määruse artiklites 18 ja 21c osutatud ajakohastatud teabe.

Esitatava uue teabe ulatus peaks olema proportsionaalne addendum’is kavandatud muudatustega. Kui kavandatud muudatused mõnda jagu ei puuduta, ei ole vormi vastavat osa vaja täita. REPowerEU peatüki esitamine on võrreldav lisakomponendiga nende sihtotstarbeliste reformide ja investeeringute kohta. Juba vastuvõetud kava ülesehitust ei ole vaja muuta, ja kordusi tuleks vältida. Selgitused olemasolevate taaste- ja vastupidavusrahastust toetatavate meetmete ning muude meetmete kohta võivad piirduda minimaalselt vajalikuga, nagu on täpsemalt kirjeldatud allpool.

Käesolev II osa on jagatud kaheks põhijaoks. Esimeses antakse suuniseid REPowerEU peatüki koostamiseks ja teises antakse suuniseid teabe kohta, mis tuleks esitada taaste- ja vastupidavuskava üldise muutmise raames.

I.   REPowerEU peatükk

1.   Õiguslik alus ja kava „REPowerEU“ eesmärgid

Komisjoni ettepanek võtta vastu määrus taaste- ja vastupidavuskavades sisalduva REPowerEU peatüki kohta on suunatud sellele, et muuta vastav õigusraamistik kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamiseks paremini sobivaks. Kava „REPowerEU“ eesmärgid on määratletud kavandatava artikli 21c lõikes 1.

Kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamiseks esitavad liikmesriigid, kes otsustavad oma taaste- ja vastupidavuskava muuta, samal ajal ka REPowerEU peatüki. REPowerEU peatüki esitamist võib kombineerida taaste- ja vastupidavuskava muud liiki muudatustega, nagu on selgitatud I osas.

REPowerEU peatükis tuleks anda lühiülevaade kõigist reformidest ja investeeringutest, mida liikmesriik kavatseb kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamiseks ellu viia. Praktikas võib REPowerEU peatükk kujutada endast taaste- ja vastupidavuskava erikomponenti. Lisaks REPowerEU peatüki lisamisele taaste- ja vastupidavuskava erikomponendina tuleks taaste- ja vastupidavuskava muutmisel esitada ka muud teavet, mida nõutakse artiklis 18 ja kavandatavas artiklis 21c, nagu on kirjeldatud allpool I jao punktis 2 ja II jaos.

2.   REPowerEU peatüki sisu

A)   Taaste- ja vastupidavusrahastust rahastatavad reformid ja investeeringud, mida kajastatakse REPowerEU peatükis

Liikmesriigid peaksid REPowerEU peatükis esitama reformid ja investeeringud, mis aitavad saavutada kava „REPowerEU“ eesmärke. Sellega seoses tuleks meelde tuletada, et reformid ja investeeringud peaksid aitama tõhusalt lahendada kõiki või märkimisväärset osa probleemidest, mida on kirjeldatud asjaomastes riigipõhistes soovitustes, sealhulgas 2022. aasta poolaastatsükli raames vastu võetavates riigipõhistes soovitustes, milles osutatakse muu hulgas liikmesriikides lahendamist vajavatele energeetikaküsimustele.

Ainult need reformid ja investeeringud, mis aitavad kaasa kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamisele, võivad saada artiklite 21a ja 21b kohast toetust. Liikmesriike julgustatakse toetama neid meetmeid ka taaste- ja vastupidavusrahastu laenudega vastavalt artiklile 14. Komisjoni ettepaneku artikli 21c lõikes 1 osutatud REPowerEU peatükis kajastatavad reformid ja investeeringud on sellised reformid ja investeeringud, mida liikmesriigi taaste- ja vastupidavuskava varem ei hõlmanud (nagu on osutatud artikli 21c lõike 2 punktis a) ning mis on ette nähtud kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamiseks.

Piiratud juhtudel võib REPowerEU peatükis kajastada taaste- ja vastupidavuskavas juba sisalduvaid meetmeid, kuid neid tuleks nii palju laiendada, et neid saaks pidada „uuteks“ meetmeteks. Lisarahastust võivad saada ainult investeeringud, mille puhul kavandatud muutused parandavad oluliselt tulemuslikkust energia säästmise või fossiilkütuste tarbimise vähenemise mõttes, mis nähtub eesmärkide ja sihtide ülesehitusest ja tasemest. Näiteks võiks liikmesriik uue pakutava rahastuse saamiseks säilitada meetme olemasolevas komponendis, kuid suurendada märkimisväärselt selle eesmärki, mis kajastatakse REPowerEU peatükis (nt taastuvatest energiaallikatest elektri tootmise võimsust suurendatakse 1 000 MW-lt 1 300 MW-le, mis esitatakse 300 MW suuruse kasvuna).

REPowerEU peatüki koostamisel peaksid liikmesriigid tagama, et koos selles peatükis kajastatavate reformide ja investeeringutega esitatakse asjaomased eesmärgid ja sihid.

REPowerEU peatükis kajastatavate investeeringute ja reformide puhul, mille eesmärk on mitmekesistada tarneid (Venemaalt pärit tarnete arvelt) ja vähendada gaasinõudlust lühikeses perspektiivis, tuleks ilmutada solidaarsust varustuskindluse osas. Seetõttu tuleks nende kavandamisel pidada silmas piirkondlike ja riiklike vajaduste täitmist kulutõhusal viisil ning võtta arvesse liikmesriikidele edastatud ELi ülevaadet lähiajal gaasitarnehäireteks valmisoleku kohta.

Näited REPowerEU peatükis kajastatavatest investeeringutest

Taaste- ja vastupidavusrahastu raames võidakse toetada mitut liiki investeeringuid, mis aitavad kaasa taaste- ja vastupidavusrahastu eesmärkide saavutamisele. Gaasitaristusse tehtavate investeeringute puhul on oluline, et need oleksid kooskõlas komisjoni 8. märtsi 2022. aasta teatises „REPowerEU“ (COM(2022) 108 final) osutatud täiendavate energiataristuvajaduste hindamise tulemustega ja aruteludega, mis peeti liikmesriikidega TEN-E poliitika raames tegutsevates piirkondlikes kõrgetasemelistes töörühmades. Eelkõige võivad need investeeringud olla seotud järgmisega:

| — | säästva biometaani ja taastuvallikatel põhineva või fossiilkütusevaba vesiniku tootmise võimsuse suurendamine; |
| --- | --- |

—

säästva biometaani ja taastuvallikatel põhineva või fossiilkütusevaba vesiniku tootmise võimsuse suurendamine;

| — | energia ja fossiilkütuste tarbimise vähendamine (säästlik energiakasutus); |
| --- | --- |

—

energia ja fossiilkütuste tarbimise vähendamine (säästlik energiakasutus);

| — | taastuvallikatest toodetud või fossiilkütusevaba vesiniku kasutuselevõtu kiirendamine sektorites, kus CO2-heidet on raske vähendada, hõlbustades tehnoloogilist üleminekut vesinikupõhistele protsessidele ja rakendustele; |
| --- | --- |

—

taastuvallikatest toodetud või fossiilkütusevaba vesiniku kasutuselevõtu kiirendamine sektorites, kus CO2-heidet on raske vähendada, hõlbustades tehnoloogilist üleminekut vesinikupõhistele protsessidele ja rakendustele;

| — | vesinikutaristu, sealhulgas torujuhtmed, hoidlad ja sadamaterminalid; |
| --- | --- |

—

vesinikutaristu, sealhulgas torujuhtmed, hoidlad ja sadamaterminalid;

| — | CO2-heite vähendamise ja energiatõhususe meetmed tööstussektorites, eelkõige soojusprotsessides, samuti nõudluse juhtimise süsteemides ja tarbimiskajas; |
| --- | --- |

—

CO2-heite vähendamise ja energiatõhususe meetmed tööstussektorites, eelkõige soojusprotsessides, samuti nõudluse juhtimise süsteemides ja tarbimiskajas;

| — | renoveerimiskavad ja tehnoloogilised lahendused, mis suurendavad hoonete energiatõhusust ja hõlbustavad soojuse CO2-heite vähendamist, näiteks soojuspumpade kasutuselevõtt, taastuvallikatel põhinev kaugküte, päikesepaneelid katustel, energia salvestamine, arukad termostaadid ja tipptasemel isolatsioon; |
| --- | --- |

—

renoveerimiskavad ja tehnoloogilised lahendused, mis suurendavad hoonete energiatõhusust ja hõlbustavad soojuse CO2-heite vähendamist, näiteks soojuspumpade kasutuselevõtt, taastuvallikatel põhinev kaugküte, päikesepaneelid katustel, energia salvestamine, arukad termostaadid ja tipptasemel isolatsioon;

| — | programmid energiatõhususe auditite edendamiseks ning kodumajapidamiste ja ettevõtete nõustamiseks; |
| --- | --- |

—

programmid energiatõhususe auditite edendamiseks ning kodumajapidamiste ja ettevõtete nõustamiseks;

| — | tööstuslike protsesside elektrifitseerimine ning soojuse (eelkõige madalatel temperatuuridel), aurude ja lähteainetega seotud tööstuslikes rakendustes gaasi asendamist võimaldavad tehnoloogilised lahendused; |
| --- | --- |

—

tööstuslike protsesside elektrifitseerimine ning soojuse (eelkõige madalatel temperatuuridel), aurude ja lähteainetega seotud tööstuslikes rakendustes gaasi asendamist võimaldavad tehnoloogilised lahendused;

| — | energia salvestamise rajatised ja gaasi hoiustamise rajatised; |
| --- | --- |

—

energia salvestamise rajatised ja gaasi hoiustamise rajatised;

| — | taastuvatest energiaallikatest energia tootmise võimsus; |
| --- | --- |

—

taastuvatest energiaallikatest energia tootmise võimsus;

| — | riikliku elektrijaotus- ja ülekandevõrgu arendamine; |
| --- | --- |

—

riikliku elektrijaotus- ja ülekandevõrgu arendamine;

| — | elektrivõrkude vaheliste ühenduste ehitamine; |
| --- | --- |

—

elektrivõrkude vaheliste ühenduste ehitamine;

| — | taristu ja rajatised, mis võimaldavad mitmekesistada liikmesriikide gaasitarneid, sealhulgas veeldatud maagaasi terminalid (nt veeldatud maagaasi ujuvhoidlad ja taasgaasistamisseadmed), gaasijuhtmed ja -hoidlad ning nende küberturvalisus; |
| --- | --- |

—

taristu ja rajatised, mis võimaldavad mitmekesistada liikmesriikide gaasitarneid, sealhulgas veeldatud maagaasi terminalid (nt veeldatud maagaasi ujuvhoidlad ja taasgaasistamisseadmed), gaasijuhtmed ja -hoidlad ning nende küberturvalisus;

| — | peamiste rohepöördega seotud materjalide, tehnoloogiliste komponentide ja seadmete väärtusahelate arendamine; |
| --- | --- |

—

peamiste rohepöördega seotud materjalide, tehnoloogiliste komponentide ja seadmete väärtusahelate arendamine;

| — | ümber- ja täiendusõpe eesmärgiga hõlbustada tööjõu ümbersuunamist uutele töökohtadele, eelkõige taastuvenergia tootmises ja muudes rohelise majanduse sektorites; |
| --- | --- |

—

ümber- ja täiendusõpe eesmärgiga hõlbustada tööjõu ümbersuunamist uutele töökohtadele, eelkõige taastuvenergia tootmises ja muudes rohelise majanduse sektorites;

| — | toetus transporditaristu, sealhulgas raudteede elektrifitseerimisele ning sellise alternatiivse tankimis- ja laadimistaristu kasutuselevõtule, mis varustab sõidukeid transpordi eesmärgil elektri või vesinikuga; |
| --- | --- |

—

toetus transporditaristu, sealhulgas raudteede elektrifitseerimisele ning sellise alternatiivse tankimis- ja laadimistaristu kasutuselevõtule, mis varustab sõidukeid transpordi eesmärgil elektri või vesinikuga;

| — | heiteta ühistranspordisõidukid, millel on märkimisväärne ja otsene mõju fossiilkütuste nõudluse vähenemisele. |
| --- | --- |

—

heiteta ühistranspordisõidukid, millel on märkimisväärne ja otsene mõju fossiilkütuste nõudluse vähenemisele.

Varustuskindlust soodustavate meetmete puhul, nagu energiataristu ja -rajatised, võrkudevahelised ühendused või tootmisvõimsus, kutsutakse liikmesriike üles pöörama tähelepanu projektide küberturvalisuse mõõtmele, et võimalikult suurel määral vähendada võimalikke energiavarustuse häirete riske.

Näited REPowerEU peatükis kajastatavatest reformidest

Liikmesriigid võiksid kaaluda mitmesuguseid reforme, et maksimeerida kava „REPowerEU“ raames tehtavate investeeringute mõju. Need on näiteks järgmised:

| — | reformid, millega kiirendatakse taastuvenergiaprojektidele lubade andmise menetlusi ja lühendatakse nende kasutuselevõtuks kuluvat aega, samuti võrgutaristu parendamisega seotud reformid, millega kaasneb haldusasutuste vajalik tugevdamine, et tulla toime loamenetluste kiirenemisega ja loataotluste suurenenud arvuga; |
| --- | --- |

—

reformid, millega kiirendatakse taastuvenergiaprojektidele lubade andmise menetlusi ja lühendatakse nende kasutuselevõtuks kuluvat aega, samuti võrgutaristu parendamisega seotud reformid, millega kaasneb haldusasutuste vajalik tugevdamine, et tulla toime loamenetluste kiirenemisega ja loataotluste suurenenud arvuga;

| — | jaotusvõrgu ajakohastamise ja taastuvenergia enampakkumiste läbipaistvad ajakavad; |
| --- | --- |

—

jaotusvõrgu ajakohastamise ja taastuvenergia enampakkumiste läbipaistvad ajakavad;

| — | riskikindlustus- ja riskimaanduskavad seoses investeeringutega taastuvenergial põhineva kütte ja kaugkütte arendus- või moderniseerimisprojektidesse, kavad fossiilenergial põhinevate küttesüsteemide asendamiseks taastuvenergial põhinevate tehnoloogiliste lahendustega, maksusoodustused ettevõtjatele ja tarbijatele, et ergutada üleminekut fossiilenergial põhinevalt küttelt vähese CO2-heitega lahendustele (taastuvatest energiaallikatest saadud soojus, taastuvenergial põhinev kaugküte, tööstuse heitsoojuse ja -jahutuse võrkude kasutamine) ning kohaliku taastuvenergiavõimsuse kasutuselevõttu (5); |
| --- | --- |

—

riskikindlustus- ja riskimaanduskavad seoses investeeringutega taastuvenergial põhineva kütte ja kaugkütte arendus- või moderniseerimisprojektidesse, kavad fossiilenergial põhinevate küttesüsteemide asendamiseks taastuvenergial põhinevate tehnoloogiliste lahendustega, maksusoodustused ettevõtjatele ja tarbijatele, et ergutada üleminekut fossiilenergial põhinevalt küttelt vähese CO2-heitega lahendustele (taastuvatest energiaallikatest saadud soojus, taastuvenergial põhinev kaugküte, tööstuse heitsoojuse ja -jahutuse võrkude kasutamine) ning kohaliku taastuvenergiavõimsuse kasutuselevõttu (5);

| — | stiimulid taastuvenergia tootmises ja muudes rohelise majanduse sektorites kvaliteetsete töökohtade loomise edendamiseks, sealhulgas sihipärased ja hästi kavandatud värbamis- ja üleminekustiimulid (6); |
| --- | --- |

—

stiimulid taastuvenergia tootmises ja muudes rohelise majanduse sektorites kvaliteetsete töökohtade loomise edendamiseks, sealhulgas sihipärased ja hästi kavandatud värbamis- ja üleminekustiimulid (6);

| — | reformid, mille eesmärk on suurendada energiasüsteemi paindlikkust, võimaldada nõudluse poole ressurssidel osaleda elektriturgudel ja töötada välja tarbimiskajaga seotud stiimuleid, sealhulgas energia salvestamiseks; |
| --- | --- |

—

reformid, mille eesmärk on suurendada energiasüsteemi paindlikkust, võimaldada nõudluse poole ressurssidel osaleda elektriturgudel ja töötada välja tarbimiskajaga seotud stiimuleid, sealhulgas energia salvestamiseks;

| — | stiimulid olemasoleva tööjõu oskuste täiendamiseks ja ehitussektori jaoks kvalifitseeritud spetsialistide, näiteks taastuvenergial põhinevate küttesüsteemide paigaldajate koolitamiseks; |
| --- | --- |

—

stiimulid olemasoleva tööjõu oskuste täiendamiseks ja ehitussektori jaoks kvalifitseeritud spetsialistide, näiteks taastuvenergial põhinevate küttesüsteemide paigaldajate koolitamiseks;

| — | taastuvallikatest toodetud või fossiilkütusevaba vesiniku, transpordi ja säilitamise jaoks asjakohase õigusraamistiku väljatöötamine; |
| --- | --- |

—

taastuvallikatest toodetud või fossiilkütusevaba vesiniku, transpordi ja säilitamise jaoks asjakohase õigusraamistiku väljatöötamine;

| — | stiimulid sellise alternatiivse tankimis- ja laadimistaristu kasutuselevõtuks, mis varustab sõidukeid transpordi eesmärgil elektri või vesinikuga; |
| --- | --- |

—

stiimulid sellise alternatiivse tankimis- ja laadimistaristu kasutuselevõtuks, mis varustab sõidukeid transpordi eesmärgil elektri või vesinikuga;

| — | tööturu ja oskuste prognoosimise arendamine ning haridus- ja koolituskavade kohandamine rohepöörde vajadustega. |
| --- | --- |

—

tööturu ja oskuste prognoosimise arendamine ning haridus- ja koolituskavade kohandamine rohepöörde vajadustega.

