# Europeiska unionens C 210/2022

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 210 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 65 årgången25 maj 2022 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 210

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

65 årgången25 maj 2022

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Europeiska centralbanken |
| 2022/C 210/01 | Europeiska centralbankens Rekommendation av den 17 maj 2022 till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Banco de Portugal (ECB/2022/24) | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Europeiska centralbanken

2022/C 210/01

Europeiska centralbankens Rekommendation av den 17 maj 2022 till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Banco de Portugal (ECB/2022/24)

1

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 210/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10526 – CHEVRON / NESTE BASE OIL) (
  1
  ) | 2 |
| 2022/C 210/03 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10683 – APPLIED / TEMASEK / JV) (
  1
  ) | 3 |
| 2022/C 210/04 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10692 – SEGRO / PSPIB / TARGET ASSET SOUTH PARIS) (
  1
  ) | 4 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2022/C 210/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10526 – CHEVRON / NESTE BASE OIL) (
  1
  )

1

2

2022/C 210/03

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10683 – APPLIED / TEMASEK / JV) (
  1
  )

1

3

2022/C 210/04

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10692 – SEGRO / PSPIB / TARGET ASSET SOUTH PARIS) (
  1
  )

1

4

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPEISKA CENTRALBANKEN |
| 2022/C 210/05 | Europeiska centralbankens yttrande av den 16 februari 2022 om ett förslag till förordning om inrättande av en myndighet för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism (CON/2022/4) | 5 |
| 2022/C 210/06 | Europeiska Centralbankens Yttrande av den 16 februari 2022 om ett förslag till ett direktiv och en förordning om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism (CON/2022/5) | 15 |

III   Förberedande akter

EUROPEISKA CENTRALBANKEN

2022/C 210/05

Europeiska centralbankens yttrande av den 16 februari 2022 om ett förslag till förordning om inrättande av en myndighet för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism (CON/2022/4)

5

2022/C 210/06

Europeiska Centralbankens Yttrande av den 16 februari 2022 om ett förslag till ett direktiv och en förordning om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism (CON/2022/5)

15

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 210/07 | Eurons växelkurs — 24 maj 2022 | 26 |
| | Revisionsrätten |
| 2022/C 210/08 | Särskild rapport nr 11/2022 – Skyddet av EU:s budget: svartlistning behöver användas bättre | 27 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2022/C 210/09 | Uppgifter från medlemsstaterna om stängning av fiske | 28 |
| 2022/C 210/10 | Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 16.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Allmän trafikplikt för regelbunden lufttrafik (
  1
  ) | 29 |
| 2022/C 210/11 | Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 16.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Allmän trafikplikt för regelbunden lufttrafik (
  1
  ) | 30 |
| 2022/C 210/12 | Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Anbudsförfarande avseende tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt (
  1
  ) | 31 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2022/C 210/07

Eurons växelkurs — 24 maj 2022

26

Revisionsrätten

2022/C 210/08

Särskild rapport nr 11/2022 – Skyddet av EU:s budget: svartlistning behöver användas bättre

27

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2022/C 210/09

Uppgifter från medlemsstaterna om stängning av fiske

28

2022/C 210/10

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 16.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Allmän trafikplikt för regelbunden lufttrafik (
  1
  )

1

29

2022/C 210/11

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 16.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Allmän trafikplikt för regelbunden lufttrafik (
  1
  )

1

30

2022/C 210/12

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Anbudsförfarande avseende tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt (
  1
  )

1

31

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | DOMSTOLSFÖRFARANDEN |
| | Efta-domstolen |
| 2022/C 210/13 | Begäran om ett rådgivande yttrande från Eftadomstolen enligt beslut av Trygderetten av den 26 januari 2022 i målet A mot Arbeids- og velferdsdirektoratet (Mål E-2/22) | 32 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 210/14 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10438 – MOL / OMV SLOVENIJA) (
  1
  ) | 33 |
| 2022/C 210/15 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10739 – FORD OTOSAN / FORD ROMANIA) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 35 |
| 2022/C 210/16 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10709 – PARTNERS GROUP / FORTERRO) (
  1
  ) | 36 |
| 2022/C 210/17 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10724 – ITOCHU / UNDER ARMOUR / DOME) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 37 |

V   Yttranden

DOMSTOLSFÖRFARANDEN

Efta-domstolen

2022/C 210/13

Begäran om ett rådgivande yttrande från Eftadomstolen enligt beslut av Trygderetten av den 26 januari 2022 i målet A mot Arbeids- og velferdsdirektoratet (Mål E-2/22)

32

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2022/C 210/14

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10438 – MOL / OMV SLOVENIJA) (
  1
  )

1

33

2022/C 210/15

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10739 – FORD OTOSAN / FORD ROMANIA) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

35

2022/C 210/16

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10709 – PARTNERS GROUP / FORTERRO) (
  1
  )

1

36

2022/C 210/17

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10724 – ITOCHU / UNDER ARMOUR / DOME) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

37

---

| | Rättelser |
| --- | --- |
| | Rättelse till Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller från och med den 1 maj 2022(Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004)
  ( EUT C 192, 11.5.2022 ) | 39 |

Rättelser

Rättelse till Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller från och med den 1 maj 2022(Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004)
  ( EUT C 192, 11.5.2022 )

(Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004)

( EUT C 192, 11.5.2022 )

39

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Europeiska centralbanken

| 25.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/1

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS REKOMMENDATION

av den 17 maj 2022

till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Banco de Portugal

(ECB/2022/24)

(2022/C 210/01)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 27.1, av följande skäl,

av följande skäl:

| (1) | Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta granskas av oavhängiga externa revisorer som ECB-rådet har rekommenderat och Europeiska unionens råd godkänt. |
| --- | --- |

(1)

Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta granskas av oavhängiga externa revisorer som ECB-rådet har rekommenderat och Europeiska unionens råd godkänt.

| (2) | Förordnandet för Banco de Portugals nuvarande externa revisorer, Deloitte & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A., löpte ut efter revisionen avseende räkenskapsåret 2021. Det är därför nödvändigt att utse externa revisorer från och med räkenskapsåret 2022. |
| --- | --- |

(2)

Förordnandet för Banco de Portugals nuvarande externa revisorer, Deloitte & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A., löpte ut efter revisionen avseende räkenskapsåret 2021. Det är därför nödvändigt att utse externa revisorer från och med räkenskapsåret 2022.

| (3) | Banco de Portugal har utsett PriceWaterhouseCoopers & Associados - Sociedade de Revisores Oficiais de Contas Lda till externa revisorer för Banco de Portugal för räkenskapsåren 2022–2026. |
| --- | --- |

(3)

Banco de Portugal har utsett PriceWaterhouseCoopers & Associados - Sociedade de Revisores Oficiais de Contas Lda till externa revisorer för Banco de Portugal för räkenskapsåren 2022–2026.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

Det rekommenderas att PriceWaterhouseCoopers & Associados - Sociedade de Revisores Oficiais de Contas Lda utses till externa revisorer för Banco de Portugal för räkenskapsåren för räkenskapsåren 2022–2026.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 17 maj 2022.

Christine LAGARDE

ECB:s ordförande

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 25.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/2

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10526 – CHEVRON / NESTE BASE OIL)

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 210/02)

Kommissionen beslutade den 22 februari 2022 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10526. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10526. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 25.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/3

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10683 – APPLIED / TEMASEK / JV)

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 210/03)

Kommissionen beslutade den 18 maj 2022 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10683. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10683. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 25.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/4

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10692 – SEGRO / PSPIB / TARGET ASSET SOUTH PARIS)

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 210/04)

Kommissionen beslutade den 8 april 2022 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10692. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10692. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

III Förberedande akter

EUROPEISKA CENTRALBANKEN

| 25.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/5

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS YTTRANDE

av den 16 februari 2022

om ett förslag till förordning om inrättande av en myndighet för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism

(CON/2022/4)

(2022/C 210/05)

Inledning och rättslig grund

Den 20 juli 2021 antog Europeiska kommissionen ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en myndighet för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och om ändring av förordningarna (EU) nr 1093/2010, (EU) nr 1094/2010, (EU) nr 1095/2010 (1) (nedan kallt AMLAR).

Europeiska centralbanken (ECB) anser att förslaget till förordning faller inom dess behörighetsområde, men ECB har ej hörts om förslaget till förordning. ECB utövar därför sin rätt enligt artikel 127.4 andra meningen i fördraget om europeiska unionens funktionssätt att inom sitt behörighetsområde avge yttranden till behöriga institutioner inom unionen. ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artiklarna 127.4 och 282.5 i fördraget eftersom AMLAR innehåller bestämmelser som påverkar ECB:s uppgifter som rör tillsyn av kreditinstitut inom ramen för artikel 127.6 i fördraget. I enlighet med artikel 17.5 första meningen i arbetsordningen för Europeiska centralbanken har detta yttrande antagits av ECB-rådet.

Allmänna kommentarer

1.   Översikt och inledande kommentarer

| 1.1. | ECB välkomnar AMLAR som ingår i ett paket med fyra lagstiftningsförslag som kommissionen offentliggjorde den 20 juli 2021 i syfte att stärka unionens regler om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Det här yttrandet behandlar AMLAR. Separata yttranden från ECB behandlar de tre andra komponenterna i lagstiftningspaketet – a) ett yttrande över ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism (2) (nedan kallat AMLR1) och ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om de mekanismer som medlemsstaterna ska inrätta för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism och om upphävande av direktiv (EU) 2015/849 (3) (nedan kallat AMLD6) samt c) ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel och vissa kryptotillgångar (omarbetning) (4). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | I linje med ECB:s tidigare yttranden (5) stöder ECB helhjärtat regler på unionsnivå som säkerställer att medlemsstaterna, unionens myndigheter och organ samt ansvariga enheter inom EU har effektiva verktyg för att motverka ett missbruk av unionens finansiella system för penningtvätt eller finansiering av terrorism. ECB har uttryckt sitt stöd för den föregående etappen av harmoniseringsarbetet (6), där Europeiska bankmyndighetens (EBA) mandat för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism stärktes, och ECB välkomnar nästa del av processen i form av inrättandet av myndigheten för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism (Amla). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Uppgiften att utöva tillsyn över kreditinstitut för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism har inte tilldelats ECB. Artikel 127.6 i fördraget skulle inte heller tillåta att ECB tilldelas särskilda uppgifter i samband med tillsyn över bekämpningen av penningtvätt och finansiering av terrorism, eftersom den artikeln tydligt avgränsar vilka uppgifter ECB kan tilldelas i samband med tillsyn. Resultaten av tillsynen över bekämpningen av penningtvätt och finansiering av terrorism är dock viktiga att beakta i samband med fullgörandet av ECB:s tillsynsuppgifter om ECB beaktar sådan information som erhålls i den relevanta tillsynsverksamheten, inbegripet översyns- och utvärderingsprocesser, bedömningar av lämpligheten hos institutens styrningsformer, processer och rutiner samt bedömningar av lämpligheten hos medlemmarna i ledningsorganen för enheter som står under tillsyn. I enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (7) ska medlemsstaternas myndigheter för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, tillsynsmyndigheter samt medlemsstaternas finansunderrättelseenheter (FIU) dessutom ha ett nära samarbete med varandra inom sina ansvarsområden och förse varandra med information som är relevant för deras respektive uppgifter. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ECB är redo att samarbeta med Amla och bidra till lagstiftningsprocessen, bl.a. genom att dela med sig av sina erfarenheter som tillsynsmyndighet på unionsnivå, i fall där denna erfarenhet är relevant för att bygga upp tillsynen över bekämpningen av penningtvätt och finansiering av terrorism på unionsnivå. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Inrättandet av en myndighet för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism på unionsnivå är ett viktigt för att säkerställa en mer harmoniserad tillämpning av unionens regler avseende bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism i hela EU. Det är ECB:s erfarenhet att, för att en tillsynsmyndighet på unionsnivå ska kunna underlätta en konvergens i tillsynspraxis i ett antal medlemsstater, den måste ges ansvar i tillräckligt hög utsträckning, både för direkt tillsyn och övergripande uppgifter. Detta ansvar bör åtföljas av tillräckliga tillsynsbefogenheter. Enligt AMLAR ska Amla, utöver direkta tillsynsbefogenheter som initialt kommer att utövas över en relativt begränsad grupp ansvariga enheter, genomföra regelbundna utvärderingar och inbördes utvärderingar av de finansiella respektive de icke-finansiella tillsynsmyndigheterna. Detta kommer att hjälpa Amla att identifiera bästa praxis på nationell nivå, både för att använda denna i sin egen direkta tillsyn, och för att återge den i rekommendationer eller andra regleringsprodukter som riktar sig till de enskilda medlemsstaternas myndigheter för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, vars företrädare också kommer att medverka i Amlas styrelse. Bättre harmonisering och konsekvens i tillsynen av bekämpningen av penningtvätt och finansiering av terrorism kommer också att gynna tillsynsarbetet. |
| --- | --- |

1.5.