Kava „REPowerEU“ eesmärke toetavad piiriülesed ja mitut riiki hõlmavad projektid

Liikmesriikidel soovitatakse tungivalt arendada ja tugevdada piiriüleseid algatusi. Üleeuroopaliste energiavõrkude (TEN-E) poliitika raames valitud ühishuviprojektid on kõlblikud saama toetust Euroopa ühendamise rahastust. Ühishuviprojektide kõrval toetatakse Euroopa ühendamise rahastust ka piiriüleseid taastuvenergiaprojekte, mida taastuvenergia direktiivis sätestatud koostöömehhanismide alusel viivad ellu mitu liikmesriiki. Need projektid juba aitavad kaasa kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamisele, pakkudes fossiilkütustele alternatiive taastuvenergia näol, vähendades sõltuvust impordist ja kasutades paremini ära Euroopa taastuvenergia potentsiaali.

Kaaludes meetmeid taaste- ja vastupidavusrahastu raames kavaga „REPowerEU“ seotud rahastamisallikatest täiendava rahalise toetuse saamiseks, peaksid liikmesriigid seadma prioriteediks projektid, mida ei rahastata Euroopa ühendamise rahastust. Eelkõige innustatakse liikmesriike kaaluma taaste- ja vastupidavusrahastust rahastamise võimalust täiendavate gaasiprojektide puhul, mis on kindlaks määratud taristuvajaduste hindamise käigus seoses kavaga „REPowerEU“. Näiteks võib taaste- ja vastupidavusrahastust rahastamine aidata saavutada liikmesriikide eesmärki arendada edasi peamisi väärtusahelaid, eelkõige piiriülese energiaülekande, taastuvallikatest toodetud või fossiilkütusevaba vesiniku ning kriitilise tähtsusega toorainetega varustamise valdkonnas.

B)   Taaste- ja vastupidavuskavas juba sisalduvad meetmed, mis aitavad kaasa kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamisele

Selleks et REPowerEU peatükk oleks ammendav ja iseseisev peatükk, peaks see sisaldama ka kirjeldust selle kohta, kuidas vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavas juba sisalduvad meetmed aitavad saavutada kava „REPowerEU“ eesmärke (komisjoni ettepanekuga muudetava taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 21c lõike 2 punkt a).

REPowerEU peatükk peaks sisaldama nende meetmete loetelu koos lühikese selgitusega nende panuse kohta kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamisse. Selleks et vältida kogu taaste- ja vastupidavuskava ümberstruktureerimist ning mitte kahjustada selle tasakaalu ja sidusust, tuleks selgitada olemasolevate meetmete panust kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamisse, mitte viia olemasolevates komponentides kajastatud meetmeid üle REPowerEU peatükki.

Selleks tuleks kasutada järgmist tabelit:

| FENIXi viitenumber | Meetme nimi | Panus kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamisse | Fossiilkütuste impordi eeldatav vähenemine |
| --- | --- | --- | --- |
| CX.RX | Keskkonnahoidliku maksustamise reform | Ettevõtjatele ja üksikisikutele heiteta ja vähese heitega sõidukitele üleminekuks stiimulite pakkumine tagab fossiilkütuste väiksema tarbimise ja vähendab seega sõltuvust nende kütuste välisimpordist. | |
| CY.IY | Hoonete renoveerimine | X miljoni ruutmeetri renoveerimine eesmärgiga suurendada energiasäästu vähemalt 30 % | |
| CZ.IZ | Avamere tuuleenergia | 500 MW avamere tuuleenergia tootmisvõimsuse loomine | |

FENIXi viitenumber

Meetme nimi

Panus kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamisse

Fossiilkütuste impordi eeldatav vähenemine

CX.RX

Keskkonnahoidliku maksustamise reform

Ettevõtjatele ja üksikisikutele heiteta ja vähese heitega sõidukitele üleminekuks stiimulite pakkumine tagab fossiilkütuste väiksema tarbimise ja vähendab seega sõltuvust nende kütuste välisimpordist.

CY.IY

Hoonete renoveerimine

X miljoni ruutmeetri renoveerimine eesmärgiga suurendada energiasäästu vähemalt 30 %

CZ.IZ

Avamere tuuleenergia

500 MW avamere tuuleenergia tootmisvõimsuse loomine

C)   Kava „REPowerEU“ kohased meetmed, mida rahastatakse muudest allikatest kui taaste- ja vastupidavusrahastu

Selleks et REPowerEU peatükk annaks tervikliku ülevaate kõigist meetmetest, mis aitavad saavutada kava „REPowerEU“ eesmärke, peaks see peatükk kajastama ka olulisi meetmeid, mida rahastatakse muudest allikatest, olgu siis riigi või liidu tasandil, ning mis aitavad samuti saavutada kava „REPowerEU“ eesmärke. Oluline on tähele panna, et neid meetmeid ei võeta arvesse taaste- ja vastupidavuskava alusel kättesaadavate rahaliste vahendite kindlaksmääramisel. Samuti ei laiene nendele meetmetele taaste- ja vastupidavusrahastu määruses sätestatud auditi- ja kontrollinõuded.

Järelevalve REPowerEU meetmete üle, mida ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust, toimub peamiselt Euroopa poolaasta raames. Iga REPowerEU meetme kohta, mida rahastatakse muust allikast kui taaste- ja vastupidavusrahastu, peaksid liikmesriigid esitama REPowerEU peatükis järgmise teabe:

| — | meetme nimi; |
| --- | --- |

—

meetme nimi;

| — | hinnangulised kulud ja rahastamisallikas/-allikad; |
| --- | --- |

—

hinnangulised kulud ja rahastamisallikas/-allikad;

| — | meetme eesmärk ja seos kava „REPowerEU“ eesmärkidega; |
| --- | --- |

—

meetme eesmärk ja seos kava „REPowerEU“ eesmärkidega;

| — | rakendamise kord; |
| --- | --- |

—

rakendamise kord;

| — | peamised etapid ja nendega seotud rakendamise ajakava; |
| --- | --- |

—

peamised etapid ja nendega seotud rakendamise ajakava;

| — | meetme hinnanguline mõju, nt gaasiimpordi vähendamine/impordiallikate mitmekesistamine, üldine energiasääst, taastuvenergia tootmise ülesseatud võimsus, kasvuhoonegaaside heite oodatav vähenemine; |
| --- | --- |

—

meetme hinnanguline mõju, nt gaasiimpordi vähendamine/impordiallikate mitmekesistamine, üldine energiasääst, taastuvenergia tootmise ülesseatud võimsus, kasvuhoonegaaside heite oodatav vähenemine;

| — | viide taaste- ja vastupidavuskava meetmetele, mida asjaomane meede täiendab või mis täiendavad asjaomast meedet (olemasolu korral). |
| --- | --- |

—

viide taaste- ja vastupidavuskava meetmetele, mida asjaomane meede täiendab või mis täiendavad asjaomast meedet (olemasolu korral).

Liikmesriigid peaksid näitlikustama REPowerEU peatükis kajastatud meetmete vastastikust täiendavust. Eelkõige peaksid nad selgitama, kuidas meetmed üksteist tugevdavad.

Lisaks kõigi meetmete kirjeldusele, millele viidati eespool, tuleks REPowerEU peatükis selgitada kõigi nende meetmete kombinatsiooni sidusust, tulemuslikkust ja proportsionaalsust kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamise seisukohast (taaste- ja vastupidavusrahastu määrust muutva komisjoni ettepaneku artikli 21c lõike 2 punkt c).

| — | Sidususe nõude täitmiseks oodatakse liikmesriikidelt põhjenduste esitamist selle kohta, miks lisatakse REPowerEU peatükis kajastatud meetmed juba olemasolevatele või kavandatud meetmetele. Liikmesriigid peaksid selgitama, miks need meetmed kõrvaldavad allesjäänud lüngad riiklikul ja/või ELi tasandil, mida senised või juba kavandatud meetmed veel ei kõrvalda. |
| --- | --- |

—

Sidususe nõude täitmiseks oodatakse liikmesriikidelt põhjenduste esitamist selle kohta, miks lisatakse REPowerEU peatükis kajastatud meetmed juba olemasolevatele või kavandatud meetmetele. Liikmesriigid peaksid selgitama, miks need meetmed kõrvaldavad allesjäänud lüngad riiklikul ja/või ELi tasandil, mida senised või juba kavandatud meetmed veel ei kõrvalda.

| — | Tulemuslikkuse kriteeriumi puhul tuleks põhjendada, miks ja kuidas on REPowerEU meetmed eespool nimetatud eesmärkide saavutamiseks üldiselt sobivad. |
| --- | --- |

—

Tulemuslikkuse kriteeriumi puhul tuleks põhjendada, miks ja kuidas on REPowerEU meetmed eespool nimetatud eesmärkide saavutamiseks üldiselt sobivad.

| — | Proportsionaalsuse põhjendamiseks peaksid liikmesriigid kirjeldama, kuidas REPowerEU peatükis kajastatud meetmed on samaulatuslikud sellega, mis on vajalik kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamiseks, ja kuidas õigustatud huvide tasakaalustamine kõnealuseid meetmeid toetab. |
| --- | --- |

—

Proportsionaalsuse põhjendamiseks peaksid liikmesriigid kirjeldama, kuidas REPowerEU peatükis kajastatud meetmed on samaulatuslikud sellega, mis on vajalik kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamiseks, ja kuidas õigustatud huvide tasakaalustamine kõnealuseid meetmeid toetab.

Liikmesriigid peaksid esitama kvantitatiivse analüüsi oma REPowerEU meetmete panuse kohta kavas „REPowerEU“ seatud eesmärgi saavutamisse.

3.   REPowerEU peatüki hindamine

Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse muutmise ettepaneku artikli 21c lõike 4 kohaselt kohaldatakse taaste- ja vastupidavusrahastu määruse muid sätteid mutatis mutandis REPowerEU peatükis kajastatud reformide ja investeeringute suhtes, kui ei ole sätestatud teisiti. Seega moodustavad REPowerEU peatükis kajastatud ning taaste- ja vastupidavusrahastust rahastatavad reformid ja investeeringud taaste- ja vastupidavuskava lahutamatu osa. Nad peaksid vastama kõigile artiklis 18 sätestatud tingimustele ning nende suhtes kohaldatakse artiklis 19 ja V lisas sätestatud hindamiskriteeriume, kui ei ole sätestatud teisiti, eelkõige seoses taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 19 lõike 3 punkti f ja V lisa jao 2.6 kohase digimeetmetega seotud kulutuste jälgimise metoodikaga.

A)   Erand kohustusest panustada 20 % digisihi saavutamisse

Ilma et see piiraks eelöeldut, kohaldatakse REPowerEU peatükis kajastatud ning taaste- ja vastupidavusrahastust rahastatavate reformide ja investeeringute suhtes taaste- ja vastupidavusrahastu määruse muutmise ettepaneku artikli 21c lõike 3 kohaselt digimeetmetega seotud kulutuste jälgimise metoodikat, mis on sätestatud taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 19 lõike 3 punktis f ja VII lisas, kuid toetust REPowerEU peatükis kajastatud meetmetele ei võeta arvesse 20 % digisihi saavutamise arvutuse tegemisel. Arvestades liidu ees seisvate energiaalaste väljakutsete enneolematut kiireloomulisust ja tähtsust, on selline erand vajalik tagamaks, et digimeetmetega seotud kulutuste jälgimine ei vähenda liikmesriikide suutlikkust rahastada meetmeid, mis aitavad kaasa kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamisele.

Kuigi REPowerEU peatükis kajastatud reforme ja investeeringuid ei võeta digisihi saavutamise arvutamisel arvesse, kutsutakse liikmesriike üles esitama kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamise seisukohast asjakohaseid investeeringuid digiüleminekusse. Sellised investeeringud võiksid hõlmata näiteks järgmist:

| — | energiavõrkude digitaliseerimine, sealhulgas tarkvõrgu loomine; |
| --- | --- |

—

energiavõrkude digitaliseerimine, sealhulgas tarkvõrgu loomine;

| — | nutiarvestite, nutilaadimissüsteemide, nutikate juhtimissüsteemide ja andurite kasutuselevõtt koos energiatõhususele suunatud renoveerimistöödega; |
| --- | --- |

—

nutiarvestite, nutilaadimissüsteemide, nutikate juhtimissüsteemide ja andurite kasutuselevõtt koos energiatõhususele suunatud renoveerimistöödega;

| — | andmekeskuste ja andmesidevõrkude kliimaneutraalsus ning nende heitsoojuse korduskasutamine; |
| --- | --- |

—

andmekeskuste ja andmesidevõrkude kliimaneutraalsus ning nende heitsoojuse korduskasutamine;

| — | energiasüsteemide küberturvalisus, mis on varustuskindluse seisukohast väga oluline; |
| --- | --- |

—

energiasüsteemide küberturvalisus, mis on varustuskindluse seisukohast väga oluline;

| — | andmetaristud, mis võimaldavad laialdaselt arendada tarbimiskaja (nt Euroopa ühine energiaandmeruum) ja energia salvestamist; |
| --- | --- |

—

andmetaristud, mis võimaldavad laialdaselt arendada tarbimiskaja (nt Euroopa ühine energiaandmeruum) ja energia salvestamist;

| — | transpordisektoris digitehnoloogiale ülemineku meetmed, mis on osaliselt suunatud kasvuhoonegaaside heite vähendamisele; |
| --- | --- |

—

transpordisektoris digitehnoloogiale ülemineku meetmed, mis on osaliselt suunatud kasvuhoonegaaside heite vähendamisele;

| — | digioskused või -rakendused energiatarbijate mõjuvõimu suurendamiseks. |
| --- | --- |

—

digioskused või -rakendused energiatarbijate mõjuvõimu suurendamiseks.

Selleks et toetada taaste- ja vastupidavusrahastu digieesmärke, kohaldatakse digimeetmetega seotud kulutuste jälgimist ka edaspidi kõigi taaste- ja vastupidavuskavade muutmisel esitatud meetmete suhtes, mis jäävad taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 21c lõike 1 kohaldamisalast välja.

B)   Kava „REPowerEU“ eesmärkidega seotud täiendav hindamiskriteerium

Lisaks hinnatakse REPowerEU peatükis kajastatud ning taaste- ja vastupidavusrahastust rahastatavaid reforme ja investeeringuid täiendava 12. hindamiskriteeriumi alusel, mis on sätestatud taaste- ja vastupidavusrahastu määruse kavandatud muudatuse V lisa punktis 2.12, mis on seotud nende tegeliku panusega kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamisse. Komisjoni ettepaneku V lisa kohaselt võib selle kriteeriumi lugeda täidetuks, kui need meetmed vastavad ühele järgmistest eesmärkidest:

| — | energiataristu ja -rajatiste parandamine, et rahuldada vahetuid nafta ja gaasi varustuskindluse vajadusi, eelkõige selleks, et võimaldada tarnete mitmekesistamist liidu kui terviku huvides; |
| --- | --- |

—

energiataristu ja -rajatiste parandamine, et rahuldada vahetuid nafta ja gaasi varustuskindluse vajadusi, eelkõige selleks, et võimaldada tarnete mitmekesistamist liidu kui terviku huvides;

| — | hoonete energiatõhususe parandamine, tööstuse CO2-heite vähendamine, säästva biometaani ja taastuvallikatel põhineva või fossiilkütusevaba vesiniku tootmise ja kasutuselevõtu hoogustamine ning taastuvenergia osakaalu suurendamine; |
| --- | --- |

—

hoonete energiatõhususe parandamine, tööstuse CO2-heite vähendamine, säästva biometaani ja taastuvallikatel põhineva või fossiilkütusevaba vesiniku tootmise ja kasutuselevõtu hoogustamine ning taastuvenergia osakaalu suurendamine;

| — | riigisisese ja piiriülese energiaülekande kitsaskohtade kaotamine, eelkõige luues ühendusi teiste liikmesriikidega, või heitevaba transpordi ja selle taristu, sealhulgas raudteede arendamise toetamine; |
| --- | --- |

—

riigisisese ja piiriülese energiaülekande kitsaskohtade kaotamine, eelkõige luues ühendusi teiste liikmesriikidega, või heitevaba transpordi ja selle taristu, sealhulgas raudteede arendamise toetamine;

| — | eespool nimetatud eesmärkide toetamine töötajate kiirema ümberkvalifitseerimise ja neile roheliste kutseoskuste andmise ning rohepöördega seotud oluliste materjalide ja tehnoloogiate väärtusahelate edendamise kaudu, |
| --- | --- |

—

eespool nimetatud eesmärkide toetamine töötajate kiirema ümberkvalifitseerimise ja neile roheliste kutseoskuste andmise ning rohepöördega seotud oluliste materjalide ja tehnoloogiate väärtusahelate edendamise kaudu,

ning vastavad ka sellele tingimusele:

| — | REPowerEU peatükis (artikli 21c lõige 1) kajastatud reformide ja investeeringute vastastikune täiendavus ja märkimisväärne panus koos muude kirjeldatud meetmetega (artikli 21c lõike 2 punktid a ja b) liidu energiavarustuse mitmekesistamisse või fossiilkütustest sõltuvuse vähendamisse enne 2030. aastat. |
| --- | --- |

—

REPowerEU peatükis (artikli 21c lõige 1) kajastatud reformide ja investeeringute vastastikune täiendavus ja märkimisväärne panus koos muude kirjeldatud meetmetega (artikli 21c lõike 2 punktid a ja b) liidu energiavarustuse mitmekesistamisse või fossiilkütustest sõltuvuse vähendamisse enne 2030. aastat.