Specifika kommentarer

2.   Omfattningen av Amlas direkta och indirekta tillsyn

| 2.1. | Kriterierna för att identifiera de utvalda ansvariga enheter som kommer att stå under Amlas direkta tillsyn (8) är relativt strikta, och av de dokument som åtföljer kommissionens lagstiftningsförslag framgår att endast omkring 12–20 ansvariga enheter beräknas uppfylla dessa kriterier. Det finns ingen uppskattning av många av dessa enheter som förväntas vara institut som omfattas av ECB:s direkta tillsyn enligt rådets förordning (EU) nr 1024/2013 (9). För betydande enheter som står under ECB:s direkta tillsyn (10) och uppfyller dessa kriterier kommer Amla att bli ECB:s motpart för informationsutbyte och samarbete i det dagliga tillsynsarbetet, lämplighetsbedömningar och ”gemensamma förfaranden” (11), vilket inbegriper bedömning av ansökningar om tillstånd att auktorisation för ett kreditinstitut, återkallande av sådana auktorisationer samt bedömning av förvärv och avyttringar av kvalificerade innehav. Om mindre betydande enheter som står under tillsyn (12) uppfyller kriterierna i AMLAR kommer samarbetet mellan ECB och Amla att vara begränsat till de relevanta aspekterna av de gemensamma förfarandena. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ECB noterar den föreslagna begränsade omfattningen av Amlas direkta tillsyn, mot bakgrund av förslagets budgetbegränsningar. Det är ECB:s erfarenhet att det är fördelaktigt att ha ett brett tillämpningsområde för direkt tillsyn på unionsnivå och att välja ut institut som blir föremål för direkt tillsyn utifrån objektiva och transparenta kriterier. ECB skulle därför stödja en ändring av kriterierna för identifiering av utvalda ansvariga enheter, så att processen leder till en bredare grupp av ansvariga enheter som står under direkt tillsyn av Amla, vilket skulle kunna inbegripa ansvariga enheter med huvudkontor i var och en av medlemsstaterna och främja en gemensam tillsynskultur och konvergens i tillsynspraxis för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Detta skulle också att minska risken för arbitrage. När det gäller den gemensamma tillsynsmekanismen (SSM) har detta mål underlättats av kriterierna för urval av betydande enheter som står under tillsyn, där det enligt förordning (EU) nr 1024/2013 krävs att ECB ska utföra direkta tillsynsuppgifter med avseende på de tre mest betydande kreditinstituten i varje deltagande medlemsstat, om inte annat föranleds av särskilda omständigheter (13). Med tanke på de relativt stränga och riskbaserade urvalskriterierna som fastställs i AMLAR skulle ett offentliggörande av förteckningen över utvalda ansvariga enheter, i enlighet med AMLAR, vara liktydigt med att indirekt offentliggöra den höga risken för penningtvätt och finansiering av terrorism i de utvalda enheterna som står under tillsyn, vilket för närvarande är konfidentiell information som endast delas mellan relevanta myndigheter efter en sträng behovsprövning. Objektiva riskbaserade kriterier som inte leder till ett indirekt offentliggörande av sådan konfidentiell tillsynsinformation skulle vara att föredra, eftersom de inte skulle sända oavsiktliga signaler till marknaderna eller skapa anseenderisker för de utvalda ansvariga enheterna som står under direkt tillsyn av Amla. Dessutom bör en bestämmelse läggas till för att säkerställa kommunikationen mellan Amla och de berörda tillsynsmyndigheterna inom unionen under bedömningsförfarandet av de ansvariga enheterna innan en förteckning över utvalda ansvariga enheter offentliggörs. Detta skulle göra det möjligt för tillsynsmyndigheterna att i förväg analysera de möjliga tillsynskonsekvenserna som utgår från riskerna som är förknippade med dessa enheter. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | När det gäller nästan alla betydande och mindre betydande enheter som står under tillsyn kommer ECB:s primära motparter även fortsättningsvis vara de nationella tillsynsmyndigheterna för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism för kreditinstitut och finansiella institut samt finansunderrättelseenheter. ECB har observerat en viss grad av heterogenitet i de synpunkter som lämnats till ECB av de enskilda tillsynsmyndigheterna för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism sedan det systematiska samarbetet inleddes mellan de nationella tillsynsmyndigheterna för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och ECB 2019, till följd av de lagändringar som infördes genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/843 (14). Detta gör det svårare att konsekvent beakta resultaten av bekämpningen av penningtvätt och finansiering av terrorism i tillsynsarbetet. I detta avseende välkomnar ECB den roll som Amla kommer att spela för att förbättra harmoniseringen av riskbedömningar avseende penningtvätt och finansiering av terrorism samt andra tillsynsuppgifter för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism som utförs av myndigheterna i medlemsstaterna. Särskilt när det gäller den metod som ska utvecklas av Amla för att klassificera de ansvariga enheternas inneboende och kvarstående riskprofiler är det viktigt att uppnå en hög grad av harmonisering av båda metoderna, eftersom de kommer att påverka enhetligheten på de uppgifter som kommer att erhållas och tas i beaktande i tillsynsarbetet. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Med förbehåll för de framtida översyner som kommissionen planerar inom ramen för AMLAR (15) skulle ECB välkomna en utvidgning av tillämpningsområdet för Amlas direkta tillsynsuppgifter så att dessa omfattar en bredare delmängd enheter som står under direkt tillsyn av ECB. Detta skulle kunna uppnå en högre grad av enhetlighet i tillsynsbedömning av sådana instituts bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, och därmed också bidra till att ytterligare stödja den tillsyn för vilken vissa av dessa bedömningar tjänar som underlag. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Samarbete mellan Amla och ECB

| 3.1. | AMLAR reglerar samarbetet mellan Amla och myndigheter som inte ansvarar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism (16). ECB:s tolkning är detta uttryck omfattar fyra typer av myndigheter, däribland ECB i dess tillsynsroll (17). När det gäller att underlätta informationsutbyte mellan myndigheter för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och tillsynsmyndigheter kan ett viktigt mervärde med Amla vara möjligheten att förbättra det nuvarande samarbetet snarare än att bli ett ytterligare skikt i informationsutbytet mellan andra myndigheter. I detta avseende bör en allmän skyldighet läggas till för Amla att säkerställa en proportionerlig och effektiv användning av samarbetsverktyg för att minimera rapporteringsbördan för myndigheter som deltar i samarbetet med tillsynsmyndigheter för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism via olika kanaler, inbegripet men inte begränsat till kollegier för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, databasen för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism samt samarbetsavtal. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Enligt AMLAR ska Amla, i den mån det behövs för att Amla ska fullgöra sina uppgifter (18), efter behov samarbeta med myndigheter som inte verkar på området för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Denna bestämmelse bör vara mer allmän och hänvisningen till Amlas uppgifter bör utgå. Per definition måste samarbete ta hänsyn till alla deltagande myndigheters uppgifter. Enligt förordning (EU) nr 1024/2013 (19) ska ECB t.ex. samarbeta med de myndigheter som ingår i det europeiska systemet för finansiell tillsyn, och enligt direktiv 2013/36/EU (20) ska myndigheter och tillsynsmyndigheter för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism utbyta information som är relevant för den mottagande myndighetens uppgifter, utan att bedöma huruvida ett sådant informationsutbyte också är nödvändigt för att den myndighet som tillhandahåller informationen ska kunna fullgöra sina uppgifter. I många fall kan en sådan nödvändighet konstateras, men detta är inte alltid fallet. Det är därför lämpligare att ersätta hänvisningen till Amlas uppgifter med en mer allmän hänvisning som kräver att Amla ska samarbeta med myndigheter som inte verkar på området för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism för att säkerställa att endast relevanta former av samarbete begärs av andra berörda myndigheter. Detta gäller särskilt, och är särskilt relevant för, tillsynsmyndigheter som ECB, med tanke på deras skyldighet att beakta input avseende bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism i sina stabilitetsbedömningar. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | AMLAR hänvisar till tillhandahållande av information från den databas för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism som Amla ska inrätta i enlighet med AMLAR (21). Enligt ECB:s tolkning ska denna nya databas ersätta den databas över svagheter avseende bekämpningen av penningtvätt och finansiering av terrorism som EBA hade i uppgift att bygga upp enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (22). De två databaserna skiljer sig åt i flera avseenden. Medan EBA var skyldig att tillhandahålla information från databasen till tillsynsmyndigheter på eget initiativ (23), är Amla endast skyldig att tillhandahålla information på begäran av tillsynsmyndigheter (24). AMLAR bör ändras för att säkerställa att Amla även tillhandahåller information på eget initiativ, både till tillsynsmyndigheter för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och till tillsynsmyndigheter som inte verkar på området för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Om en tillsynsmyndighet inte känner till att relevant information föreligger, kommer den inte att kunna begära sådan information enligt AMLAR (25). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | När det gäller databasen för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism definierar AMLAR de typer av information som tillsynsmyndigheterna för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism ska överföra till databasen (26), varav merparten utgörs av samma information som tillsynsmyndigheterna för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism också ska dela med de relevanta tillsynsmyndigheterna i enlighet med artikel 117.5 i direktiv 2013/36/EU. I linje med andan i de nuvarande bestämmelserna om den centrala databasen för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism enligt förordning (EU) nr 1093/2010 skulle ett mer allmänt tillgängligt datanav kunna tillhandahålla en värdefull tjänst för att förbättra samarbetet mellan tillsynsmyndigheter och tillsynsmekanismen för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, t.ex. genom att vidareutveckla digitala lösningar som redan finns tillgängliga för EU:s tillsynsmyndigheter (t.ex. för samarbete mellan den gemensamma tillsynsmekanismen (SSM) och den gemensamma resolutionsmekanismen). Detta skulle kunna minimera dubbelarbete och ansträngningarna för tillsynsmyndigheter vid bekämpningen av penningtvätt och finansiering av terrorism som annars skulle behöva dela samma information två gånger, både med databasen enligt AMLAR och med de relevanta tillsynsmyndigheterna i enlighet med artikel 117.5 i direktiv 2013/36/EU. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | AMLAR kräver att myndigheter med ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism lämnar information till databasen om de råd som tillhandahållits andra nationella myndigheter i samband med förfaranden för beviljande och återkallande av tillstånd samt lämplighetsbedömningar av enskilda ansvariga enheters styrelse (27). Ordet ”nationella” bör strykas, eftersom tillsynsmyndigheter för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism kommer att tillhandahålla information i detta avseende inte bara till nationella myndigheter utan även till ECB, i enlighet med direktiv 2013/36/EU (28) och AMLD6 (29). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Enligt AMLAR ska Amla vid behov sluta samförståndsavtal med myndigheter som inte verkar på området för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism (30). Villkoret ”vid behov” är till hjälp, eftersom det redan finns flera plattformar för samarbete mellan myndigheter för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och tillsynsmyndigheter. ECB samarbetar med tillsynsmyndigheterna för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism i medlemsstaterna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet även inom ramen för ett avtal som ECB undertecknade den 10 januari 2019 (31), i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 (32) (nedan kallat AML-överenskommelsen). AML-överenskommelsen har fler än 50 undertecknare, eftersom det vanligtvis finns fler än en tillsynsmyndighet för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism i varje medlemsstat, och möjliggör bilateralt samarbete mellan ECB och var och en av undertecknarna. På grund av den bilaterala karaktären av ett sådant samarbete, och med tanke på att tillsynen på gruppnivå enligt direktiv (EU) 2015/849 tillämpar andra principer för konsoliderad tillsyn enligt direktiv 2013/36/EU, har AML-överenskommelsen inte visat sig medföra samma snabba och effektiva resultat som andra verktyg som möjliggör multilateralt samarbete, t.ex. kollegierna för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Även om AML-överenskommelsen gör det möjligt för Amla att enkelt ansluta sig till överenskommelsen, och AMLAR gör det möjligt för Amla att sluta en särskild överenskommelse med ECB, välkomnar ECB det faktum att AMLAR ger utrymme för att undersöka om detta är nödvändigt med tanke på andra befintliga samarbetsverktyg som skulle kunna möjliggöra ett mer effektivt multilateralt samarbete, även i syfte att Amla ska bli mer än bara en ytterligare aktör i processen för informationsutbyte med ECB. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Enligt AMLAR ska Amla borga för effektivt samarbete och informationsutbyte mellan alla finansiella tillsynsmyndigheter inom systemet för tillsyn av bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och de myndigheter som inte verkar på detta område (33). ECB välkomnar denna bestämmelse, eftersom det under de senaste åren har vuxit fram ett flertal plattformar för informationsutbyte avseende bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och tillsynsmyndigheter, vars samspel inte alltid är tydligt. Exempelvis ska de ovannämnda tillsynsmyndigheterna utbyta information inte bara direkt med varandra, utan även via EBA:s databas för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Denna bestämmelse om att säkerställa effektivt samarbete bör utvidgas till att även omfatta finansunderrättelseenheter och icke-finansiella myndigheter med ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Finansunderrättelseenheter och tillsynsmyndigheter för kreditinstitut är redan skyldiga att samarbeta i enlighet med direktiv 2013/36/EU. Eftersom Amlas styrelse även omfattar finansunderrättelseenheter från alla medlemsstater, och eftersom Amla ska driva samordnings- och stödmekanismför finansunderrättelseenheter (34), förefaller det motiverat att inkludera finansunderrättelseenheterna i tillämpningsområdet för denna bestämmelse. När det gäller icke-finansiella myndigheter med ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism kan tillsynsmyndigheterna behöva samarbeta med dem om icke-finansiella ansvariga enheter, till exempel leverantörer av kryptotillgångstjänster, ingår i samma grupp som kreditinstitut eller finansiella institut. Inom ramen för det mer allmänna samarbetet med icke-finansiella tillsynsmyndigheter, och i enlighet med vad ECB föreslagit i ett separat yttrande om AMLR1 och AMLD6, skulle allmänna förbättringar av befogenheterna för informationsutbyte för myndigheter med ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism samarbetar med behöriga myndigheter kunna införas så att dessa kan utbyta information med fler myndigheter. Denna förbättring skulle automatiskt, genom AMLAR (35), utvidga befogenheterna för Amla att utbyta konfidentiell information med andra myndigheter. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Eftersom det kan finnas regleringsprodukter, t.ex. riktlinjer eller tekniska standarder som riktar sig till, eller påverkar, både tillsynsmyndigheter för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism samt tillsynsmyndigheter eller andra myndigheter, är det viktigt att Amla samarbetar med EBA, Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) och Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa) när sådana regleringsprodukter tas fram. Det allmänna kravet för Amla att samarbeta med EBA (36) bör ändras så att det innehåller en specifik hänvisning till samarbete vid framtagandet av sådana regleringsprodukter, på ett sätt som liknar samarbetet mellan Amla och Europeiska dataskyddsstyrelsen, i enlighet med kommissionens förslag (37). |
| --- | --- |