C)   Mõju mõõtmine

Liikmesriigid peaksid näitama, et investeeringud ja reformid aitavad saavutada kava „REPowerEU“ eesmärke, mõõtes järgmist:

| — | Venemaalt pärit fossiilkütuste impordi vähenemine; |
| --- | --- |

—

Venemaalt pärit fossiilkütuste impordi vähenemine;

| — | gaasiimpordi puhul tänu samaväärsetele meetmetele Venemaalt pärit gaasi hinnanguline vähenemine miljardites kuupmeetrites; |
| --- | --- |

—

gaasiimpordi puhul tänu samaväärsetele meetmetele Venemaalt pärit gaasi hinnanguline vähenemine miljardites kuupmeetrites;

| — | hinnanguline elektritarbimise vähenemine; |
| --- | --- |

—

hinnanguline elektritarbimise vähenemine;

| — | võrgutaristu ajakohastamine detsentraliseerimise, turgude integreerimise või varustuskindluse suurendamise eesmärgil. |
| --- | --- |

—

võrgutaristu ajakohastamine detsentraliseerimise, turgude integreerimise või varustuskindluse suurendamise eesmärgil.

REPowerEU peatükk peaks sisaldama tabelit, milles on näidatud iga meetme laad (s.t uus või muudetud meede, olemasolev taaste- ja vastupidavuskavas kajastatud meede, muudest allikatest rahastatav meede) ja eeldatav mõju Vene maagaasi impordi vähenemisele, väljendatuna miljardites kuupmeetrites.

| Meetme nimi | Vene maagaasi impordi eeldatav vähenemine 2027. aastal võrreldes 2019. aastaga (miljardites kuupmeetrites) |
| --- | --- |
| Reform X | |
| Investeering Y | |
| Kokku | |

Meetme nimi

Vene maagaasi impordi eeldatav vähenemine 2027. aastal võrreldes 2019. aastaga (miljardites kuupmeetrites)

Reform X

Investeering Y

Kokku

D)   Olulise kahju ärahoidmise põhimõte

Komisjoni ettepaneku kohaselt ei pea olulise kahju ärahoidmise põhimõttele vastama meetmed, millega parandatakse energiataristut ja -rajatisi, et rahuldada vahetuid nafta ja gaasi varustuskindluse vajadusi, eelkõige selleks, et võimaldada tarnete mitmekesistamist liidu kui terviku huvides. See puudutab eelkõige investeeringuid gaasi- ja naftavõimsustesse, mis on hädavajalikud selleks, et tagada Venemaa tarnijatest sõltuvuse väga kiire vähenemine. See erand puudutab meetmeid, mis on vajalikud lühiajalises perspektiivis energiavarustuskindluse tagamiseks, ning see ei tohiks takistada üldist liikumist 2050. aasta kliimaeesmärkide suunas vastavalt riiklikele energia- ja kliimakavadele.

Kõik muud kava „REPowerEU“ eesmärkidega seotud meetmed peavad kooskõlas taaste- ja vastupidavusrahastu määrusega vastama olulise kahju ärahoidmise põhimõttele. Üldiselt toetab olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimine kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamist vastavalt järgmistele juhtpõhimõtetele.

| — | Meetmed, millel on tehnoloogiliselt ja majanduslikult teostatav vähese keskkonnamõjuga alternatiiv, on üldiselt olulise kahju ärahoidmise põhimõttega kooskõlas, eriti meetmed, mis ei põhine fossiilkütustel (nt taastuvad energiaallikad). See mitte ainult ei vähenda sõltuvust Venemaalt imporditavatest fossiilkütustest, vaid parandab ka keskkonna kvaliteeti. |
| --- | --- |

—

Meetmed, millel on tehnoloogiliselt ja majanduslikult teostatav vähese keskkonnamõjuga alternatiiv, on üldiselt olulise kahju ärahoidmise põhimõttega kooskõlas, eriti meetmed, mis ei põhine fossiilkütustel (nt taastuvad energiaallikad). See mitte ainult ei vähenda sõltuvust Venemaalt imporditavatest fossiilkütustest, vaid parandab ka keskkonna kvaliteeti.

| — | Meetmete puhul, millel puudub tehnoloogiliselt ja majanduslikult teostatav vähese keskkonnamõjuga alternatiiv, võivad liikmesriigid olulise kahju ärahoidmise põhimõttele vastavuse tõendamiseks esitada sektori parima võimaliku keskkonnatoime taseme. See võib hõlmata tegevusalasid ja varasid, mille puhul kasutatakse fossiilkütuseid vähem või üldse mitte. Olulise kahju ärahoidmise põhimõte toetab seega impordist sõltuvuse vähendamist, aidates nii kaasa kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

—

Meetmete puhul, millel puudub tehnoloogiliselt ja majanduslikult teostatav vähese keskkonnamõjuga alternatiiv, võivad liikmesriigid olulise kahju ärahoidmise põhimõttele vastavuse tõendamiseks esitada sektori parima võimaliku keskkonnatoime taseme. See võib hõlmata tegevusalasid ja varasid, mille puhul kasutatakse fossiilkütuseid vähem või üldse mitte. Olulise kahju ärahoidmise põhimõte toetab seega impordist sõltuvuse vähendamist, aidates nii kaasa kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamisele.

Need põhimõtted toetavad eelkõige REPowerEU teist sammast, mis näeb ette investeeringud kogu liitu hõlmavasse integreeritud energiasüsteemi, mis põhineb suures osas taastuvenergial, ja oluliselt suuremasse energiatõhususse, et vähendada ELi sõltuvust fossiilkütustest.

Paljud kava „REPowerEU“ eesmärke toetavad meetmed juba kajastuvad vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavades ning on leitud olulise kahju ärahoidmise põhimõttega kooskõlas olevat. Need hõlmavad meetmeid taastuvenergia edendamiseks, tulevikukindla paindliku energiataristu kasutuselevõtuks ja energiatõhususe suurendamiseks. Selleks et hõlbustada muudetud kavade koostamist, on allpool toodud näited, mis illustreerivad seda, kuidas täiendavate REPowerEU meetmete puhul tagada vastavus olulise kahju ärahoidmise põhimõttele seoses kliimamuutuste leevendamise eesmärgiga.

Tööstuse CO2-heite vähendamine:
  meetmed, millega taaste- ja vastupidavusrahastu raames toetatakse ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga (HKS) hõlmatud käitisi, peavad vastavalt tehniliste suuniste joonealusele märkusele 27 saavutama prognoositud kasvuhoonegaaside heite, mis on asjaomastest võrdlusalustest oluliselt väiksem (7)
  . Kuigi mõne sellise tegevuse jaoks ei ole praegu olemas tehnoloogiliselt ja majanduslikult teostatavat alternatiivi, millel puudub või on väike keskkonnamõju, toetatakse sellise lähenemisviisiga fossiilkütuste kasutamise vähendamist, seeläbi vähendades ELi sõltuvust impordist. Vesiniku tootmiseks soovitatakse kasutada taastuvaid energiaallikaid.

Ulatuslikum elektrifitseerimine
  : olulise kahju ärahoidmise põhimõtte rakendamise tehnilistes suunistes on märgitud, et meetmed, millega edendatakse ulatuslikumat elektrifitseerimist (nt tööstus, transport, hooned), loetakse kliimamuutuste leevendamise eesmärgile olulise kahju ärahoidmise põhimõttega kooskõlas olevaks, kui liikmesriigid põhjendavad, et ulatuslikuma elektrifitseerimisega kaasneb taastuvenergia tootmisvõimsuse suurendamine riigi tasandil. Liikmesriigid võivad lisada oma muudetud kavadesse (täiendavaid) meetmeid peamiste sektorite edasise elektrifitseerimise toetamiseks, mis koos elektrienergia tootmisega taastuvatest energiaallikatest peaksid otseselt toetama kava „REPowerEU“ eesmärke.

II.   Üldised suunised taaste- ja vastupidavuskavade muutmiseks

Alljärgnevalt esitatakse ülevaade elementidest, mida liikmesriigid peaksid oma muudetud taaste- ja vastupidavuskavas kajastama. Seejuures käsitletakse liikmesriikide poolt kõige sagedamini tõstatatud küsimusi ja antakse praktilisi suuniseid selle kohta, kuidas taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 18 nõuete kohaselt taaste- ja vastupidavuskava addendum’it koostada.

Selleks et tagada taaste- ja vastupidavuskava ja addendum’i puhul teabe esitamise viisi kooskõla, järgitakse allpool esitatud struktuuri puhul 2021. aasta jaanuari suuniseid taaste- ja vastupidavuskavade kohta. Liikmesriikidel soovitatakse oma taaste- ja vastupidavuskavas jätkuvalt kasutada sama struktuuri ja teha taaste- ja vastupidavuskava olemasolevates osades võimalikult vähe muudatusi.

1.   Muudatuste eesmärgid

Selles jaos peaksid liikmesriigid selgitama varem vastu võetud taaste- ja vastupidavuskavas tehtavate muudatuste põhjuseid.

Esitatavad põhjendused sõltuvad nende muudatuste laadist ja eesmärgist, nagu on kirjeldatud käesoleva dokumendi I osas. Seepärast peaksid liikmesriigid märkima iga muudatuse õigusliku aluse, s.t kas see on seotud laenutaotlusega, artikli 18 lõike 2 kohase ajakohastamisega rahalise toetuse muutmise arvessevõtmiseks ja/või artikli 21 kohase muudatusega, mis tuleneb objektiivsetest asjaoludest. Arvestades seda, kui palju aega ja ressursse on komisjonil ja riikide ametiasutustel vaja sellele protsessile pühendada, kutsutakse kõiki liikmesriike üles koondama kõik kavas kavandatavad muudatused ühte taotlusesse. Õigusliku aluse valik mõjutab tehtavate muudatuste ulatust ja tingimusi, mis liikmesriigil peavad olema täidetud, et saada muudetud taaste- ja vastupidavuskavale positiivne hinnang. Kui muutmine on ajendatud rohkem kui ühest põhjusest, peab liikmesriik selgelt kirjeldama tingimustele vastavust ja esitama iga tingimusega seotud põhjendused (nt täiendavad rahalised vajadused laenu taotlemiseks vastavalt artiklile 14 või artiklis 21 osutatud objektiivsed asjaolud, mis takistavad kava (osa) rakendamist).

A)   Liikmesriigi majanduslikule ja sotsiaalsele olukorrale vastavad mitmekülgsed ja piisavalt hästi tasakaalustatud lahendused/panus 6 samba rakendamisse

Muudetud taaste- ja vastupidavuskava peaks jätkuvalt sisaldama liikmesriigi majanduslikule ja sotsiaalsele olukorrale vastavaid mitmekülgseid ja piisavalt hästi tasakaalustatud lahendusi ning aitama asjakohasel moel kaasa kõigi kuue taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artiklis 3 osutatud samba rakendamisele. Algse kava muudatused peaksid selle tasakaalu säilitama või kui need muudavad seda, siis tuleb neid põhjendada, näidates, et see on kooskõlas liikmesriigis lahendamist vajavate uute probleemidega ja/või uue rahaeraldisega. Seega peaksid liikmesriigid kirjeldama, kuidas muudetud taaste- ja vastupidavuskavaga tagatakse endiselt asjaomase liikmesriigi majanduslikule ja sotsiaalsele olukorrale mitmekülgne ja piisavalt hästi tasakaalustatud lahendus. Kui kava muudatused on väikesed, võivad liikmesriigid lihtsalt eeldada, et panus kuue samba rakendamisse on jätkuvalt tasakaalus, ilma et oleks vaja esitada üksikasjalikke lisaselgitusi.

Liikmesriik peaks seostama uued meetmed asjaomaste sammastega, selgitades, kuidas nad nende sammaste rakendamisele kaasa aitavad. Kui muudetud kavast jäetakse teatavad meetmed välja või vähendatakse teatavaid meetmeid, tuleks selgitada, kuidas kava üldine panus mõjutatud sammaste rakendamisse on endiselt piisav. Asjakohasel juhul tuleks selles selgituses kirjeldada seost välja jäetud meetmete ja võimalike uute meetmete vahel, mida kavandatakse välja jäetud meetmete asendamiseks, viidates mõjutatud sammastele.

Esitatud selgitustes tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta kõiki uusi arenguid liikmesriigis või ELi poliitikas, mis kõnealust kuut sammast mõjutavad. Eelkõige soovitatakse liikmesriikidel kaaluda hiljutiste geopoliitiliste arengute mõju kava panusele rohepöörde samba rakendamisse, pidades silmas kava „REPowerEU“ eesmärke. Addendum’id, mis sisaldavad lisameetmeid, mis hõlmavad ainult ühte või kahte sammast, on aktsepteeritavad, kui see asjaolu on põhjendatud liikmesriigis lahendamist vajavate uute probleemidega.

B)   Seos riigipõhiste soovitustega ja Euroopa poolaastaga

Muudetud taaste- ja vastupidavuskavas tuleks arvesse võtta kõiki probleeme, mida kirjeldatakse asjaomastes riigipõhistes soovitustes, sealhulgas 2019. ja 2020. aasta Euroopa poolaasta tsüklites ja hilisemates poolaastatsüklites kuni muudetud taaste- ja vastupidavuskava esitamise kuupäevani antud soovitustes (8). Eriti olulised on 2022. aasta tsükli vältel antud riigipõhised soovitused. 2022. aasta riigiaruannetes tehakse kokkuvõte taaste- ja vastupidavuskavas kajastatud meetmete rakendamisest ning kirjeldatakse peamisi lahendamata või uusi probleeme, mida taaste- ja vastupidavuskavas piisavalt ei käsitleta; see on 2022. aasta riigipõhiste soovituste aluseks.

Nagu on rõhutatud I jaos, ei mõjuta maksimaalse rahalise toetuse vähendamine vajadust käsitleda kõiki asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi või olulist osa neist. Seetõttu tuleks muudetud taaste- ja vastupidavuskavas säilitada samasugune ambitsioonitase nagu varem vastu võetud kavas.

Need liikmesriigid, kes taotlevad laenu või kelle maksimaalne rahaline toetus taaste- ja vastupidavusrahastust suureneb (olulisel määral), peavad algse kava täiendamisel võtma arvesse kõiki 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhiseid soovitusi. See kehtib eelkõige 2022. aasta Euroopa poolaasta raames kindlaks tehtud täiendavate vajaduste kohta viia ellu reforme ja investeeringuid, sealhulgas selleks, et vähendada energiasõltuvust. Addendum’i esitamine annab ka võimaluse käsitleda eelmistes Euroopa poolaasta tsüklites kindlaks tehtud probleeme, mida vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt.

Oma addendum’i koostamisel peaksid liikmesriigid tagama, et kavandatud muudatuste mõju riigi rahanduse jätkusuutlikkusele on kooskõlas nõukogu poolt heaks kiidetud 2022. aasta riigipõhiste soovitustega, mis puudutavad eelarve ja selle struktuuriga seotud küsimusi. Oma taaste- ja vastupidavuskavas kavandatud muudatuste eelarvemõju hindamisel ja esitamisel peaksid liikmesriigid, kelle vääring on euro, tagama, et taaste- ja vastupidavuskavas esitatud ajakohastatud meetmed on kooskõlas prioriteetidega, mis on kindlaks määratud nõukogu poolt vastu võetud viimases soovituses euroala majanduspoliitika kohta.

C)   Taaste- ja vastupidavuskava üldine mõju

Kooskõlas 2021. aasta suunistega taaste- ja vastupidavuskavade kohta peaksid liikmesriigid selgitama, mil määral kavandatud muudatused eeldatavasti muudavad nende taaste- ja vastupidavuskavade üldist mõju. See selgitus peaks kajastama muudetud taaste- ja vastupidavuskava kui terviku eeldatavat mõju, võttes arvesse lisatud või välja jäetud meetmeid. 2021. aasta suuniste kohaldamisel tuleks kajastada järgmisi elemente:

| — | makromajanduslikud ja sotsiaalsed väljavaated; |
| --- | --- |

—

makromajanduslikud ja sotsiaalsed väljavaated;

| — | taaste- ja vastupidavuskava makromajanduslik ja sotsiaalne mõju; |
| --- | --- |

—

taaste- ja vastupidavuskava makromajanduslik ja sotsiaalne mõju;

| — | kestlikkus; |
| --- | --- |

—

kestlikkus;

| — | ühtekuuluvus. |
| --- | --- |

—

ühtekuuluvus.

Liikmesriike kutsutakse üles esitama oma muudetud taaste- ja vastupidavuskavade mõju kohta ajakohastatud arvandmed, kui need on varem vastu võetud taaste- ja vastupidavuskavas esitatud andmetega võrreldes oluliselt muutunud. Seejuures võivad liikmesriigid tugineda oma riiklikes reformikavades esitatud teabele ja vajaduse korral kasutada ristviiteid. Esitatava uue teabe ulatus peaks olema proportsionaalne addendum’is kavandatud muudatustega.

D)   Sidusus

Kirjeldades kavandatud muudatuste mõju muudetud taaste- ja vastupidavuskava sidususele, tuleks selgitada uute või muudetud meetmete ning varem vastu võetud taaste- ja vastupidavuskavas kajastatud meetmete koostoimet, osutades nii muudetud kavas säilitatud kui ka kavast välja jäetud meetmetele. Liikmesriikidel palutakse ka selgitada, kuidas säilitatakse üldine tasakaal reformide ja investeeringute vahel. Uued või muudetud meetmed ei tohiks tekitada vastuolusid ega halvendada taaste- ja vastupidavuskava üldist sidusust.