3.8.

4.   Förfaranden som tillämpas vid direkt och indirekt tillsyn

| 4.1. | I likhet med ECB:s utförande av sina tillsynsuppgifter föreslås det att Amla ska använda gemensamma tillsynsgrupper för sina direkta tillsynsuppgifter avseende bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. I AMLAR anges att Amlas gemensamma tillsynsgrupper ska bestå av både Amlas personal och personal vid de nationella finansiella tillsynsmyndigheterna för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, och att den gemensamma tillsynsgruppens samordnare ska ”delegeras” från Amla till den nationella finansiella tillsynsmyndigheten i den medlemsstat där en utvald ansvarig enhet har sitt huvudkontor, enligt överenskommelse med den finansiella tillsynsmyndigheten i fråga (38). I de dokument som åtföljer lagstiftningsförslaget anges vidare att nästan all personal vid Amla som ingår i de gemensamma tillsynsgrupperna kommer att vara fysiskt baserad i medlemsstaterna. Enligt ECB:s tolkning måste begreppet ”delegerad” (39) tolkas som att samordnaren för den gemensamma tillsynsgruppen kommer att vara anställd hos Amla, men att hans eller hennes normala arbetsplats inte kommer att vara Amlas huvudkontor, utan i den medlemsstat där den enhet som står under tillsyn har sitt huvudkontor. Begreppet ”delegerad” innebär således inte på något sätt en delegering av Amlas befogenheter till den nationella finansiella tillsynsmyndigheten för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism eller till någon annan myndighet i medlemsstaterna. ECB noterar vidare att AMLAR möjliggör både inspektioner på plats och på distans för de gemensamma tillsynsgrupperna. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ECB välkomnar att Amlas styrelse ges tillsynsbefogenheter för utvalda ansvariga enheter som ett viktigt steg för att stärka tillsynen av bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism inom EU. Samtidigt som ECB är medveten om att tillsynen av bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism kan kräva en annan struktur än banktillsyn, vill ECB dela med sig av sina erfarenheter med gemensamma tillsynsgrupper inom ramen för den gemensamma tillsynsmekanismen. De gemensamma tillsynsgrupperna inom den gemensamma tillsynsmekanismen leds också av en samordnare som alltid är anställd vid ECB. Den gemensamma tillsynsgruppens samordnare är dock baserad i Frankfurt am Main, ECB:s säte, och inte på medlemsstatsnivå. När det gäller övriga medlemmar i de gemensamma tillsynsgrupperna så omfattar de både ECB-anställda och anställda vid de nationella behöriga myndigheterna. Medlemmar i de gemensamma tillsynsgrupperna som är ECB-anställda är också baserade i Frankfurt, och inte på medlemsstatsnivå. Enligt ECB:s erfarenhet underlättar detta kommunikation inom institutionen och utbyte av bästa praxis, och bidrar på ett positivt sätt till att bygga upp en gemensam tillsynskultur. För att stimulera dialogen inom de gemensamma tillsynsgrupperna om optimala tillsynsförfaranden för var och en av de enheter som står under tillsyn, kommer den gemensamma tillsynsgruppens samordnare inom den gemensamma tillsynsmekanismen normalt inte från det land där den bank som står under tillsyn har sitt huvudkontor. Slutligen utses samordnarna för de gemensamma tillsynsgrupperna i princip för en period på 3–5 år och förväntas rotera regelbundet (med beaktande av att inte alla medlemmar i de gemensamma tillsynsgrupperna kan rotera samtidigt). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | När det gäller fördelningen av arbetsuppgifter på plats och på distans inom en viss grupp, har ECB konstaterat att kvaliteten på ECB:s kontinuerliga tillsyn ökar om man kombinerar oberoende inspektioner på plats med en regelbunden dialog mellan person på plats och på distans. Detta säkerställer särskilt att sådana synpunkter som de gemensamma tillsynsgrupperna har baserat på tidigare inhämtad information inte påverkar resultaten av inspektionerna på plats. Såsom framgår av ECB:s vägledning för inspektioner på plats och vägledningen för interna modeller, kompletterar inspektioner på plats den löpande tillsynen. ECB upprätthåller fortlöpande och ingående kunskaper om kreditinstitutet genom kontinuerlig tillsyn på distans, som huvudsakligen bygger på den information som kreditinstitutet rapporterar, och genom inspektioner på plats där ECB bland annat kontrollerar riktigheten av den information som använts för den löpande tillsynen. Inspektionsgruppen på plats, inklusive uppdragschefen, agerar oberoende av, men i samarbete med, den gemensamma tillsynsgruppen. När tillsynsbeslutet om att genomföra en inspektion har fattats är uppdragschefen ensam ansvarig för hur beslutet genomförs, och ansvarar för framtagandet av en rapport som innehåller resultaten från inspektionsgruppens arbete. Enligt artikel 144 i ramförordningen om den gemensamma tillsynsmekanismen föreskrivs att ECB ska ansvara för inrättandet och sammansättningen av grupper för inspektioner med deltagande av de nationella behöriga myndigheterna (40). En grupp för inspektioner kan bestå av ECB-inspektörer, anställda hos den nationella behöriga myndigheten med ansvar för den granskade enheten i den medlemsstat där denna är belägen, anställda från andra nationella behöriga myndigheter samt medlemmar i en gemensam tillsynsgrupp eller andra personer som ECB bemyndigat. Oavsett ursprung arbetar alla gruppmedlemmar för ECB under uppdragschefens ledning. En medlem i en gemensam tillsynsgrupp kan inte utnämnas till uppdragschef. Enligt ECB:s erfarenhet kan det också vara svårt att använda resurserna effektiva om ett team utför både tillsynsuppgifter på plats och på distans - vad som till synes är tillräckliga personalresurser kan visa sig vara för lite personal om delar av gruppen deltar i en inspektion på plats (41). Att involvera anställda från olika nationella behöriga myndigheter i grupper för inspektioner på plats har visat sig vara viktigt för att ta fram en gemensam strategi för verksamhet på plats inom den gemensamma tillsynsmekanismen. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | AMLAR fastställer Amlas tillsynsbefogenheter (42) gentemot utvalda ansvariga enheter som kommer att stå under Amlas direkta tillsyn, vilka läggs till de tillsynsbefogenheter som kommer att vara tillgängliga för alla nationella tillsynsmyndigheter för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism enligt AMLD6 (43). Amla kommer också, genom instruktioner, kunna kräva att nationella finansiella tillsynsmyndigheter för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism använder sina befogenheter enligt de regler som fastställs i nationell lagstiftning, om AMLAR inte ger Amla sådana befogenheter. Dessa befogenheter överlappar delvis ECB:s befogenheter enligt förordning (EU) nr 1024/2013 och mer allmänt de befogenheter som tillsynsmyndigheter har getts enligt direktiv 2013/36/EU, t.ex. befogenheten att begränsa affärsverksamheten, operationerna eller nätverken hos de institut som står under tillsyn (44) eller befogenheten att kräva ändringar i ledningsorganet för den enhet som står under tillsyn (45). Inom vissa områden överlappar tillsynsbefogenheterna för myndigheter för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism enligt direktiv (EU) 2015/849 redan med de nationella genomförandebestämmelserna. Denna överlappning av tillsynsbefogenheter kräver att övriga tillsynsmyndigheter och tillsynsmyndigheter för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism samarbetar för att undvika konflikter och oavsiktliga konsekvenser, inbegripet att man vidtar flera tillsynsåtgärder mot samma kreditinstitut utan att samordna dessa. ECB är redo att samarbeta med Amla och med de nationella tillsynsmyndigheterna för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism i detta avseende. Dessutom är det viktigt att se till Amla, innan den vidtar administrativa sanktioner och åtgärder mot ansvariga enheter som också står under tillsyn av andra myndigheter, samordnar sina tillsynsåtgärder med andra relevanta myndigheter, särskilt med relevanta tillsynsmyndigheter för kreditinstitut, om dessa tillsynsåtgärder kan påverka sådana institut. I ett separat yttrande om AMLD6 föreslår ECB därför att AMLD6 bör ändras för att begränsa sådana oönskade effekter som kan bli följden av en bristfällig samordning vid utövandet av tillsynsbefogenheter avseende samma ansvariga enhet. Med beaktande av de relevanta bestämmelserna i AMLR1, AMLD6 och AMLAR (46) är det ECB:s tolkning att samordningskravet enligt AMLD6 också gälla både för de nationella tillsynsmyndigheterna för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och Amla. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | När det gäller Amlas indirekta tillsynsroll välkomnar ECB förslaget att ge penningtvättsmyndigheten i uppdrag att utöva indirekt tillsyn över icke utvalda ansvariga enheter, eftersom den kommer att bidra till tillsynskonvergens och även göra det möjligt för penningtvättsmyndigheten att begära att en nationell tillsynsmyndighet för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism vidtar tillsynsåtgärder under exceptionella omständigheter. I klart definierade fall kan Amla enligt AMLAR också begära att kommissionen godkänner en överföring av tillsynsbefogenheter över en icke utvald ansvarig enhet från en nationell finansiell tillsynsmyndighet för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism till Amla (47). Amla får endast lämna en sådan begäran till kommissionen om den nationella tillsynsmyndigheten för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism inte följer en begäran från Amla om att anta ett beslut som riktar till en ansvarig enhet. Även om det i praktiken kan finnas fall där både den nationella tillsynsmyndigheten för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och Amla avtalar om en överföring av tillsynsbefogenheter, innehåller AMLAR inte några anvisningar för en sådan överföring i avsaknad av ovannämnda bristande efterlevnad från den nationella tillsynsmyndighetens sida. I detta avseende noterar ECB att både förordning (EU) nr 1024/2013 (när det gäller ECB) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 806/2014 (48) (när det gäller den gemensamma resolutionsnämnden) tillåter att tillsynsbefogenheter på begäran även får övertas av respektive nationella myndighet (49). Denna möjlighet bör också göras tillgänglig inom tillsynssystemet för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism under en period på upp till tre år. Om detta alternativ införlivas i AMLAR skulle man behöva analysera vilket deltagande för kommissionens som är lämpligt i denna process, med beaktande av bl.a. de begränsningar som följer av Meroni-doktrinen (50). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ECB välkomnar de många olika befogenheter och verktyg som planeras för Amla för att fullgöra sin tillsynsfunktion och säkerställa höga tillsynsstandarder i hela unionen. ECB noterar att Amlas tillsynsverktyg när det gäller insamling av information om icke utvalda ansvariga enheter inte omfattar några av de verktyg som ECB har tillgång till för att samla in information om mindre betydande institut. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Det är ECB:s erfarenhet att en effektiv tillsyn kräver en balans mellan att främja konvergens inom tillsynsarbetet och institutionsspecifik tillsyn. Det senare är ett kraftfullt verktyg för att bedöma effektiviteten i de tillsynsmetoder som tillämpas i de olika medlemsstaterna och för att göra det möjligt för den indirekta tillsynsmyndigheten att vid behov ingripa i tid. ECB noterar att de finansiella tillsynsmyndigheterna enligt AMLAR endast är skyldiga att lämna information om icke utvalda ansvariga enheter till Amla i ett mycket begränsat antal fall (51). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ECB skulle vilja dela med sig av erfarenheterna av den tillsyn av mindre betydande institut som sker inom ramen för den gemensamma tillsynsmekanismen. Ramverket medger möjligheten för ECB att inrätta kategorier av mindre betydande institut utifrån deras riskprofil och betydelse, och att kräva olika typer av information från de nationella behöriga myndigheterna (t.ex. förhandsanmälningar endast för högprioriterade mindre betydande institut, medan alla mindre betydande institut omfattas av den årliga efterhandsrapporteringen och anmälan av finansiella försämringar). Detta tillvägagångssätt gör det möjligt för övervakningsfunktionen att vara proportionerlig och använda resurserna för de mest kritiska fallen. Den årliga rapporteringen av en minimiuppsättning information om alla mindre betydande institut är också betydelsefull för att fullgöra övervakningsansvaret (t.ex. för övergripande granskningar, bedömningar av institutionsspecifika situationer eller för en informerad dialog med de nationella behöriga myndigheterna). Dessutom har ECB också deltagit i flera inspektioner på plats av mindre betydande institut för att ytterligare stödja utövandet av dess övervakningsfunktion. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Enligt AMLAR (52) ska finansiella tillsynsmyndigheter meddela Amla om en situation uppstår där en icke utvald ansvarig enhets situation försämras snabbt och avsevärt. Eftersom dessa kriterier är relativt snäva och kumulativa, skulle en situation där en icke utvald ansvarig enhet försämras avsevärt, men inte snabbt, eller en brådskande situation som kräver omedelbara åtgärder men inte föregås av en snabb och avsevärd försämring (till exempel om långsiktiga betydande överträdelser upptäcks) inte leda till något sådant meddelande till Amla. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | I AMLAR (53) har den administrativa omprövningsnämnden för Amla utformats på ett liknande sätt som den administrativa omprövningsnämnden enligt förordning (EU) nr 1024/2013. ECB noterar att det utöver denna modell också finns andra möjliga tillvägagångssätt, t.ex. den modell som används inom EBA, Esma, Eiopa och den gemensamma resolutionsnämnden, där de överordnade organen bl.a. antar beslut som är bindande för respektive organ som därefter antar ett slutligt reviderat beslut. Utformningen av den lösning som är lämpligast för Amla skulle därför kunna gynnas av en jämförelse med hur dessa andra modeller fungerar. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Om Amlas tillsynsåtgärder inkluderar instruktioner eller begäranden till nationella myndigheter, kan skillnaderna i deras respektive befogenheter och skyldigheter enligt den nationella lagstiftningen, till följd av bl.a. nationell förvaltningsrätt, utgöra viktiga faktorer som bör beaktas. I sådana situationer skulle Amla erhålla stöd från de nationella myndigheterna med att analysera vilka effekter och begränsningar som sådana instruktioner omfattas av, inbegripet tänkbara utomobligatoriska skadeståndsansvar för de myndigheter som deltar i tillsynsåtgärderna. Enligt ECB:s tolkning skulle ett sådant stöd omfattas av de allmänna samarbetsbestämmelserna i AMLAR (54). |
| --- | --- |