E)   Sooline võrdõiguslikkus ja võrdsed võimalused kõigile

Liikmesriigid peaksid kirjeldama, kuidas muudatused mõjutavad nende muudetud taaste- ja vastupidavuskavade panust soolise võrdõiguslikkuse ja kõigile võrdsete võimaluste tagamise eesmärkide saavutamisse. Hiljutiste arengute taustal on äärmiselt oluline vähendada energiaostuvõimetuse ohtu.

Seejuures peaksid liikmesriigid järgima 2021. aasta suuniseid taaste- ja vastupidavuskavade kohta ning kajastama ka hiljutisi arenguid, näiteks:

| — | Kaaluma, kuidas neid eesmärke rakendus- ja järelevalveprotsessis kõige paremini arvesse võtta, tuginedes oma kava rakendamisel seni saadud kogemustele; |
| --- | --- |

—

Kaaluma, kuidas neid eesmärke rakendus- ja järelevalveprotsessis kõige paremini arvesse võtta, tuginedes oma kava rakendamisel seni saadud kogemustele;

| — | Nägema ette võrdõiguslikkust ja mittediskrimineerimist käsitlevate asutuste kaasamise taaste- ja vastupidavuskava rakendamisse, näiteks asjaomaste järelevalveasutuste osana; |
| --- | --- |

—

Nägema ette võrdõiguslikkust ja mittediskrimineerimist käsitlevate asutuste kaasamise taaste- ja vastupidavuskava rakendamisse, näiteks asjaomaste järelevalveasutuste osana;

| — | Paremini kajastama neid eesmärke läbivaadatud eesmärkides ja sihtides, näiteks liigitades need võimaluse korral soo, vanuse, puude või rassilise või etnilise päritolu alusel. |
| --- | --- |

—

Paremini kajastama neid eesmärke läbivaadatud eesmärkides ja sihtides, näiteks liigitades need võimaluse korral soo, vanuse, puude või rassilise või etnilise päritolu alusel.

Esitatava uue teabe ulatus peaks olema proportsionaalne addendum’is kavandatud muudatustega.

F)   Piiriülesed ja mitut riiki hõlmavad projektid

Enamik vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavasid sisaldab mitut riiki hõlmavaid või piiriüleseid algatusi. See hõlmab eelkõige osalemist üleeuroopalist huvi pakkuvates tähtsates projektides kooskõlas ELi riigiabi eeskirjadega. Oma taaste- ja vastupidavuskava võimaliku muutmise korral soovitatakse liikmesriikidel tungivalt kaaluda võimalust suurendada toetust piiriülestele või mitut riiki hõlmavatele algatustele, eriti nendele, mis on kooskõlas kava „REPowerEU“ eesmärkidega.

G)   Riigiabi

Täiendavate või muudetud reformide ja investeeringute suhtes kohaldatakse täiel määral riigiabi eeskirju. Iga liikmesriigi ülesanne on tagada, et sellised reformid ja investeeringud on ELi riigiabi eeskirjadega kooskõlas ja et nende puhul järgitakse kohaldatavaid riigiabimenetlusi. Liikmesriigid peavad oma taaste- ja vastupidavuskavade koostamisel võtma arvesse riigiabi käsitlevat õigusraamistikku, sealhulgas kliima-, keskkonnakaitse- ja energiaalase riigiabi suuniseid alates aastast 2022 (9). Üldise grupierandi määrusega tunnistatakse teatavad riigiabi liigid teatud kindlate tingimuste täitmise korral aluslepinguga kokkusobivaks ning nende puhul ei nõuta komisjoni eelnevat teavitamist ja heakskiitu. Näiteks meetmete puhul, mis aitavad kaasa kava „REPowerEU“ eesmärkide saavutamisele, soovitatakse liikmesriikidel kaaluda üldise grupierandi määruse 4. jao sätteid, mis käsitlevad teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavat abi, ning 7. jao sätteid keskkonnakaitseks antava abi kohta.

Riigiabimeetmete ajutine kriisiraamistik majanduse toetamiseks pärast Venemaa kallaletungi Ukrainale, mille komisjon võttis vastu 23. märtsil 2022, võib mõningatel juhtudel samuti olla asjakohane taaste- ja vastupidavusrahastu meetmete hindamisel riigiabi seisukohast, kui abiga leevendatakse Venemaa poolt Ukraina vastu toime pandud agressioonist tulenevat majanduslikku mõju.

Taaste- ja vastupidavuskavasid käsitlevate 2021. aasta suuniste ja kava vormi kohaselt palutakse liikmesriikidel oma muudetud taaste- ja vastupidavuskavas iga uue või muudetud reformi ja investeeringu puhul osutada, kas liikmesriigi arvates on meetme puhul vaja teatada riigiabist, ning kui jah, siis märkida eelteatise ja teatise esitamise aeg. Kui liikmesriik leiab, et meetmest ei ole vaja teatada, peaks ta lisama viite olemasolevale riigiabi heakskiitmise otsusele või üldise grupierandi määruse sätetele või meetme suhtes kohaldatavaks peetava muu grupierandi määruste sätetele koos põhjendustega või kirjeldama põhjuseid, miks meede ei ole käsitatav riigiabina. Asjakohaste eesmärkide ja sihtide saavutamise ajakava prognoosimisel peavad liikmesriigid tagama, et komisjonil jääb piisavalt aega kiita heaks riigiabi, mis võib asjaomastes investeerimismeetmetes sisalduda ja millest tuleb teatada. Komisjon on valmis andma liikmesriikidele esialgseid suuniseid iga muudetud taaste- ja vastupidavuskavas ette nähtud investeeringu vastavuse kohta riigiabi reguleerivale raamistikule. Liikmesriike kutsutakse üles jagama komisjoniga oma (eel)teatiste esitamise ajakava, et tagada piisav ajavaru.

Taaste- ja vastupidavuskavades kajastatud ja riigiabi seisukohast läbivaadatud meetmete käsitlemisel saadud kogemuste põhjal on teatatud meetmete kiireks hindamiseks hädavajalik varajane teabevahetus komisjoni talitustega taaste- ja vastupidavuskava koostamisel. Liikmesriike kutsutakse üles pidama nõu komisjoni talitustega, et kasutada täielikult ära erinevate riigiabi raamistike pakutavaid võimalusi ja kavandada meetmeid kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega.

2.   Muudatuste kirjeldus

Taaste- ja vastupidavuskavasid käsitlevate 2021. aasta suuniste ja kava vormi kohaselt tuleks see jagu liigendada komponentide kaupa. See jagu tuleks esitada ainult nende komponentide kohta, mida tahetakse muuta. See ei tohiks korrata teistes jagudes esitatud teavet, vaid selles tuleks märkida, milliseid muudatusi tehakse võrreldes varem vastu võetud taaste- ja vastupidavuskavaga (koos täpsete viidetega asjaomastele jagudele ja meetmetele).

Liikmesriigid võivad tugineda olemasolevatele komponentidele, et lisada mõned sama teemaga seotud reformid ja investeeringud (nt olemasolevale energiatõhusamaks renoveerimise komponendile võib lisada uue hoonete renoveerimise meetme). Uute investeeringute ja reformide puhul, millel on teistsugused prioriteedid, võivad liikmesriigid lisada ka täiesti uusi komponente.

A)   Reformide ja investeeringute kirjeldus

Iga komponendi puhul, millega seotud meetmeid muudetakse, peaksid liikmesriigid märkima, millised investeeringud või reformid lisatakse või jäetakse välja ja milliseid neist muudetakse võrreldes taaste- ja vastupidavuskavaga, mille alusel võeti vastu varasem nõukogu rakendusotsus.

Rahastamisvahendite kasutamine

Taaste- ja vastupidavusrahastust rahastatavate või toetatavate rahastamisvahendite, sealhulgas laenude kasutamine võib olla taaste- ja vastupidavuskavas ette nähtud investeeringute tegemiseks atraktiivne lahendus mitmel põhjusel:

| — | rahastamisvahendid võivad hõlmata toetusesaajatele välja makstud põhisumma tagasimaksmist liikmesriigile, mis piirab valitsemissektori võlga pikas perspektiivis; |
| --- | --- |

—

rahastamisvahendid võivad hõlmata toetusesaajatele välja makstud põhisumma tagasimaksmist liikmesriigile, mis piirab valitsemissektori võlga pikas perspektiivis;

| — | need peavad võimaldama rahavoogude, sealhulgas põhisumma tagasimaksete taaskasutamist samade poliitikaeesmärkide saavutamiseks, sealhulgas pärast 2026. aastat, ja/või taaste- ja vastupidavusrahastu laenude tagasimaksmiseks; |
| --- | --- |

—

need peavad võimaldama rahavoogude, sealhulgas põhisumma tagasimaksete taaskasutamist samade poliitikaeesmärkide saavutamiseks, sealhulgas pärast 2026. aastat, ja/või taaste- ja vastupidavusrahastu laenude tagasimaksmiseks;

| — | neid saab kasutada paljude väikeste investeeringute rahastamiseks ühtse raamistiku alusel ja detsentraliseeritud partnerstruktuuride kaudu võimalike toetusesaajateni jõudmise hõlbustamiseks; |
| --- | --- |

—

neid saab kasutada paljude väikeste investeeringute rahastamiseks ühtse raamistiku alusel ja detsentraliseeritud partnerstruktuuride kaudu võimalike toetusesaajateni jõudmise hõlbustamiseks;

| — | need võivad aidata kaasata täiendavaid rahalisi vahendeid või kaasinvesteeringuid, eelkõige eraettevõtetelt ja eraõiguslikelt finantsasutustelt. |
| --- | --- |

—

need võivad aidata kaasata täiendavaid rahalisi vahendeid või kaasinvesteeringuid, eelkõige eraettevõtetelt ja eraõiguslikelt finantsasutustelt.

2022. aasta veebruari lõpuks vastu võetud 22 taaste- ja vastupidavuskavast 15 sisaldavad kokku 53 rahastamisvahendit kogumahuga ligikaudu 22,4 miljardit eurot, millest 19,9 miljardit eurot rahastatakse taaste- ja vastupidavusrahastu laenudest. Nendega toetatakse teemasid, mis on hiljutiste geopoliitiliste probleemide kontekstis eriti olulised, nagu ettevõtete rohe- ja digipööre, energiatõhusus, innovatsioon, sotsiaaleluruumid või põllumajandus. Need hõlmavad finantseeritavaid rahastamisvahendeid (laenud, omakapital, kvaasiomakapital/vahefinantseerimine, riskikapital) ja kaudseid rahastamisvahendeid (tagatised ja intressitoetused). Finantseeritavate rahastamisvahendite maht on ligikaudu 19,2 miljardit eurot. Rakenduspartneriteks on Euroopa Investeerimispank, Euroopa Investeerimisfond, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank, riiklikud tugipangad ja finantseerimisasutused, riigiasutused või riiklikud fondid, ministeeriumid ja kommertspangad.

Olemasolevate kavade põhjal võiks kasutada järgmist liiki rahastamisvahendeid:

| — | tagatised energiatõhusamaks renoveerimise kavade riski vähendamiseks; |
| --- | --- |

—

tagatised energiatõhusamaks renoveerimise kavade riski vähendamiseks;

| — | elektrienergia ostulepingud taastuvatesse energiaallikatesse investeerimiseks; |
| --- | --- |

—

elektrienergia ostulepingud taastuvatesse energiaallikatesse investeerimiseks;

| — | omakapitaliinvesteeringud ettevõtetesse või omakapitalifondidesse, mis toetavad rohepööret. |
| --- | --- |

—

omakapitaliinvesteeringud ettevõtetesse või omakapitalifondidesse, mis toetavad rohepööret.

Suuniste lisas on esitatud täiendav teave taaste- ja vastupidavusrahastu raames rahastamisvahendite kasutamise kohta, mille koostamisel on tuginetud algsete taaste- ja vastupidavuskavade ettevalmistamisel ja rakendamisel saadud kogemustele.

B)   Rohe- ja digipööre

Liikmesriigid peaksid selgitama, mil määral nende muudetud taaste- ja vastupidavuskavad aitavad kaasa rohepöördele ja ELi energiasõltuvuse vähendamisele ning tulevikukindlale digipöördele ja tugevale digitaalsele ühtsele turule või nendega seotud raskuste ületamisele. See võib hõlmata asjakohase ajakavaga teadus- ja innovatsioonimeetmeid. Vastavalt kaksikülemineku kontseptsioonile tuleb rohe- ja digipööret pidada vastastikku tugevdavateks üleminekuteks ning komisjon käsitleb neid ühiselt.

Taaste- ja vastupidavuskava meetmete rohepöördemõõdet hinnatakse jätkuvalt nii kvalitatiivse lähenemisviisi (nende meetmete seos liikmesriigi energia-, kliima- ja keskkonnaprobleemidega) kui ka kvantitatiivse lähenemisviisi alusel (muudetud taaste- ja vastupidavuskava kogupanus kliimaeesmärkide saavutamisse peab moodustama vähemalt 37 % kava kogueraldisest – vt X jagu kliimamuutustega seotud kulutuste jälgimise kohta).

Liikmesriike kutsutakse üles selgitama, kuidas muudetud taaste- ja vastupidavuskava aitab kaasa Euroopa kliimamääruses sätestatud ELi kliimaeesmärkide saavutamisele ning võtab arvesse 2021. aasta juulis ja detsembris esitatud paketi „Eesmärk 55“ (10) seadusandlikke meetmeid, mille eesmärk on muuta kliima-, energia-, maakasutus-, transpordi- ja maksupoliitika sobivaks selleks, et vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside netoheidet vähemalt 55 % ning saavutada Euroopa kliimamääruse kohaselt kliimaneutraalsus.

Taaste- ja vastupidavuskava meetmete digipöördemõõdet hinnatakse jätkuvalt nii kvalitatiivse kui ka kvantitatiivse lähenemisviisi alusel. 9. märtsil 2021 esitas Euroopa Komisjon teatise „Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil“, mis hõlmab nelja põhisuunda: oskused, turvalised ja kestlikud digitaristud, ettevõtete digipööre ja avalike teenuste digitaliseerimine. Teatises on iga põhisuuna puhul määratud kindlaks ELi tasandi ambitsioonikad eesmärgid 2030. aastaks. Sellele järgnes ettepanek võtta vastu otsus, millega luuakse 2030. aasta poliitikaprogramm „Tee digikümnendisse“ ja mis peaks jõustuma 2022. aasta lõpuks. Programmiga loodaks juhtimisstruktuur, mille raames liikmesriigid ja komisjon teevad eesmärkide saavutamiseks struktureeritud koostööd, ning hõlbustataks mitut riiki hõlmavate projektide rakendamist. Liikmesriike kutsutakse üles näitama, milline on võimalike digipöördele või sellega seotud raskuste ületamisele suunatud täiendavate või muudetud meetmete panus nimetatud nelja põhisuunda ja 2030. aasta eesmärkide saavutamisse.

Kvantitatiivse lähenemisviisi puhul peab muudetud taaste- ja vastupidavuskava kogupanus digieesmärkide saavutamisse moodustama vähemalt 20 % kava kogueraldisest.

C)   Kliimamuutustega ja digimeetmetega seotud kulutuste jälgimine

Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 19 lõike 3 punktides e ja f sätestatud 37 % (kliimameetmed) ja 20 % (digimeetmed) sihid jäävad kohustuslikuks ka taaste- ja vastupidavuskava muutmise korral, olenemata muutmise põhjustest (v.a see, et digimeetmetega seotud kulutuste jälgimisel ei võeta arvesse REPowerEU peatükis kajastatud meetmete kulusid). Seega on oluline, et liikmesriigid võtaksid taaste- ja vastupidavuskava muutmisel arvesse taaste- ja vastupidavuskava kogueraldist, sealhulgas juhul, kui muudetud rahaline toetus on suurenenud või vähenenud.

2021. aasta suunised taaste- ja vastupidavuskavade kohta jäävad kehtima ning seepärast peaksid liikmesriigid iga uue või muudetud meetme puhul selgitama selle panust kliima- ja digisihi saavutamisse. Taaste- ja vastupidavuskava hinnangulise kogumaksumuse või mis tahes kliima- või digimeetme maksumuse muutmise korral tuleb meetmete panust uuesti hinnata, et veenduda kahe sihi jätkuvas saavutamises. Meetmete panust tuleb hinnata ka juhul, kui muudetakse olemasoleva meetme algset ulatust, laadi või ülesehitust.

Oluline on tähele panna, et kumbki siht arvutatakse kogu muudetud taaste- ja vastupidavuskava kohta, mis koosneb nii varem vastu võetud kavast kui ka addendum„ist, v.a see, et digimeetmetega seotud kulutuste jälgimisel ei võeta arvesse REPowerEU peatükis sisalduvate meetmete kulusid. Kliima- ja digimeetmete panus arvutatakse muudetud taaste- ja vastupidavuskava jaoks ümber, võttes arvesse taaste- ja vastupidavuskava meetmetes tehtud muudatusi ja muutunud hinnangulist kogumaksumust. Kliimameetmete panust võrreldakse taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisega, võttes arvesse ka REPowerEU peatükki. Digimeetmete panust võrreldakse taaste- ja vastupidavuskava kogueraldisega, välja arvatud reformideks ja investeeringuteks ette nähtud summad REPowerEU peatükis.

2022. aasta aprilli lõpuks positiivse hinnangu saanud 24 kavaga seotud kogemuste põhjal tuleb mitut valdkonda hõlmavate meetmete, näiteks horisontaalsete meetmete puhul kliimamuutustega ja digimeetmetega seotud kulutuste jälgimist vajaduse korral kohaldada osameetme tasandil (konkreetse sekkumisvaldkonnaga seotud meetme eristatav osa), lähtudes erinevatest sekkumisvaldkondadest (vastavalt taaste- ja vastupidavusrahastu määruse VI ja VII lisale).