4.11.

5.   Amlas ledningsstruktur och kontinuitetsarrangemang

| 5.1. | Amlas styrelse kommer att ha två sammansättningar – en tillsynssammansättning och en sammansättning med finansunderrättelseenheter (55). Styrelsen i sammansättning för tillsyn ska också låta, som observatör, låta en företrädare för ECB som utsetts av Europeiska centralbankens tillsynsnämnd och en företrädare från var och en av de europeiska tillsynsmyndigheterna delta när deras respektive mandat omfattar de ämnen som ska diskuteras. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | ECB välkomnar denna bestämmelse, eftersom den kommer att underlätta det nödvändiga samarbetet mellan bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism samt reglering och tillsyn. För närvarande bidrar ECB ur tillsynssynpunkt till arbetet i EBA:s ständiga kommitté för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism (56). ECB förstår att dess observatörsroll i Amla i praktiken kommer att ersätta dess nuvarande observatörsroll i den ständiga kommittén för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, eftersom den senare kommittén kommer att upphöra att existera (57). I detta sammanhang bör AMLAR (58) ändras så att den hänvisar till en ”företrädare för ECB” snarare än en ”en företrädare för ECB som utsetts av Europeiska centralbankens tillsynsnämnd”. ECB är medveten om att den formulering som används i denna bestämmelse bygger på den formulering som redan används i förordning (EU) nr 1093/2010 (59). Huruvida specifika ECB-organ deltar i en process för att utse företrädare för ECB är emellertid en fråga som berör dessa organs befogenheter, som primärt fastställs i fördragen, ECBS-stadgan för ECBS och ECB samt förordning (EU) nr 1024/2013, och därmed en fråga om ECB:s interna organisation. Det förefaller därför olämpligt att AMLAR ingriper i ECB:s interna organisation genom att fastställa vilket ECB-organ som ska ansvara för att utse ECB:s företrädare. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | ECB välkomnar vidare att Amlas styrelse i sammansättningen för finansunderrättelseenheter även kommer att omfatta Europeiska byrån för bedrägeribekämpning, Europol, Eurojust och Europeiska åklagarmyndigheten, samt att AMLAR innehåller en bestämmelse om att Amla ska samarbeta med dessa unionsorgan (60). Ett närmare samarbete mellan finansunderrättelseenheter och unionsorgan med straffrättsliga mandat, som Amla är avsedd att inrätta, är ett viktigt steg framåt i kampen mot framför allt organiserad brottslighet.
  I de fall där ECB rekommenderar att förslaget till förordning ska ändras anges de specifika förslagen i ett separat tekniskt arbetsdokument som åtföljs av en förklaring. Det tekniska arbetsdokumentet finns på engelska på i EUR-Lex. |
| --- | --- |

5.3.

I de fall där ECB rekommenderar att förslaget till förordning ska ändras anges de specifika förslagen i ett separat tekniskt arbetsdokument som åtföljs av en förklaring. Det tekniska arbetsdokumentet finns på engelska på i EUR-Lex.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 16 februari 2022.

Christine LAGARDE

ECB:s ordförande

---

(1)  COM(2021) 421 final.

1

(2)  COM(2021) 420 final.

2

(3)  COM(2021) 423 final.

3

(4)  COM(2021) 422 final.

4

(5)  Se Europeiska centralbankens yttrande CON/2005/2 av den 4 februari 2005 på begäran av Europeiska unionens råd över ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt, inbegripet finansiering av terrorism (EUT C 40, 17.2.2005, s. 9), Europeiska centralbankens yttrande CON/2013/32 av den 17 maj 2013 om ett direktivförslag om förhindrande av att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism samt ett förslag till förordning om uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel (EUT C 166, 12.6.2013, s. 2), Europeiska centralbankens yttrande CON/2016/49 av den 12 oktober 2016 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism och om ändring av direktiv 2009/101/EG (EUT C 459, 9.12.2016, p. 3) samt Europeiska centralbankens yttrande CON/2018/55 av den 7 december 2018 om ett ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten) samt tillhörande rättsakter (EUT C 37, 30.1.2019, s. 1). Alla ECB:s yttranden finns i EUR-Lex.

5

(6)  Se punkt 1.1 i ECB:s yttrande CON/2018/55.

6

(7)  Se artikel 117.5 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

7

(8)  Se artiklarna 12 och 13 i AMLAR.

8

(9)  Rådets förordning (EU) nr 1024/2013 av den 15 oktober 2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (EUT L 287, 29.10.2013, s. 63).