Lisaks tasub meelde tuletada, et taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 19 lõike 3 punktides e ja f ning VI ja VII lisas on sätestatud koefitsiendid kliima- ja digisihtide saavutamiseks antava toetuse arvutamiseks. Nende sätete kohaselt võib kliimaeesmärkide saavutamiseks antava toetuse koefitsiente suurendada (kokku kuni 3 %), tingimusel et sellega kaasnevad mõju suurendavad meetmed. Liikmesriigid peaksid nendele sätetele tuginemist piisavalt põhjendama.

Liikmesriigid peaksid kirjeldama konkreetset lähenemisviisi, mida nad kavatsevad kasutada asjaomaste meetmete kulude jälgimiseks. Komisjon võib aidata liikmesriikidel leida näiteid selle kohta, kuidas sarnaste meetmete kulusid on nõukogu poolt varem vastu võetud taaste- ja vastupidavuskavades arvestatud.

D)   Olulise kahju ärahoidmise põhimõte

Olulise kahju ärahoidmise põhimõtet käsitlevaid tehnilisi suuniseid (2021/C 58/01), milles kirjeldatakse selle põhimõtte kohaldamise juhtpõhimõtted ja korda taaste- ja vastupidavusrahastu kontekstis, kohaldatakse jätkuvalt täielikult, võttes arvesse nende eripära. Suunistes on esitatud ka kontrollnimekiri olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise enesehindamiseks, mis tuleb muudetud taaste- ja vastupidavuskavas esitada iga meetme puhul. Käesolevas jaos esitatakse kokkuvõtlikult suuniste põhielemendid ja selgitatakse nende kohaldamist uute või muudetud meetmete suhtes. Siin esitatakse ka täiendavaid selgitusi, mis põhinevad varem vastu võetud taaste- ja vastupidavuskavadega seoses saadud kogemustel.

Kuidas tuleks olulise kahju ärahoidmise põhimõtet kohaldada taaste- ja vastupidavuskava muutmisel?

Liikmesriigid peavad esitama olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise enesehindamise iga muudetud taaste- ja vastupidavuskavas sisalduva uue või muudetud meetme kohta, välja arvatud juhul, kui see põhimõte ei ole kohaldatav (vt ka olulise kahju ärahoidmise põhimõtet käsitlevate tehniliste suuniste punkt 2.1 ja I lisa). Arvesse tuleks võtta alljärgnevalt kirjeldatud valdkonnaüleseid kaalutlusi (vt ka lisa, mis sisaldab lisateavet olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise kohta).

| — | Hiljuti kättesaadavaks muutunud vähese mõjuga alternatiivid: uute või muudetud meetmete hindamisel kohaldatakse jätkuvalt olulise kahju ärahoidmise põhimõtet käsitlevate tehniliste suuniste punktis 2.4, sealhulgas joonealuses märkuses 25, esitatud põhimõtteid. Nende meetmete puhul peaks hinnang olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimisele kajastama teavet vähese mõjuga alternatiivide kohta, mis on muudetud taaste- ja vastupidavuskava esitamise ajal kättesaadavad. |
| --- | --- |

—

Hiljuti kättesaadavaks muutunud vähese mõjuga alternatiivid: uute või muudetud meetmete hindamisel kohaldatakse jätkuvalt olulise kahju ärahoidmise põhimõtet käsitlevate tehniliste suuniste punktis 2.4, sealhulgas joonealuses märkuses 25, esitatud põhimõtteid. Nende meetmete puhul peaks hinnang olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimisele kajastama teavet vähese mõjuga alternatiivide kohta, mis on muudetud taaste- ja vastupidavuskava esitamise ajal kättesaadavad.

| — | Keskkonnamõju ei suurene võrreldes algse meetmega: olemasoleva meetme muutmise korral ei tohiks muudatus suurendada meetme suhtelist keskkonnamõju võrreldes algse meetme mõjuga. Liikmesriik peaks seda tõendama. Kui mõju suureneb, peaks liikmesriik tõendama, et meede vastab endiselt olulise kahju ärahoidmise põhimõttele, hoolimata selle suuremast keskkonnamõjust. |
| --- | --- |

—

Keskkonnamõju ei suurene võrreldes algse meetmega: olemasoleva meetme muutmise korral ei tohiks muudatus suurendada meetme suhtelist keskkonnamõju võrreldes algse meetme mõjuga. Liikmesriik peaks seda tõendama. Kui mõju suureneb, peaks liikmesriik tõendama, et meede vastab endiselt olulise kahju ärahoidmise põhimõttele, hoolimata selle suuremast keskkonnamõjust.

| — | REPowerEU meetmed: vastu võetud taaste- ja vastupidavuskavades on olulise kahju ärahoidmise põhimõtte kohaselt juba kajastatud meetmed, mis on suunatud taastuvenergia tootmisele, sealhulgas taastuvenergia direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele vastava bioenergia tootmisele, elektrivõrkudele ja elektri salvestamisele, energiatõhususele ja vesinikuvalmidusega taristule. Neile meetmetele omistati üldjuhul 100 % kliimakoefitsient ja seetõttu kohaldati kliimamuutuste leevendamise eesmärgi puhul olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise lihtsustatud hindamist. See võimalus jääb kehtima muudetud taaste- ja vastupidavuskavades kajastatud sarnaste meetmete puhul, mis vastavad 100 % kliimakoefitsiendi tingimustele. Samuti peetakse tööstuse CO2-heite vähendamise ja ulatuslikuma elektrifitseerimise edendamise meetmeid kliimamuutuste leevendamise eesmärgi puhul üldiselt olulise kahju ärahoidmise põhimõttele vastavaks, kui need vastavad käesolevate suuniste II osa I jao punkti 3 alapunktis D esitatud tingimustele. |
| --- | --- |

—

REPowerEU meetmed: vastu võetud taaste- ja vastupidavuskavades on olulise kahju ärahoidmise põhimõtte kohaselt juba kajastatud meetmed, mis on suunatud taastuvenergia tootmisele, sealhulgas taastuvenergia direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele vastava bioenergia tootmisele, elektrivõrkudele ja elektri salvestamisele, energiatõhususele ja vesinikuvalmidusega taristule. Neile meetmetele omistati üldjuhul 100 % kliimakoefitsient ja seetõttu kohaldati kliimamuutuste leevendamise eesmärgi puhul olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise lihtsustatud hindamist. See võimalus jääb kehtima muudetud taaste- ja vastupidavuskavades kajastatud sarnaste meetmete puhul, mis vastavad 100 % kliimakoefitsiendi tingimustele. Samuti peetakse tööstuse CO2-heite vähendamise ja ulatuslikuma elektrifitseerimise edendamise meetmeid kliimamuutuste leevendamise eesmärgi puhul üldiselt olulise kahju ärahoidmise põhimõttele vastavaks, kui need vastavad käesolevate suuniste II osa I jao punkti 3 alapunktis D esitatud tingimustele.

Kuidas peaksid liikmesriigid oma taaste- ja vastupidavuskavades näitama, et meetmed vastavad olulise kahju ärahoidmise põhimõttele?

Muudatuste korral võiks ette näha kaks peamist stsenaariumi, millel on erinev mõju olulise kahju ärahoidmise põhimõtte hindamise protsessile.

| — | Uue meetme kehtestamine: kui liikmesriik otsustab lisada oma taaste- ja vastupidavuskavasse uue meetme, tuleks järgida sama menetlust nagu taaste- ja vastupidavuskava esmakordsel esitamisel. Liikmesriik peaks täitma olulise kahju ärahoidmise põhimõtet käsitlevate tehniliste suuniste I lisas esitatud kontrollnimekirja, et toetada oma analüüsi selle kohta, kas ja mil määral mõjutab uus meede keskkonnaeesmärke. |
| --- | --- |

—

Uue meetme kehtestamine: kui liikmesriik otsustab lisada oma taaste- ja vastupidavuskavasse uue meetme, tuleks järgida sama menetlust nagu taaste- ja vastupidavuskava esmakordsel esitamisel. Liikmesriik peaks täitma olulise kahju ärahoidmise põhimõtet käsitlevate tehniliste suuniste I lisas esitatud kontrollnimekirja, et toetada oma analüüsi selle kohta, kas ja mil määral mõjutab uus meede keskkonnaeesmärke.

| — | Olemasoleva meetme muutmine: liikmesriik võib soovida muuta olemasoleva meetme ülesehitust, laadi või ulatust. Liikmesriik peaks esitama olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimisele antud hinnangu, muutes seda vastavalt vajadusele, et kajastada meetmes tehtud muudatusi. Liikmesriik peaks esitama viite varem vastu võetud taaste- ja vastupidavuskava sellele osale, milles on esitatud algne olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimisele antud hinnang. |
| --- | --- |

—

Olemasoleva meetme muutmine: liikmesriik võib soovida muuta olemasoleva meetme ülesehitust, laadi või ulatust. Liikmesriik peaks esitama olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimisele antud hinnangu, muutes seda vastavalt vajadusele, et kajastada meetmes tehtud muudatusi. Liikmesriik peaks esitama viite varem vastu võetud taaste- ja vastupidavuskava sellele osale, milles on esitatud algne olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimisele antud hinnang.

E)   Avatud strateegiline autonoomia

Strateegilise autonoomia hindamise võrdlusaluseks jäävad 2021. aasta suunised taaste- ja vastupidavuskavade kohta. Taaste- ja vastupidavuskavad peaksid tugevdama liidu vastupanuvõimet ja strateegilist autonoomiat. Vastavalt Versailles“ deklaratsioonile peaksid ELi tasand ja liikmesriikide tasand tugevama majandusliku aluse tagamise eesmärgil strateegiliste sõltuvuste vähendamiseks meetmete rakendamisel üksteist täiendama.

Liikmesriike kutsutakse üles keskenduma ka rohepöördega seotud oluliste materjalide ja tehnoloogiliste lahenduste kriitilise tähtsusega väärtusahelatele. See hõlmab eelkõige vähese CO2-heitega energiaseadmete ja -tehnoloogia tootmist. Arvestades praegust geopoliitilist olukorda, mis lähiaastatel tõenäoliselt ei muutu, tuleb liikmesriikidel kaaluda võimalust toetada oma tööstuslike väärtusahelate arendamist ja laiendamist, et toota ja võtta ringlusse vähese CO2-heitega tehnoloogilisi komponente ja seadmeid, mis on vajalikud nende energia- ja kliimaeesmärkide saavutamiseks. Tööstuse toetamine selles osas võib hõlmata puhta tehnoloogia seadmete, eelkõige päikese- ja tuuleenergiatehnoloogia, soojuspumpade, elektrolüüsiseadmete ja muude vähese CO2-heitega seadmete tootmist. See hõlmab ka ringmajanduse meetmeid, et tagada kriitilise tähtsusega sektorites toormaterjalidega varustamine.

Asjakohasel juhul peaksid liikmesriigid esitama digivõimekusse ja ühenduvusse tehtavate investeeringute julgeolekualase enesehindamise. Julgeolekualase enesehindamise käigus tuleks kindlaks teha võimalikud turvaprobleemid ja nende lahendamise viisid. Liikmesriigid, kes ei ole seda veel teinud, peaksid sellise enesehindamise läbi viima ja esitama lisaselgitused selle kohta, kuidas meetmed aitavad kaasa liidu avatud strateegilisele autonoomiale ja julgeolekuküsimuste lahendamisele. Lisaselgitustes tuleks selgelt välja tuua asjaomased riskid ja nende leevendamiseks kavandatavad meetmed.

F)   Eesmärgid, sihid ja ajakava

Oma taaste- ja vastupidavuskava muutmisel peaksid liikmesriigid tagama, et igale taaste- ja vastupidavusrahastust toetatavale uuele või muudetud meetmele määratakse vastavad eesmärgid ja sihid. Uute eesmärkide ja sihtide määratlemisel või olemasolevate eesmärkide ja sihtide muutmisel peaksid liikmesriigid järgima põhimõtteid, mis on esitatud 2021. aasta suunistes taaste- ja vastupidavuskavade kohta, muu hulgas seoses eesmärkide ja sihtide konkreetsuse ja usaldusväärsusega.

Uute või muudetud eesmärkide või sihtide seadmine tuleneb rangelt uute või muudetud meetmete lisamisest muudetud taaste- ja vastupidavuskavasse. Nende suhtes kohaldatakse samu nõudeid, mis on seotud vastu võetud taaste- ja vastupidavuskava muutmise õigusliku alusega, mida käsitletakse käesoleva dokumendi I jaos. Näiteks ei saa artikli 18 kohast ajakohastamist, mis on seotud rahalise toetuse muutumisega, kasutada selleks, et muuta nende meetmete eesmärkide või sihtide sisu, mida ajakohastamine ei mõjuta. Peamine põhimõte on see, et asjaomaste meetmete ambitsioonitaset ei tohiks alandada. REPowerEU peatükis kajastatud meetmete puhul, mis ei saa rahalist toetust taaste- ja vastupidavusrahastust, ei ole eesmärgid ja sihid nõutavad.

Kuna liikmesriike julgustatakse osalema kava „REPowerEU“ eesmärke toetavates piiriülestes või mitut riiki hõlmavates projektides, tuleks erilist tähelepanu pöörata nendega seotud eesmärkide ja sihtide usaldusväärsele kavandamisele. Ühest küljest tuleks need eesmärgid ja sihid selgelt jaotada sellistes projektides osalevate liikmesriikide vahel, et vältida kattuvusi ning viivitusi hindamisel ja rakendamisel. Ühe taaste- ja vastupidavuskava täitmise edukas lõpuleviimine peaks olema teise liikmesriigi omast sõltumatu. Teisest küljest tuleks eesmärgid ja sihid kavandada kooskõlastatult, et tagada liikmesriikide vältimatu vastastikuse sõltuvuse nõuetekohane hindamine ja mõistlikud rakendamistähtajad. Komisjon on valmis abistama piiriülestes või mitut riiki hõlmavates projektides osalevaid liikmesriikide rühmi, et tagada nende eesmärkide ja sihtide asjakohane kavandamine.

Selleks et vältida viivitusi komisjonile maksetaotluste esitamisel, võivad liikmesriigid teha ettepaneku teatavate eesmärkide või sihtide ajakava muutmise kohta, tingimusel et selline muutmine ei alanda asjaomaste meetmete ambitsioonitaset.

Mõningate REPowerEU peatükis kajastatud investeeringute rakendamisperiood võib jätkuda pärast 2026. aastat. Sellistel juhtudel tuleks nende investeeringutega seotud eesmärgid ja sihid kavandada nii, et need hõlmaksid ainult taaste- ja vastupidavusrahastust rahastu rakendamisperioodi jooksul toetatavaid meetmeid, ning meetmete ülesehituses tuleks selgelt kindlaks määrata, milliseid rakendusetappe toetatakse pärast 2026. aastat riiklikest või muudest ELi vahenditest. Kui liikmesriik kavatseb muuta oma taaste- ja vastupidavuskava artikli 21 alusel, saab olemasolevates eesmärkides ja sihtides muudatusi teha ainult sel määral, mil need on seotud muudatuste põhjendamiseks esitatud objektiivsete asjaoludega. Nagu on selgitatud käesolevate suuniste 1. osas, peaks objektiivsete asjaolude ja kavandatud muudatuste vahel olema põhjuslik seos.

Nõukogu rakendusotsuses avastatud kirjavigadest võib komisjonile ja nõukogule taaste- ja vastupidavuskavade rakendamise ajal mis tahes hetkel märku anda. Neid võetakse arvesse komisjoni ettepanekus nõukogu uue/läbivaadatud rakendusotsuse kohta või vastavas paranduses.

G)   Rahastamine ja kulud

Uued meetmed: liikmesriigid peavad esitama addendum’is kajastatud uute reformide ja investeeringute hinnangulised kogukulud. See kohustus puudutab ka REPowerEU peatükis kajastatud reforme ja investeeringuid. Reformide ja investeeringute puhul, mida ei rahastata taaste- ja vastupidavusrahastust, ei ole kuluandmeid vaja esitada.

Muudetud meetmed: kui muudatused mõjutavad kuluprognoose, esitab liikmesriik iga muudetud meetme kohta ajakohastatud kuluprognoosi. Kui muutmine on seotud üksnes meetme ulatusega, tuleks hinnangulised kulud läbi vaadata proportsionaalselt.

Metoodika: kuluprognooside koostamisel peaksid liikmesriigid järgima konkreetseid juhiseid, mis on esitatud 2021. aasta suunistes taaste- ja vastupidavuskavade kohta. Reeglina ei pea liikmesriigid esitama ajakohastatud kuluprognoose meetmete kohta, mis ei ole uued ega muudetud. Liikmesriigid võivad esitada kuluprognooside kinnituse, mille on väljastanud sõltumatu avaliku sektori asutus; see võib aidata suurendada prognooside usutavust.

3.   Taaste- ja vastupidavuskavade täiendavus ja rakendamine

A)   Kooskõla muude algatustega

Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 17 kohaselt peavad kõik taaste- ja vastupidavuskavad, sealhulgas addendum’id, olema kooskõlas asjaomaste riigipõhiste soovitustega (üldjuhul 2019., 2020. ja 2022. aasta riigipõhiste soovitustega) ning teabega, mis on esitatud riiklikes reformikavades, määruse (EL) 2018/1999 kohastes riiklikes energia- ja kliimakavades ja nende ajakohastatud versioonides, õiglase ülemineku territoriaalsetes kavades, noortegarantii rakenduskavades, partnerluslepingutes ja rakenduskavades.

| — | Kooskõla asjaomaste riigipõhiste soovitustega ja riiklike reformikavadega käsitletakse käesolevate suuniste jaos Euroopa poolaasta kohta. |
| --- | --- |

—

Kooskõla asjaomaste riigipõhiste soovitustega ja riiklike reformikavadega käsitletakse käesolevate suuniste jaos Euroopa poolaasta kohta.

| — | Addendum’id peavad olema kooskõlas ka õiglase ülemineku territoriaalsetes kavades kajastatud meetmetega kliimaneutraalse majanduse saavutamiseks. |
| --- | --- |

—

Addendum’id peavad olema kooskõlas ka õiglase ülemineku territoriaalsetes kavades kajastatud meetmetega kliimaneutraalse majanduse saavutamiseks.

| — | Peale selle peavad addendum’id olema kooskõlas pärast algsete taaste- ja vastupidavuskavade vastuvõtmist vastu võetud partnerluslepingute ja rakenduskavadega. Kuna kõigi liikmesriikide partnerluslepingud on valmimas (või valminud), peaksid liikmesriigid selgitama, kuidas uued või muudetud taaste- ja vastupidavuskava meetmed täiendavad 2021.–2027. aasta programmide rakendamist, (11) võttes arvesse võimalust paigutada vahendeid ühissätete määruse artiklite 26 ja 26a kohaselt ümber. |
| --- | --- |

—

Peale selle peavad addendum’id olema kooskõlas pärast algsete taaste- ja vastupidavuskavade vastuvõtmist vastu võetud partnerluslepingute ja rakenduskavadega. Kuna kõigi liikmesriikide partnerluslepingud on valmimas (või valminud), peaksid liikmesriigid selgitama, kuidas uued või muudetud taaste- ja vastupidavuskava meetmed täiendavad 2021.–2027. aasta programmide rakendamist, (11) võttes arvesse võimalust paigutada vahendeid ühissätete määruse artiklite 26 ja 26a kohaselt ümber.

B)   Rahastamise täiendavus

Kooskõlas taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikliga 9 peaksid liikmesriigid esitama teavet iga uue või muudetud meetme jaoks eraldatud või kavandatud ELi rahaliste vahendite täiendavuse ja (võimaliku) muu ELi rahastamise kohta. Asjaomaste meetmete vastastikuse täiendavuse kohta antakse suuniseid II osa 1. jaos REPowerEU peatüki kohta. Kui liikmesriik kavatseb meetme välja jätta või seda vähendada või kavatseb seda meedet rahastada/rakendada mõne muu rahastamisprogrammi kaudu, tuleks see samuti ära märkida. Lisaks peaks liikmesriik teatama komisjonile võimalikest muude rahastamismeetoditega seotud muutustest ka meetmete puhul, mis on juba kajastatud varem vastu võetud taaste- ja vastupidavuskavas.

Erinevate taaste- ja vastupidavusrahastust rahastatavate ja muude vahenditega rahastatavate REPowerEU meetmete vastastikuse täiendavuse tõendamisel peaksid liikmesriigid selgelt esitama rahastamisallikad, nt märkima, milliseid meetmeid toetatakse Euroopa ühendamise rahastust, kui neil on ühishuviprojekti staatus, või moderniseerimisfondist. Kui sama meedet toetatakse nii taaste- ja vastupidavusrahastust kui ka muudest ELi rahastamisallikatest, peaksid liikmesriigid selgelt piiritlema iga rahastamisvahendiga kaetavad kulud, et vältida topeltrahastamist.

C)   Topeltrahastamise vältimine

Liikmesriigid peaksid oma muudetud taaste- ja vastupidavuskavas täpsustama, kas rahastamise vastastikuse täiendavuse ja taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 9 järgimise tagamiseks kehtestatud korda on muudetud. 2021. aasta suunised taaste- ja vastupidavuskavade kohta jäävad selles küsimuses täielikult kohaldatavaks. Nagu on rõhutatud 2021. aasta suunistes taaste- ja vastupidavuskavade kohta ja kooskõlas taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 18 lõike 4 punktiga r, peaks taaste- ja vastupidavuskava täiendavust käsitlev osa kajastama korda, mille eesmärk on vältida topeltrahastamist taaste- ja vastupidavusrahastust ja muudest liidu programmidest. Taaste- ja vastupidavusrahastust toetatavaid meetmeid võib täiendavalt toetada muudest ELi fondidest ainult juhul, kui selline toetus ei kata samu kulusid. Selle tingimuse täitmise hindamisel peab liikmesriik võtma arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu kahte eriomadust võrreldes enamiku muude liidu programmidega:

| — | taaste- ja vastupidavusrahastu on tulemuspõhine instrument, mille raames rahastamine ei ole seotud kuludega, vaid makstakse välja osamaksetena, kui eesmärgid ja sihid on rahuldavalt täidetud. Iga taaste- ja vastupidavuskava sisaldab aga kuluprognoosi, milles on selgelt kindlaks määratud, millist meetme osa ja sellega seotud kulusid toetatakse taaste- ja vastupidavusrahastust. Seepärast peaksid eesmärgid ja sihid kajastama üksnes taaste- ja vastupidavusrahastust toetatavaid meetmeid. Selle aluseks olev arusaam, et need kulud kaetakse taaste- ja vastupidavusrahastu vahenditest, aitab vältida seda, et muude liidu fondide toetust kasutatakse samade kulude katmiseks. |
| --- | --- |

—

taaste- ja vastupidavusrahastu on tulemuspõhine instrument, mille raames rahastamine ei ole seotud kuludega, vaid makstakse välja osamaksetena, kui eesmärgid ja sihid on rahuldavalt täidetud. Iga taaste- ja vastupidavuskava sisaldab aga kuluprognoosi, milles on selgelt kindlaks määratud, millist meetme osa ja sellega seotud kulusid toetatakse taaste- ja vastupidavusrahastust. Seepärast peaksid eesmärgid ja sihid kajastama üksnes taaste- ja vastupidavusrahastust toetatavaid meetmeid. Selle aluseks olev arusaam, et need kulud kaetakse taaste- ja vastupidavusrahastu vahenditest, aitab vältida seda, et muude liidu fondide toetust kasutatakse samade kulude katmiseks.

| — | Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 22 lõike 1 kohaselt saavad taaste- ja vastupidavusrahastust toetust pigem liikmesriigid kui lõplikud vahendite saajad, nagu üksikisikud või ettevõtjad. Liikmesriigid peavad siiski tagama, et ükski lõplik vahendite saaja ei saaks oma tegelikest kuludest rohkem rahalisi vahendeid ja et ükski lõplik vahendite saaja ei saaks erinevaid liidu rahalisi vahendeid, mis katavad samu kulusid. |
| --- | --- |

—

Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 22 lõike 1 kohaselt saavad taaste- ja vastupidavusrahastust toetust pigem liikmesriigid kui lõplikud vahendite saajad, nagu üksikisikud või ettevõtjad. Liikmesriigid peavad siiski tagama, et ükski lõplik vahendite saaja ei saaks oma tegelikest kuludest rohkem rahalisi vahendeid ja et ükski lõplik vahendite saaja ei saaks erinevaid liidu rahalisi vahendeid, mis katavad samu kulusid.

D)   Rakendamine

Koos algsete taaste- ja vastupidavuskavadega hinnati ka nende rakendamise raamistikku. Eeldatakse, et liikmesriigid tuginevad muudetud taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel jätkuvalt samale korrale. Võimalikke rakendusraamistikus kavandatud muudatusi tuleks siiski selgitada.

Kui liikmesriikidel on esinenud taaste- ja vastupidavuskava rakendamisel raskusi (näiteks seoses haldussuutlikkuse puudumisega, väljaarendamata IT-süsteemiga või vastutavate asutuste ebapiisavate volitustega), soovitatakse neil oma senine rakenduskord ennetavalt läbi vaadata, et muuta see tõhusamaks. Samuti kutsutakse liikmesriike üles arutama seni saadud kogemusi komisjoniga, et teha kindlaks, kas rakendusraamistiku muutmine võiks aidata parandada reformide ja investeeringute elluviimist.

Kui liikmesriik muudab oma taaste- ja vastupidavuskava selleks, et kasutada ära suurenenud maksimaalset rahalist toetust, või seoses laenutaotlusega, peaks ta tõendama, et kava koordineerimise ja rakendamise eest vastutavatel asutustel on piisav haldussuutlikkus ja asjakohased volitused.

2021. aasta suunised taaste- ja vastupidavuskavade kohta jäävad kehtima ka seoses tehnilise toe instrumendi kasutamisega taaste- ja vastupidavusrahastu raames. Liikmesriigid võivad kasutada tehnilise toe instrumenti ka REPowerEU peatükis kajastatud investeeringute ja reformide elluviimiseks. Liikmesriike kutsutakse üles teatama oma võimalikust soovist tugineda taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 7 lõikele 2 seoses konkreetse reformi või investeeringuga, millega tehniline tugi on seotud. Kui liikmesriik on taotlenud või kavatseb taotleda tehnilise toe instrumendi raames horisontaalset toetust seoses taaste- ja vastupidavuskava rakendamisega, nt teavitamismeetmete puhul, palutakse tal see selles jaos ära märkida.

E)   Konsulteerimine

Liikmesriigid peaksid esitama kokkuvõtte konsultatsioonidest, mis viidi läbi kooskõlas riikliku õigusraamistikuga ja mille tulemusel esitatakse muudetud taaste- ja vastupidavuskava/addendum. Konsultatsiooniprotsess peaks olema vastavuses taaste- ja vastupidavuskavas tehtud muudatuste ulatusega. Näiteks muudatused, mis kajastavad vähesel määral muutunud rahaeraldist, ei nõuaks samasugust konsulteerimisprotsessi kui märkimisväärse laenusumma taotlemine.

Kuna algsete taaste- ja vastupidavuskavade koostamisel toimunud konsultatsioonide ulatus oli erinev, eelkõige COVID-19 pandeemia tõttu, soovitatakse liikmesriikidel taaste- ja vastupidavuskava muutmisel konsultatsiooniprotsessi tõhustada. Liikmesriigid peaksid kooskõlas oma riikliku õigusraamistikuga tagama, et sidusrühmad, sealhulgas kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, tööturu osapooled, vabaühendused ja asjakohasel juhul põllumajandussektori sidusrühmad kaasatakse õigeaegselt ja sisuliselt uute või läbivaadatud meetmete kavandamisse, rakendamisse ja järelevalvesse.

Asjaomaste meetmete rakendamiseks võib olla asjakohane lisada geograafilise mõõtmega eesmärkidele või sihtidele piirkondlike või kohalike kaalutlustega seotud tingimusi (näiteks eritingimused, mis on seotud kohalike ja piirkondlike omavalitsustega konsulteerimisega). Samuti võib sarnaseid tööturu osapooltega ja asjakohasel juhul põllumajandussektori sidusrühmadega konsulteerimise tingimusi lisada seoses asjaomaste reformide või investeeringute elluviimisega.

Ka Euroopa poolaasta kujutab endast olulist raamistikku taaste- ja vastupidavuskavade rakendamisel tehtud edusammude arutamiseks sidusrühmadega vastavalt liikmesriigi tavadele ja traditsioonidele. Lisaks võivad liikmesriigid kasutada oma riiklikke reformikavasid, et kirjeldada seni peetud konsultatsioone ja anda ülevaade tulevikuks kavandatud konsultatsioonidest.

Taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on edukas ainult siis, kui sellega kaasneb tugev piirkondlik ja kohalik isevastutus ning tööturu osapoolte ja kodanikuühiskonna toetus.

F)   Kontrollid ja auditeerimine

Sisekontrollisüsteemid on hädavajalikud selleks, et tagada taaste- ja vastupidavuskavade täielik kooskõla taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikliga 22. Sellega seoses ja võttes arvesse taaste- ja vastupidavuskava läbivaatamisest tulenevaid muudatusi, on oluline, et liikmesriigid põhjendaksid täpselt, kuidas kehtestatud kontrollistruktuurid on endiselt sobivad ja kuidas neid asjakohaste vahendite ja struktuuride tagamiseks vajaduse korral tugevdatakse. Eelkõige juhul, kui muudetud taaste- ja vastupidavuskava sisaldab uusi või muudetud meetmeid, peaks liikmesriik selgitama ja tõendama, et kontrollistruktuurid on endiselt piisavad ja/või kuidas proportsionaalselt taaste- ja vastupidavuskava mahu suurenemisega suurendatakse kontrollistruktuuride suutlikkust, sealhulgas personali ja protsesse.

Kui addendum ei kajasta maksimaalse rahalise toetuse olulist suurenemist, kuid sellega tehakse siiski muudatusi võrreldes esialgse taaste- ja vastupidavuskavaga, palutakse liikmesriigil esitada ajakohastatud selgitus kontrollikorra ja -süsteemide kohta, sealhulgas lõplike vastuvõtjate andmete säilitamise süsteemi kohta.

G)   Teavitamine

Liikmesriigid peaksid kooskõlas taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikliga 34 ja rahastamislepingu artikliga 10 jätkama oma teavitusstrateegia rakendamist, vajaduse korral ajakohastades seda seoses uute reformide ja investeeringutega, et tagada üldsuse teadlikkus liidu rahastamisest. Muudetud taaste- ja vastupidavuskava esitamisel palutakse liikmesriikidel kirjeldada nende kohustuste täitmiseks võetud meetmeid, et hõlbustada komisjoni järelevalvet nimetatud sätete järgimise üle.

Teavituskampaaniate keskne eesmärk peaks olema tõsta teadlikkust peamistest reformidest ja investeeringutest ning suurendada üldsuse teadmisi taaste- ja vastupidavuskava ja selle eesmärkide kohta. Liikmesriikidel soovitatakse oma taaste- ja vastupidavuskavaga seotud teavitustegevuses keskenduda järgmistele ülesannetele:

| — | selgitada ja tuletada meelde oma taaste- ja vastupidavuskava eesmärke ja sellest liikmesriigile tulenevat kasu; |
| --- | --- |

—

selgitada ja tuletada meelde oma taaste- ja vastupidavuskava eesmärke ja sellest liikmesriigile tulenevat kasu;

| — | selgitada praktiliste tõenditega, miks reformid ja investeeringud on ühiskonnale kasulikud; |
| --- | --- |

—

selgitada praktiliste tõenditega, miks reformid ja investeeringud on ühiskonnale kasulikud;

| — | tagada, et taaste- ja vastupidavuskava kõrgetasemeline poliitiline heakskiit oleks piisavalt nähtav; |
| --- | --- |

—

tagada, et taaste- ja vastupidavuskava kõrgetasemeline poliitiline heakskiit oleks piisavalt nähtav;

| — | teavitada pöördelise tähtsusega projektidest ja seostada nende elluviimine taaste- ja vastupidavusrahastuga; |
| --- | --- |

—

teavitada pöördelise tähtsusega projektidest ja seostada nende elluviimine taaste- ja vastupidavusrahastuga;

| — | julgustada potentsiaalseid toetusesaajaid taotlema rahastamist taaste- ja vastupidavuskava raames; |
| --- | --- |

—

julgustada potentsiaalseid toetusesaajaid taotlema rahastamist taaste- ja vastupidavuskava raames;

| — | tutvustada üldisi edusamme nii reformide kui ka investeeringute elluviimisel, sealhulgas korrapärases teabevahetuses tööturu osapooltega, mõjutatud kogukondadega ja kodanikuühiskonnaga laiemalt. |
| --- | --- |

—

tutvustada üldisi edusamme nii reformide kui ka investeeringute elluviimisel, sealhulgas korrapärases teabevahetuses tööturu osapooltega, mõjutatud kogukondadega ja kodanikuühiskonnaga laiemalt.

Komisjon saab ka võrgustiku INFORM EU kaudu aidata liikmesriikidel rakendada riiklikke teavitusstrateegiaid, sealhulgas seoses muudetud taaste- ja vastupidavuskavadega.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, 12. veebruar 2021, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17.).

(2)  Komisjoni talituste töödokument (2021) 12 final.

(3)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule taasterahastu „NextGenerationEU“ uue rahastamisstrateegia kohta (COM(2021) 250 final) ning komisjoni otsused C(2021)2501 ja C(2021)2502.

(4)  Lisateavet taasterahastu „NextGenerationEU“ rahastamistehingute kohta leiab 22. veebruar 2022 avaldatud aruandest (COM(2022) 43 final).

(5)  Taastuvenergial põhineva kütte- ja jahutustehnoloogia ning CO2-heite vähendamise võimaluste, stsenaariumide ja võimalike meetmete parimate näidete, põhjaliku teabe ja mõjuanalüüside, sealhulgas riigipõhiste teabelehtede, andmete ja mõjuhinnangute leidmiseks soovitatakse liikmesriikidel tutvuda kütte- ja jahutussektorit käsitlevate uuringutega, mis on kättesaadavad aadressil https://energy.ec.europa.eu/topics/energy-efficiency/heating-and-cooling_et

(6)  Vt ka COM(2021) 801 final, 14. detsember 2021.

(7)  Kui toetatava tegevusega saavutatakse prognoositud kasvuhoonegaaside heide, mis ei ole asjaomastest võrdlusalustest märkimisväärselt väiksem (kuid on siiski väiksem), tuleks esitada selgitus selle kohta, miks see ei ole võimalik. Võrdlusalused, mis on kehtestatud saastekvootide tasuta eraldamiseks heitkogustega kauplemise süsteemi kohaldamisalasse kuuluvatele tegevusaladele, nagu on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2021/447.