9

(10)  Enligt definitionen i artikel 2.16 i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 468/2014 av den 16 april 2014 om upprättande av ramen för samarbete inom den gemensamma tillsynsmekanismen mellan Europeiska centralbanken och nationella behöriga myndigheter samt med nationella utsedda myndigheter (ramförordning om den gemensamma tillsynsmekanismen [SSM]) (ECB/2014/17) (EUT L 141, 14.5.2014, s. 1).

10

(11)  Enligt definitionen i artikel 2.3 i ramförordningen om den gemensamma tillsynsmekanismen.

11

(12)  Enligt definitionen i artikel 2.7 i ramförordningen om den gemensamma tillsynsmekanismen.

12

(13)  Se artikel 6.4 i förordning (EU) nr 1024/2013.

13

(14)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/843 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism och om ändring av direktiven 2009/138/EG och 2013/36/EU (EUT L 156, 19.6.2018, s. 43).

14

(15)  Se artikel 88 i AMLAR.

15

(16)  Se artikel 78 i AMLAR.

16

(17)  Se artikel 2 i AMLAR.

17

(18)  Se artikel 78.1 i AMLAR.

18

(19)  Se artikel 3.1 i förordning (EU) nr 1024/2013.

19

(20)  Se artikel 117.5 i direktiv 2013/36/EU.

20

(21)  Se artiklarna 11 och 78.3 i AMLAR.

21

(22)  Se artikel 9a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG, (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12).

22

(23)  Se artikel 9a.3 i förordning (EU) nr 1093/2010.

23

(24)  Se artikel 11.1, som endast hänvisar till finansiella myndigheter med ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, och artikel 11.4 i AMLAR.

24

(25)  Se artikel 11.4 i AMLAR.

25

(26)  Se artikel 11.2 i AMLAR.

26

(27)  Se artikel 11.2 d i AMLAR.

27

(28)  Se artikel 117.5 i direktiv 2013/36/EU.

28

(29)  Se artikel 48.1 i AMLD6.

29

(30)  Se artikel 78.2 i AMLAR.

30

(31)  Se överenskommelsen om de praktiska formerna för informationsutbyte enligt artikel 57a.2 i direktiv EU (2015/849.

31

(32)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG och rådets och kommissionens direktiv 2006/70/EG (EUT L 141, 5.6.2015, s. 73).

32

(33)  Se artikel 78.3 i AMLAR.

33

(34)  Se artiklarna 33–37 i AMLAR.

34

(35)  Se artikel 75 i AMLAR.

35

(36)  Se artikel 77.1 i AMLAR.

36

(37)  Se artikel 77.2 i AMLAR.

37

(38)  Se artikel 15 i AMLAR.

38

(39)  Se artikel 15.2 i AMLAR.

39

(40)  Termen nationell behörig myndighet definieras i artikel 2.2 i förordning (EU) nr 1024/2013.

40

(41)  Inom ramen för den gemensamma tillsynsmekanismen är tillsyn på plats (dvs. inspektioner) en särskild form som fungerar genom särskilda strukturer vid ECB och de nationella behöriga myndigheterna, inbegripet ad hoc-uppdrag för varje inspektion, med personal som behöver särskild kompetens och tillgänglighet (långa perioder långt från kontoret/hemmet). För betydande institut avsätter den gemensamma tillsynsmekanismen som helhet motsvarande ca 40 % av alla heltidstjänster för tillsyn på distans (genom de gemensamma tillsynsgrupperna) för denna specifika funktion med inspektioner på plats.

41

(42)  Se artikel 20 i AMLAR.

42

(43)  Se artikel 41 i AMLD6.

43

(44)  Se artikel 20.2 d i AMLAR.

44

(45)  Se artikel 41.1 f i AMLD6.

45

(46)  Se särskilt artikel 20.3 i AMLAR där det föreskrivs att Amla också ska ha alla de befogenheter och skyldigheter som tillsynsmyndigheter har enligt tillämplig unionsrätt.

46

(47)  Se artikel 30 i AMLAR.

47

(48)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 806/2014 av den 15 juli 2014 om fastställande av enhetliga regler och ett enhetligt förfarande för resolution av kreditinstitut och vissa värdepappersföretag inom ramen för en gemensam resolutionsmekanism och en gemensam resolutionsfond och om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010 (EUT L 225, 30.7.2014, s. 1).

48

(49)  Se artikel 6.5 b i förordning (EU) nr 1024/2013 och artikel 7.4 b i förordning (EU) nr 806/2014.

49

(50)  Domstolens dom av den 13 juni 1958, Meroni & Co., Industrie Metallurgiche, SpA mot Europeiska kol- och stålgemenskapens höga myndighet, C-9/56, ECLI:EU:C:1958:7, domstolens dom av den 14 maj 1981, Giuseppe Romano mot Institut national d’assurance maladie-invalidité, C-98/80, ECLI:EU:C:1981:104; domstolens dom av den 12 juli 2005, Alliance for Natural Health m.fl., C-154/04 och C-155/04, ECLI:EU:C:2005:449, samt domstolens dom av den 22 januari 2014, Förenade kungariket mot parlamentet och rådet, C-270/12, ECLI:EU:C:2014:18.

50

Meroni & Co., Industrie Metallurgiche, SpA mot Europeiska kol- och stålgemenskapens höga myndighet

Giuseppe Romano mot Institut national d’assurance maladie-invalidité

Alliance for Natural Health

Förenade kungariket mot parlamentet och rådet,

(51)  Se artiklarna 29 och 30 i AMLAR.

51

(52)  Se artikel 30.1 i AMLAR.

52

(53)  Se artiklarna 60–63 i AMLAR.

53

(54)  Se artikel 7.2 för alla situationer, och artikel 14.2 för tillsyn av utvalda ansvariga enheter.

54

(55)  Se artikel 46 i AMLAR.

55

(56)  Se artikel 9a.7 i förordning (EU) nr 1093/2010.

56

(57)  Se artikel 86 i AMLAR (som upphäver artiklarna 9a, 9b och flera andra bestämmelser i förordning (EU) nr 1093/2010).

57

(58)  Se artikel 46.4 i AMLAR.

58

(59)  Se artikel 9a.8 i förordning (EU) nr 1093/2010.

59

(60)  Se artikel 80 i AMLAR.

60

---

| 25.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/15

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS YTTRANDE

av den 16 februari 2022

om ett förslag till ett direktiv och en förordning om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism

(CON/2022/5)

(2022/C 210/06)

Inledning och rättslig grund

Den 8, 14 respektive 20 oktober 2021 mottog Europeiska centralbanken (ECB) en begäran från Europaparlamentet respektive Europeiska unionens råd om ett yttrande över ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism (1) (nedan kallat AMLR1) och ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om de mekanismer som medlemsstaterna ska inrätta för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism och om upphävande av direktiv (EU) 2015/849 (2) (nedan kallat AMLD6).

ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artiklarna 127.4 och 282.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eftersom förslaget till förordning och förslaget till direktiv innehåller bestämmelser som berör Europeiska centralbankssystemets (ECBS) grundläggande uppgift att genomföra unionens penningpolitik i enlighet med artikel 127.2 första strecksatsen i fördraget, den grundläggande uppgiften att främja välfungerande betalningssystem i enlighet med artikel 127.2 fjärde strecksatsen i fördraget, ECB uppgift att utöva tillsyn över kreditinstitut enligt artikel 127.6 i fördraget, eurosedlarnas ställning som lagliga betalningsmedel i enlighet med artikel 128.1 i fördraget samt ECBS uppgift att medverka till det finansiella systemets stabilitet i enlighet med artikel 127.5 i fördraget. I enlighet med artikel 17.5 första meningen i arbetsordningen för Europeiska centralbanken har detta yttrande antagits av ECB-rådet.