(8)  Tavapärase Euroopa poolaasta tsükli raames esitab komisjon riigipõhised soovitused tavaliselt mai lõpus/juuni alguses, Euroopa Ülemkogu kiidab need heaks ja nõukogu võtab need vastu juuli alguses.

(9)  SEC(2022) 70 final – SWD(2022) 19 final – SWD(2022) 20 final.

(10)  COM(2021) 550 final; COM(2021) 801 final.

(11)  Vt 1. osa, milles käsitletakse taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika vahendite ümberpaigutamise taotlemise korda.

---

LISA

RAHASTAMISVAHENDID

Liikmesriigid võivad otsustada rahastamisvahendi liigi, selle ülesehituse ja rakendusüksuste/volitatud üksuste valimise üle ning neid julgustatakse arutama komisjoni talitustega rahastamisvahendite kavandatud kasutuse parimat viisi, võttes arvesse meetmete eesmärke, olemasolevaid struktuure ja seoseid partnerite tööga.

Üldiselt on liikmesriikidel rahastamisvahendite kasutamiseks kaks peamist võimalust: paigutada raha taaste- ja vastupidavusrahastust ümber InvestEU liikmesriigi osasse või kasutada muid struktuure, näiteks riiklikke struktuure. Mõlema variandiga seotud tingimusi on kirjeldatud 2021. aasta jaanuari suunistes taaste- ja vastupidavuskavade kohta ja neid selgitatakse lähemalt allpool.

Esimene etapp: meetme ettevalmistamine. Selles etapis tagatakse, et rahastamisvahend aitab kaasa taaste- ja vastupidavuskava eesmärkide saavutamisele.

| — | Kirjeldatakse toetatavat investeerimispoliitikat (nt energiatõhusus, lairibaühendus, VKEdes üleminek digitehnoloogiale), millega määratakse kindlaks, kuidas taaste- ja vastupidavusrahastu vahendeid rahastamisvahendi raames kasutatakse ning kuidas see on kooskõlas taaste- ja vastupidavusrahastu kohaldamisala ja hindamiskriteeriumidega, sealhulgas kirjeldades aluseks olevat turutõrget, mille tõttu on vaja kasutada avaliku sektori vahendeid erainvesteeringuteks. |
| --- | --- |

—

Kirjeldatakse toetatavat investeerimispoliitikat (nt energiatõhusus, lairibaühendus, VKEdes üleminek digitehnoloogiale), millega määratakse kindlaks, kuidas taaste- ja vastupidavusrahastu vahendeid rahastamisvahendi raames kasutatakse ning kuidas see on kooskõlas taaste- ja vastupidavusrahastu kohaldamisala ja hindamiskriteeriumidega, sealhulgas kirjeldades aluseks olevat turutõrget, mille tõttu on vaja kasutada avaliku sektori vahendeid erainvesteeringuteks.

| — | Määratletakse rahastamisvahend (ja muu hulgas taaste- ja vastupidavusrahastu ning rahastamisvahendi raames kasutatavate muude rahastamisallikate vaheline riski-/tulupoliitika) ning kirjeldatakse, kuidas see aitab kaasa taaste- ja vastupidavuskava eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

—

Määratletakse rahastamisvahend (ja muu hulgas taaste- ja vastupidavusrahastu ning rahastamisvahendi raames kasutatavate muude rahastamisallikate vaheline riski-/tulupoliitika) ning kirjeldatakse, kuidas see aitab kaasa taaste- ja vastupidavuskava eesmärkide saavutamisele.

| — | Viiakse läbi olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise üksikasjalik enesehindamine ja kavandatakse kaitsemeetmed, mis on vajalikud selleks, et tagada olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimine meetme rakendamisel. |
| --- | --- |

—

Viiakse läbi olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise üksikasjalik enesehindamine ja kavandatakse kaitsemeetmed, mis on vajalikud selleks, et tagada olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimine meetme rakendamisel.

| — | Määratakse kindlaks asjakohased riigiabi reguleerivad sätted ja üldise grupierandi määruse võimalik kohaldamine ning nendega seotud kriteeriumid, millele rahastamistooted peavad vastama. |
| --- | --- |

—

Määratakse kindlaks asjakohased riigiabi reguleerivad sätted ja üldise grupierandi määruse võimalik kohaldamine ning nendega seotud kriteeriumid, millele rahastamistooted peavad vastama.

| — | Määratakse kindlaks selged eesmärgid (mis on seotud rahastamisvahendi loomise ja rakendamisega) ja sihid (mis on seotud rahastamisvahendist rahastatavate projektide väljundite/tulemustega). |
| --- | --- |

—

Määratakse kindlaks selged eesmärgid (mis on seotud rahastamisvahendi loomise ja rakendamisega) ja sihid (mis on seotud rahastamisvahendist rahastatavate projektide väljundite/tulemustega).

| — | Määratletakse pakutava toetuse liik (nt laenud, tagatised, omakapital), sihtrühma kuuluvad toetusesaajad (nt VKEd, suuremad ettevõtted, avaliku ja erasektori partnerlus) ja investeeringute liik (nt innovatsioon, lairibaühendus, taristu), et määrata kindlaks investeerimiskõlblikud varad. |
| --- | --- |

—

Määratletakse pakutava toetuse liik (nt laenud, tagatised, omakapital), sihtrühma kuuluvad toetusesaajad (nt VKEd, suuremad ettevõtted, avaliku ja erasektori partnerlus) ja investeeringute liik (nt innovatsioon, lairibaühendus, taristu), et määrata kindlaks investeerimiskõlblikud varad.

| — | Koostatakse rahastamisvahendi rakendamise ajakava (rahastamisvahendi loomine võib võtta keskmiselt kuni kaks aastat), sealhulgas kirjeldades reaalmajandusse tehtavaid investeeringuid ja nendega seotud mõju. |
| --- | --- |

—

Koostatakse rahastamisvahendi rakendamise ajakava (rahastamisvahendi loomine võib võtta keskmiselt kuni kaks aastat), sealhulgas kirjeldades reaalmajandusse tehtavaid investeeringuid ja nendega seotud mõju.

| — | Kirjeldatakse järelevalvesüsteemi, mis on vajalik sihtidest ja eesmärkidest aru andmiseks kooskõlas taaste- ja vastupidavuskavaga. |
| --- | --- |

—

Kirjeldatakse järelevalvesüsteemi, mis on vajalik sihtidest ja eesmärkidest aru andmiseks kooskõlas taaste- ja vastupidavuskavaga.

Teine etapp: rakendusleping rahastamisvahendi eest vastutava volitatud üksusega

| — | Rahastamisvahendi rakendamiseks tuleb rakenduspartneriga/volitatud üksusega (fondide puhul oleks tegemist partnerite nimel tegutseva fondivalitsejaga) sõlmida leping taaste- ja vastupidavuskavast tulenevate kohustuste täitmiseks. Liikmesriigi ja rakendusüksuste/volitatud üksuste vahelises raamlepingus tuleks kajastada kõik taaste- ja vastupidavusrahastu määrusest ja liikmesriigi taaste- ja vastupidavuskava käsitlevast nõukogu rakendusotsusest tulenevad kohustused, pöörates erilist tähelepanu kohustustele, mis on seotud riigiabiga, olulise kahju ärahoidmise põhimõttega, auditi ja kontrolliga, ning võimalikele piirangutele, mida kohaldatakse toetusesaajate suhtes. |
| --- | --- |

—

Rahastamisvahendi rakendamiseks tuleb rakenduspartneriga/volitatud üksusega (fondide puhul oleks tegemist partnerite nimel tegutseva fondivalitsejaga) sõlmida leping taaste- ja vastupidavuskavast tulenevate kohustuste täitmiseks. Liikmesriigi ja rakendusüksuste/volitatud üksuste vahelises raamlepingus tuleks kajastada kõik taaste- ja vastupidavusrahastu määrusest ja liikmesriigi taaste- ja vastupidavuskava käsitlevast nõukogu rakendusotsusest tulenevad kohustused, pöörates erilist tähelepanu kohustustele, mis on seotud riigiabiga, olulise kahju ärahoidmise põhimõttega, auditi ja kontrolliga, ning võimalikele piirangutele, mida kohaldatakse toetusesaajate suhtes.

| — | Järgida tuleb asjakohaseid riigiabi- ja riigihanke-eeskirju. |
| --- | --- |

—

Järgida tuleb asjakohaseid riigiabi- ja riigihanke-eeskirju.

| — | Üks taaste- ja vastupidavuskava esimesi eesmärke võib olla seotud rahastamisvahendi loomist või olemasoleva vahendi kohandamist (kooskõlas taaste- ja vastupidavuskavas määratletud investeerimispoliitikaga) käsitleva rakenduslepingu sõlmimisega liikmesriigi ja volitatud üksuse vahel. |
| --- | --- |

—

Üks taaste- ja vastupidavuskava esimesi eesmärke võib olla seotud rahastamisvahendi loomist või olemasoleva vahendi kohandamist (kooskõlas taaste- ja vastupidavuskavas määratletud investeerimispoliitikaga) käsitleva rakenduslepingu sõlmimisega liikmesriigi ja volitatud üksuse vahel.

| — | Seoses taaste- ja vastupidavuskava selle esimese eesmärgiga esitab liikmesriik esimese väljamaksetaotluse esitamisel komisjonile rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad eeskirjad ja investeerimispoliitika, et oleks võimalik kontrollida rahastamisvahendi vastavust taaste- ja vastupidavuskavale. |
| --- | --- |

—

Seoses taaste- ja vastupidavuskava selle esimese eesmärgiga esitab liikmesriik esimese väljamaksetaotluse esitamisel komisjonile rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad eeskirjad ja investeerimispoliitika, et oleks võimalik kontrollida rahastamisvahendi vastavust taaste- ja vastupidavuskavale.

Reaalmajandusse investeerimine volitatud üksuse või finantsvahendajate (nt kommertspangad, investeerimisfondid) poolt

| — | Kõik järgnevad eesmärgid on seotud volitatud üksuse või finantsvahendajate poolt reaalmajandusse investeerimisega. |
| --- | --- |

—

Kõik järgnevad eesmärgid on seotud volitatud üksuse või finantsvahendajate poolt reaalmajandusse investeerimisega.

| — | Rahastamisvahendi lõpetamisel tagastatakse eraldised ja tagasimaksed, mida ei ole kasutatud kahjumi katmiseks, liikmesriigile vastavalt rahastamisvahendi suhtes kohaldatavas investeerimispoliitikas ja väljumisstrateegias sätestatud tingimustele. Nähakse ette kohustus tagada, et tulu ja tagasimakseid kasutatakse samaväärsetel eesmärkidel. |
| --- | --- |

—

Rahastamisvahendi lõpetamisel tagastatakse eraldised ja tagasimaksed, mida ei ole kasutatud kahjumi katmiseks, liikmesriigile vastavalt rahastamisvahendi suhtes kohaldatavas investeerimispoliitikas ja väljumisstrateegias sätestatud tingimustele. Nähakse ette kohustus tagada, et tulu ja tagasimakseid kasutatakse samaväärsetel eesmärkidel.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 31.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 214/34 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 214/34

---

Teatis isikutele ja rühmitusele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud ISILi (Daesh) ja Al-Qaida ning nendega seotud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste või asutuste vastu suunatud piiravate täiendavate meetmete kehtestamist käsitlevas nõukogu otsuses (ÜVJP) 2016/1693, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/837, ning nõukogu määruses (EL) 2016/1686, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/836

(2022/C 214/02)

Alljärgnev teave tehakse teatavaks isikutele ja rühmitusele, kes on kantud loetellu, mis on esitatud ISILi (Daesh) ja Al-Qaida ning nendega seotud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste või asutuste vastu suunatud piiravate täiendavate meetmete kehtestamist käsitleva nõukogu otsuse (ÜVJP) 2016/1693 (1) (mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/837 (2)) lisas ning nõukogu määruse (EL) 2016/1686 (3) (mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/836 (4)) I lisas.

Euroopa Liidu Nõukogu otsustas, et eespool nimetatud lisades esitatud isikud ja rühmitus tuleks kanda loetellu, kuhu on kantud isikud, rühmitused, ettevõtjad ja üksused, kelle suhtes kohaldatakse otsuses (ÜVJP) 2016/1693 ja määruses (EL) 2016/1686 sätestatud piiravaid meetmeid.

Asjaomaste isikute ja rühmituse tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjakohase liikmesriigi või asjakohaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, mis on loetletud määruse (EL) 2016/1686 II lisas, luba külmutatud rahaliste vahendite kasutamiseks põhivajadusteks või konkreetseteks makseteks kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 5.

Asjaomased isikud ja rühmitus võivad esitada taotluse, et saada nõukogu põhjendused nende eespool nimetatud loetelusse kandmise kohta. Taotlus tuleks saata järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Asjaomased isikud ja rühmitus võivad eespool toodud aadressil igal ajal esitada nõukogule taotluse koos täiendavate dokumentidega, et otsus nende kandmise kohta eespool nimetatud loetellu läbi vaadataks. Sellega seoses juhitakse asjaomaste isikute ja rühmituse tähelepanu asjaolule, et nõukogu vaatab nimetatud loetelu regulaarselt läbi kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2016/1693 artikli 6 lõikega 2 ning määruse (EL) 2016/1686 artikli 4 lõikega 4. Selleks, et taotlusi käsitletaks järgmise läbivaatamise käigus, tuleks need esitada 15. juuliks 2022.

Samuti juhitakse asjaomaste isikute ja rühmituse tähelepanu võimalusele vaidlustada nõukogu otsus Euroopa Liidu Üldkohtus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 275 teises lõigus ning artikli 263 neljandas ja kuuendas lõigus sätestatud tingimuste kohaselt.

---

(1)  ELT L 255, 21.9.2016, lk 25.

(2)  ELT L 147 I, 30.5.2022, lk 3.

(3)  ELT L 255, 21.9.2016, lk 1.

(4)  ELT L 147 I, 30.5.2022, lk 1.

---

| 31.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 214/36 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 214/36

---

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses (ÜVJP) 2016/1693 ning nõukogu määruses (EL) 2016/1686, millega kehtestatakse ISILi (Daesh) ja Al-Qaida ning nendega seotud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravad täiendavad meetmed

(2022/C 214/03)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (1) artikliga 16 juhitakse andmesubjektide tähelepanu järgmisele teabele.

Töötlemistoimingu õigusliku aluse moodustavad nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/1693 (2), mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/837 (3), ning nõukogu määrus (EL) 2016/1686 (4), mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/836 (5).

Kõnealuse töötlemistoimingu vastutav töötleja on Euroopa Liidu Nõukogu, keda esindab nõukogu peasekretariaadi RELEXi peadirektoraadi (välissuhted) peadirektor, ning töötlev talitus on peadirektoraadi RELEX üksus 1, kellega on võimalik ühendust võtta järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Nõukogu peasekretariaadi andmekaitseametnikuga saab ühendust võtta järgmisel e-posti aadressil:

Andmekaitseametnik

data.protection@consilium.europa.eu

Töötlemistoimingu eesmärk on koostada ja ajakohastada loetelu isikutest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid vastavalt otsusele (ÜVJP) 2016/1693, mida on muudetud otsusega (ÜVJP) 2022/837, ning määrusele (EL) 2016/1686, mida rakendatakse rakendusmäärusega (EL) 2022/836.

Andmesubjektid on füüsilised isikud, kes vastavad otsuses (ÜVJP) 2016/1693 ja määruses (EL) 2016/1686 kehtestatud loetellu kandmise kriteeriumidele.

Kogutud isikuandmed hõlmavad andmeid, mis on vajalikud asjaomase isiku õigeks tuvastamiseks, põhjendusi ja mis tahes muid seotud andmeid.

Kogutud isikuandmeid jagatakse vajaduse korral Euroopa välisteenistusega ning komisjoniga.

Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1725 artiklis 25 sätestatud piiranguid, toimub vastamine juurdepääsutaotlustele, parandamistaotlustele ja vastuväidetele, mille andmesubjektid on oma õiguste teostamiseks esitanud, kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725.

Isikuandmeid säilitatakse viis aastat alates hetkest, mil andmesubjekt eemaldatakse nende isikute loetelust, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, või alates hetkest, mil kõnealuse meetme kehtivus lõppeb, või seni, kuni kestab kohtumenetlus, kui see on alustatud.

Ilma et see piiraks kohtulike, halduslike või kohtuväliste kaitsevahendite kohaldamist, on igal andmesubjektil õigus esitada kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725 kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  ELT L 295, 21.11.2018, lk 39.

(2)  ELT L 255, 21.9.2016, lk 25.

(3)  ELT L 147 I, 30.5.2022, lk 3.

(4)  ELT L 255, 21.9.2016, lk 1.

(5)  ELT L 147 I, 30.5.2022, lk 1.

---

| 31.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 214/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 214/38

---

Teatis isikutele ja üksustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2013/255/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 36/2012, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias

(2022/C 214/04)

Nõukogu otsuse 2013/255/ÜVJP (1) (mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/849) (2) I lisas ja nõukogu määruse (EL) nr 36/2012 (3) (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias ja mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/840) (4) II lisas loetletud isikutele ja üksustele tehakse teatavaks järgmine teave.

Euroopa Liidu Nõukogu otsustas pärast eespool nimetatud lisadesse kantud isikute ja üksuste loetelu läbivaatamist, et otsuses 2013/255/ÜVJP ja määruses (EL) nr 36/2012 sätestatud piiravate meetmete kohaldamist nimetatud isikute ja üksuste suhtes tuleks jätkata.

Asjaomaste isikute ja üksuste tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, kelle veebisaitide aadressid on toodud määruse (EL) nr 36/2012 III lisas, luba külmutatud rahaliste vahendite kasutamiseks põhivajaduste rahuldamiseks või erimaksete tegemiseks (vt määruse artikkel 16).

Asjaomased isikud ja üksused võivad enne 1. märtsi 2023 esitada nõukogule koos täiendavate dokumentidega taotluse, et otsus nende kandmise kohta eespool nimetatud loetellu uuesti läbi vaadataks. Taotlus tuleb saata järgmisele aadressile:

| Conseil de l’Union européenne |
| --- |
| Secrétariat général |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi 175 |
| 1048 Bruxelles |
| BELGIQUE |

Conseil de l’Union européenne

Secrétariat général

RELEX.1

Rue de la Loi 175

1048 Bruxelles

BELGIQUE

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Kõiki esitatud märkusi võetakse arvesse kõnealuste isikute ja üksuste loetelu järgmisel läbivaatamisel nõukogu poolt kooskõlas otsuse 2013/255/ÜVJP artikliga 34 ja määruse (EL) nr 36/2012 artikli 32 lõikega 4.

---

(1)  ELT L 147, 1.6.2013, lk 14.

(2)  ELT L 148, 31.5.2022, lk 52.

(3)  ELT L 16, 19.1.2012, lk 1.

(4)  ELT L 148, 31.5.2022, lk 8.

---

| 31.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 214/39 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 214/39

---

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2013/255/ÜVJP, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/849, ja nõukogu määruses (EL) nr 36/2012, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/840 ja mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias

(2022/C 214/05)

Andmesubjektide tähelepanu juhitakse järgmisele teabele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (1) artiklile 16.

Töötlemistoimingu õiguslik alus on nõukogu otsus 2013/255/ÜVJP (2), mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/849 (3), ning nõukogu määrus (EL) nr 36/2012 (4), mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/840 (5).

Kõnealuse töötlemistoimingu vastutav töötleja on Euroopa Liidu Nõukogu, keda esindab nõukogu peasekretariaadi RELEXi peadirektoraadi (välissuhted) peadirektor, ning töötlev talitus on peadirektoraadi RELEX üksus 1, kellega on võimalik ühendust võtta järgmisel aadressil:

| Conseil de l’Union européenne |
| --- |
| Secrétariat général |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles |
| BELGIQUE |

Conseil de l’Union européenne

Secrétariat général

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles

BELGIQUE

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Nõukogu peasekretariaadi andmekaitseametnikuga on võimalik ühendust võtta järgmisel aadressil:

Déléguée à la protection des données

data.protection@consilium.europa.eu

Töötlemistoimingu eesmärk on koostada ja ajakohastada loetelu isikutest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid vastavalt otsusele 2013/255/ÜVJP, mida on muudetud otsusega (ÜVJP) 2022/849, ning määrusele (EL) nr 36/2012, mida rakendatakse rakendusmäärusega (EL) 2022/840.

Andmesubjektid on füüsilised isikud, kes vastavad otsuses 2013/255/ÜVJP ja määruses (EL) nr 36/2012 kehtestatud loetellu kandmise kriteeriumidele.

Kogutud isikuandmed hõlmavad andmeid, mis on vajalikud asjaomase isiku õigeks tuvastamiseks, põhjendusi ja mis tahes muid sellega seotud andmeid.

Kogutud isikuandmeid võib vajaduse korral jagada Euroopa välisteenistuse ja komisjoniga.

Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1725 artiklis 25 sätestatud piiranguid, toimub vastamine juurdepääsutaotlustele, parandamistaotlustele ja vastuväidetele, mille andmesubjektid on oma õiguste teostamiseks esitanud, kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725.

Isikuandmeid säilitatakse viis aastat alates hetkest, mil andmesubjekt eemaldatakse nende isikute loetelust, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, või alates hetkest, mil kõnealuse meetme kehtivus lõpeb, või seni kuni kestab kohtumenetlus, kui see on alustatud.

Ilma et see piiraks kohtulike, halduslike või kohtuväliste kaitsevahendite kohaldamist, on igal andmesubjektil õigus esitada kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725 kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  ELT L 295, 21.11.2018, lk 39.

(2)  ELT L 147, 1.6.2013, lk 14.

(3)  ELT L 148, 31.5.2022, lk 52.

(4)  ELT L 16, 19.1.2012, lk 1.

(5)  ELT L 148, 31.5.2022, lk 8.

---

Euroopa Komisjon

| 31.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 214/41 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 214/41

---

Euro vahetuskurss (1)

30. mai 2022

(2022/C 214/06)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0764 |
| JPY | Jaapani jeen | 137,25 |
| DKK | Taani kroon | 7,4391 |
| GBP | Inglise nael | 0,85150 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,5180 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0327 |
| ISK | Islandi kroon | 136,90 |
| NOK | Norra kroon | 10,1256 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,712 |
| HUF | Ungari forint | 392,18 |
| PLN | Poola zlott | 4,5855 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9441 |
| TRY | Türgi liir | 17,6416 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4982 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3647 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,4490 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6439 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4719 |
| KRW | Korea vonn | 1 331,66 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,6480 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,1735 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5305 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 682,41 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6998 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,322 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 36,700 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,0629 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,8994 |
| INR | India ruupia | 83,4750 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0764

JPY

Jaapani jeen

137,25

DKK

Taani kroon

7,4391

GBP

Inglise nael

0,85150

SEK

Rootsi kroon

10,5180

CHF

Šveitsi frank

1,0327

ISK

Islandi kroon

136,90

NOK

Norra kroon

10,1256

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,712

HUF

Ungari forint

392,18

PLN

Poola zlott

4,5855

RON

Rumeenia leu

4,9441

TRY

Türgi liir

17,6416

AUD

Austraalia dollar

1,4982

CAD

Kanada dollar

1,3647

HKD

Hongkongi dollar

8,4490

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6439

SGD

Singapuri dollar

1,4719

KRW

Korea vonn

1 331,66

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,6480

CNY

Hiina jüaan

7,1735

HRK

Horvaatia kuna

7,5305

IDR

Indoneesia ruupia

15 682,41

MYR

Malaisia ringit

4,6998

PHP

Filipiini peeso

56,322

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

36,700

BRL

Brasiilia reaal

5,0629

MXN

Mehhiko peeso

20,8994

INR

India ruupia

83,4750

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

Kontrollikoda

| 31.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 214/42 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 214/42

---

Eriaruanne 9/2022:

„ELi 2014.–2020. aasta eelarve kliimakulutused olid deklareeritust väiksemad“

(2022/C 214/07)

Kontrollikoda annab teada, et äsja avaldati kontrollikoja Eriaruanne 9/2022: „ELi 2014.–2020. aasta eelarve kliimakulutused olid deklareeritust väiksemad“.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Kontrollikoja veebisaidil http://eca.europa.eu

---

Euroopa Andmekaitseinspektor

| 31.5.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 214/43 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 214/43

---

Kokkuvõte Euroopa Andmekaitseinspektori arvamusest, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanekut, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/1727 seoses genotsiidi, inimsusvastaste kuritegude ja sõjakuritegudega seotud tõendite kogumise, säilitamise ja analüüsimisega Eurojustis

(Arvamuse täistekst (inglise, prantsuse ja saksa keeles) on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel www.edps.europa.eu)

(2022/C 214/08)

25. aprillil 2022 tegi Euroopa Komisjon ettepaneku, mis käsitles Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust, millega muudetakse Eurojusti määrust seoses genotsiidi, inimsusvastaste kuritegude ja sõjakuritegudega seotud tõendite kogumise, säilitamise ja analüüsimisega Eurojustis.

Euroopa Andmekaitseinspektor on teadlik kiireloomulisest vajadusest käsitleda Eurojusti olemasoleva kohtuasjade haldamise süsteemi (CMS) piiranguid, mis mõjutavad Eurojusti suutlikkust toetada ja tugevdada koordineerimist ja koostööd riiklike uurimise ja süüdistuse ettevalmistamise eest vastutavate asutuste vahel peamiste rahvusvaheliste kuritegude korral, ka selliste korral, mida võidakse sooritada pärast 24. veebruaril 2022 alanud Venemaa sõjalist agressiooni Ukraina vastu. Selles kontekstis märgib Euroopa Andmekaitseinspektor, et komisjon on juba teinud Eurojusti kohtuasjade haldamise süsteemi praeguse ülesehituse tõhustamise ettepaneku, seoses Eurojusti tegevusega terrorikuritegude uurimisel ja nende eest kohtu alla andmisel. Ettepaneku osana on ette nähtud ka kohtuasjade haldamise süsteemi ajakohastamine ning riiklike pädevate asutuste ja Eurojusti vahelise teabevahetuse digiteerimine.

Euroopa Andmekaitseinspektor märgib, et ettepanekus ette nähtud erand seoses genotsiidi, inimsusvastaste kuritegude ja sõjakuritegudega seotud andmete säilitamiseks väljaspool Eurojusti kohtuasjade haldamise süsteemi oleks ajutine ning automatiseeritud andmehaldus- ja andmehoiuvahend lõimitaks uude kohtuasjade haldamise süsteemi, mis eeldatavasti luuakse varasema ettepaneku alusel. Praeguste asjaolude erakorralisuse ja pakutud lahenduse uudsuse tõttu pöörab Euroopa Andmekaitseinspektor sellele Eurojusti tegevuse järelevalves eritähelepanu.

Käesoleva arvamuse eesmärk on anda ELi seadusandjale konstruktiivset nõu, et ei kahjustataks andmekaitse taset, mis on juba tagatud Eurojusti määrusega. Selles kontekstis teeb Euroopa Andmekaitseinspektor mitu soovitust seoses järgmisega:

| — | tõendite kogumine ja vahetamine Eurojustis; |
| --- | --- |

—

tõendite kogumine ja vahetamine Eurojustis;

| — | automatiseeritud andmehaldus- ja andmehoiuvahendi turvalisus; |
| --- | --- |

—

automatiseeritud andmehaldus- ja andmehoiuvahendi turvalisus;

| — | andmete automatiseeritud andmehaldus- ja andmehoiuvahendis talletamise tähtajad; |
| --- | --- |

—

andmete automatiseeritud andmehaldus- ja andmehoiuvahendis talletamise tähtajad;

| — | seos määruse (EL) 2018/1725 (ELi isikuandmete kaitse määrus) artikliga 90. |
| --- | --- |

—

seos määruse (EL) 2018/1725 (ELi isikuandmete kaitse määrus) artikliga 90.

1.   SISSEJUHATUS JA TAUST

| 1. | Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Amet (Eurojust) toetab riiklikke uurimise ja süüdistuse ettevalmistamise eest vastutavaid asutusi selliste raskete kuritegude kontekstis, mida Eurojust on pädev käsitlema määruse (EL) 2018/1727 (1) (Eurojusti määrus) kohaselt. Need kuriteod on muu hulgas genotsiid, inimsusvastased kuriteod ja sõjakuriteod. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Amet (Eurojust) toetab riiklikke uurimise ja süüdistuse ettevalmistamise eest vastutavaid asutusi selliste raskete kuritegude kontekstis, mida Eurojust on pädev käsitlema määruse (EL) 2018/1727 (1) (Eurojusti määrus) kohaselt. Need kuriteod on muu hulgas genotsiid, inimsusvastased kuriteod ja sõjakuriteod.

| 2. | 25. aprillil 2022 tegi Euroopa Komisjon ettepaneku, mis käsitles Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust, millega muudetakse Eurojusti määrust seoses genotsiidi, inimsusvastaste kuritegude ja sõjakuritegudega seotud tõendite kogumise, säilitamise ja analüüsimisega Eurojustis (edaspidi „ettepanek“). |
| --- | --- |

2.

25. aprillil 2022 tegi Euroopa Komisjon ettepaneku, mis käsitles Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust, millega muudetakse Eurojusti määrust seoses genotsiidi, inimsusvastaste kuritegude ja sõjakuritegudega seotud tõendite kogumise, säilitamise ja analüüsimisega Eurojustis (edaspidi „ettepanek“).

| 3. | Komisjon on juba varem teinud ettepaneku tõhustada Eurojusti kohtuasjade haldamise süsteemi (CMS) praegust ülesehitust seoses Eurojusti tegevusega terrorikuritegude uurimisel ja kohtu alla andmisel ning Euroopa õigusalase terrorismivastase võitluse registri toimimise täiustamisel (2). Selles kontekstis on ette nähtud ka kohtuasjade haldamise süsteemi ajakohastamine ning riiklike pädevate asutuste ja Eurojusti vahelise teabevahetuse digiteerimine (3). |
| --- | --- |

3.

Komisjon on juba varem teinud ettepaneku tõhustada Eurojusti kohtuasjade haldamise süsteemi (CMS) praegust ülesehitust seoses Eurojusti tegevusega terrorikuritegude uurimisel ja kohtu alla andmisel ning Euroopa õigusalase terrorismivastase võitluse registri toimimise täiustamisel (2). Selles kontekstis on ette nähtud ka kohtuasjade haldamise süsteemi ajakohastamine ning riiklike pädevate asutuste ja Eurojusti vahelise teabevahetuse digiteerimine (3).

| 4. | Ettepaneku eesmärk on võimaldada Eurojustil koguda, säilitada ja analüüsida tõendeid genotsiidi, inimsusvastaste kuritegude, sõjakuritegude ja nendega seotud kuritegude kohta, ning kui see on vajalik ja asjakohane, võimaldada nende vahetamist või teha need muul viisil kättesaadavaks pädevatele riiklikele või rahvusvahelistele õigusasutustele, eelkõige pärast 24. veebruaril 2022 alanud Venemaa ennenägematut sõjalist agressiooni Ukraina vastu (4). |
| --- | --- |

4.

Ettepaneku eesmärk on võimaldada Eurojustil koguda, säilitada ja analüüsida tõendeid genotsiidi, inimsusvastaste kuritegude, sõjakuritegude ja nendega seotud kuritegude kohta, ning kui see on vajalik ja asjakohane, võimaldada nende vahetamist või teha need muul viisil kättesaadavaks pädevatele riiklikele või rahvusvahelistele õigusasutustele, eelkõige pärast 24. veebruaril 2022 alanud Venemaa ennenägematut sõjalist agressiooni Ukraina vastu (4).

| 5. | Käesolev Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus esitatakse määruse (EL) 2018/1725 (ELi isikuandmete kaitse määrus) artikli 42 lõike 1 kohaselt vastusena Euroopa Komisjoniga konsulteerimisele 6. mail 2022. Samuti väljendab Euroopa Andmekaitseinspektor heameelt, et ettepaneku põhjenduses 18 on viidatud nimetatud konsulteerimisele. |
| --- | --- |

5.

Käesolev Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus esitatakse määruse (EL) 2018/1725 (ELi isikuandmete kaitse määrus) artikli 42 lõike 1 kohaselt vastusena Euroopa Komisjoniga konsulteerimisele 6. mail 2022. Samuti väljendab Euroopa Andmekaitseinspektor heameelt, et ettepaneku põhjenduses 18 on viidatud nimetatud konsulteerimisele.

7.   JÄRELDUSED

| 17. | Eelnevast lähtudes teeb Euroopa Andmekaitseinspektor järgmised soovitused.






  (1) | Lisada preambulisse avaldus, et ettepaneku eesmärk ei ole kohustada riiklikke ametiasutusi jagama Eurojustiga teavet ja tõendeid. |
| --- | --- | --- |

17.

Eelnevast lähtudes teeb Euroopa Andmekaitseinspektor järgmised soovitused.

(1)

Lisada preambulisse avaldus, et ettepaneku eesmärk ei ole kohustada riiklikke ametiasutusi jagama Eurojustiga teavet ja tõendeid.

| (2) | Lisada ettepanekusse väljendi „kui see on vajalik ja asjakohane“ tõlgendamise suunised. |
| --- | --- |

(2)

Lisada ettepanekusse väljendi „kui see on vajalik ja asjakohane“ tõlgendamise suunised.

| (3) | Lisada ettepaneku põhjendusse 13 viide turbesätetele määruse (EL) 2018/1725 (ELi isikuandmete kaitse määrus) IX peatüki artiklis 91. |
| --- | --- |

(3)

Lisada ettepaneku põhjendusse 13 viide turbesätetele määruse (EL) 2018/1725 (ELi isikuandmete kaitse määrus) IX peatüki artiklis 91.

| (4) | Seostada andmete talletamise tähtajad talletamispiirangutega, mis on juba sätestatud Eurojusti määruse artiklis 29. |
| --- | --- |

(4)

Seostada andmete talletamise tähtajad talletamispiirangutega, mis on juba sätestatud Eurojusti määruse artiklis 29.

| (5) | Selgitada Eurojusti määrusesse hiljuti lisatud artikli 8 ja määruse (EL) 2018/1725 (ELi isikuandmete kaitse määrus) artikli 90 seost. |
| --- | --- |

(5)

Selgitada Eurojusti määrusesse hiljuti lisatud artikli 8 ja määruse (EL) 2018/1725 (ELi isikuandmete kaitse määrus) artikli 90 seost.

Brüssel, 13. mai 2022

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1727 Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2002/187/JSK (ELT L 295, 21.11.2018, lk 138).

1

(2)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/1727 ning nõukogu otsust 2005/671/JSK terrorismijuhtumeid käsitleva digitaalse teabevahetuse osas (COM(2021) 757 final, 1. detsember 2021).

2

(3)  Nimetatud ettepaneku kohta esitas Euroopa Andmekaitseinspektor 26. jaanuaril 2022 omaametlikud kommentaarid.

3

(4)  Vt ettepaneku seletuskiri, COM(2022) 187 final, lk 2.

4

---