Allmänna kommentarer

1.   Översikt och inledande kommentarer

| 1.1. | I detta yttrande behandlas AMLR1 och AMLD6, som ingår i ett paket med fyra lagstiftningsförslag som kommissionen offentliggjorde den 20 juli 2021 i syfte att stärka unionens regler om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Separata ECB-yttranden behandlar de återstående två lagstiftningsförslagen: a) ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en myndighet för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och om ändring av förordningarna (EU) nr 1093/2010, (EU) nr 1094/2010, (EU) nr 1095/2010 (3) (nedan kallat AMLAR) och b) ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel och vissa kryptotillgångar (omarbetning) (4). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ECB välkomnar detta initiativ. I linje med ECB:s tidigare yttranden om lagstiftningsförslag som rör bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism (5) stöder ECB helhjärtat regler på unionsnivå som säkerställer att medlemsstaterna, unionens myndigheter och organ samt ansvariga enheter inom unionen har effektiva verktyg för att motverka ett missbruk av unionens finansiella system för penningtvätt och finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Unionens ram för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism påverkar de uppgifter som ECB utför inom området tillsyn över kreditinstitut enligt artikel 127.6 i fördraget och rådets förordning (EU) nr 1024/2013 (6), samt de uppgifter enligt artikel 127.2 i fördraget som omfattas av ECB:s centralbanksmandat. Den berör även ECB ur ett institutionellt perspektiv. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Uppgiften att utöva tillsyn över kreditinstitut för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism har inte tilldelats ECB. Detta är uteslutet genom artikel 127.6 i fördraget, som tydligt begränsar de uppgifter som kan tilldelas ECB till tillsynsuppgifter. Det är dock viktigt att beakta resultaten av bekämpningen av penningtvätt och finansiering av terrorism i samband med fullgörandet av ECB:s tillsynsuppgifter. Risken för att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism är särskilt viktig för ECB:s tillsynsbeslut avseende förvärv av kvalificerade innehav i enheter som står under tillsyn, för att bevilja ett kreditinstitut eller återta auktorisation samt vid lämplighetsbedömningar avseende aktuella eller tilltänkta befattningshavare i enheter som står under tillsyn samt även i det dagliga tillsynsarbetet inom ramen för översyns- och utvärderingsprocessen. Allvarliga överträdelser av reglerna för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism kan inverka negativt på ett kreditinstituts anseende och därmed kan utgöra en risk för dess framtid. Sådana överträdelser kan också leda till att betydande administrativa eller straffrättsliga påföljder åläggs enheter som står under tillsyn och deras anställda. I vissa fall kan allvarliga åsidosättanden av reglerna mot penningtvätt och finansiering medföra att auktorisationen för ett kreditinstitutet måste dras in. En effektiv bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism samt ett informationsutbyte mellan tillsynsmyndigheter och myndigheter som bekämpar penningtvätt och finansiering av terrorism är därför viktiga (7). De senaste årens ändringar av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 (8) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (9) samt de europeiska tillsynsmyndigheternas arbete har lett till att man inrättat förfaranden för att underlätta detta informationsutbyte, som har blivit en viktig del av ECB:s tillsynsarbete i förhållande till kreditinstituten. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Dessutom kan ECB agera som motpart till ett antal ansvariga enheter när den genomför marknadstransaktioner inom ramen för sitt centralbanksmandat. ECB omfattas därför av de förfaranden för kundkännedom som ansvariga enheter är skyldiga att genomföra i förhållande till sina kunder i enlighet med de tillämpliga reglerna för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

1.5.

Specifika kommentarer

2.   Definition av ansvariga enheter

| 2.1. | AMLR1 (10) innehåller en förteckning över ansvariga enheter vid tillämpningen av AMLR1, AMLD6 och AMLAR. I likhet med de tidigare penningtvättsdirektiven (11) omfattar förteckningen över ansvariga enheter inte centralbanker. ECB noterar att centralbanker inte ingår i någon av kategorierna av ansvariga enheter inom AMLR1, såsom kreditinstitut eller finansiellt institut, eftersom dessa termer används separat från centralbankerna i fördraget och stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan). Dessutom innehåller de unionsrättsakter som reglerar kreditinstituts och andra finansmarknadsaktörers verksamhet, till exempel Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (12), direktiv 2013/36/EU, Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU (13) och Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2366 (14), uttryckliga bestämmelser som klargör att centralbanker inte omfattas av deras tillämpningsområde. Eftersom unionens ram för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, genom AMLR1, går i riktning mot en förordning som kommer att vara direkt tillämplig i alla medlemsstater, skulle det vara värdefullt om alla lagstiftarna bekräftar denna status för centralbankerna inom ECBS, särskilt avseende de uppgifter som utförs av centralbankerna inom ECBS i enlighet med fördragen. När det gäller ytterligare verksamhet som får utföras av vissa nationella centralbanker inom ECBS är det ECB:s uppfattning att medlemsstater som anser att en viss specifik verksamhet som nationella centralbanker utför, till exempel att de tillhandahåller avistakonton för sin personal, och att detta bör omfattas av samma regler som anges i AMLR1, eller av en relevant del av dessa, kommer att behålla möjligheten att uppnå detta genom nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

2.1.

3.   Tillsynsaspekter

3.1.   Definitioner

| 3.1.1. | AMLR1 definierar termen ”tillsynsorgan” som ett organ som anförtrotts ansvar att säkerställa att ansvariga enheter efterlever kraven i AMLR1 (15). Den definierar även termen ”behörig myndighet”, som bland annat omfattar en offentlig myndighet med specifikt ansvar för att bekämpa penningtvätt eller finansiering av terrorism (16). Vissa tillsynsuppgifter omfattar aspekter som rör bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, där tillsynsmyndigheter, inbegripet ECB, måste förlita sig på bedömningar av risker för penningtvätt och finansiering av terrorism, identifiering av överträdelser av reglerna för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism eller annan input som tillhandahålls av myndigheter som bekämpar penningtvätt och finansiering av terrorism. I enlighet med detta klassificerar AMLAR (17) både myndigheter med ansvar för tillsyn enligt direktiv 2013/36/EU och ECB, när den utför sina uppgifter enligt förordning (EU) nr 1024/2013, som ”myndigheter som inte verkar på området för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism”. ECB:s tolkning är därför att varken termen ”tillsynsorgan” eller termen ”behörig myndighet” i AMLR1 är avsedda att omfatta ECB eller andra tillsynsmyndigheter. |
| --- | --- |

3.1.1.

3.2.   Funktion för regelefterlevnad inom ansvariga enheter

| 3.2.1. | AMLR1 (18) definierar två kategorier av högre chefer som ansvariga för de ansvariga enheternas efterlevnad av bestämmelserna om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism: ”efterlevnadschef” och ”efterlevnadsansvarig”. Efterlevnadschefen ska vara verkställande ledamot i den ansvariga enhetens styrelse (eller motsvarande ledningsorgan) och ansvara för genomförandet av den ansvariga enhetens riktlinjer, kontroller och förfaranden för att säkerställa efterlevnad av AMLR1, och för att erhålla information om betydande eller väsentliga brister i sådana riktlinjer, kontroller och förfaranden. Denna bestämmelse vidareutvecklar den bestämmelse som för närvarande återfinns i direktiv (EU) 2015/849 (19), som innehåller termen ”styrelse”. Den nya bestämmelsen föreslås i AMLR1, som i egenskap av förordning inte kommer att införlivas i nationell lagstiftning med hjälp av de termer som används i dessa lagar. Det föreslås därför att den mer allmänna termen ”ledningsorgan” används i stället för formuleringen ”styrelse eller, om det inte finns någon styrelse, motsvarande ledningsorgan”. Begreppet ledningsorgan används i ett antal unionsakter som reglerar kreditinstituts och finansiella instituts verksamhet, såsom direktiv 2013/36/EU, Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG (som innehåller begreppet förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorgan) (20), direktiv 2014/65/EU och förordning (EU) nr 600/2014 (21), samt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1132 (22) (som oftast använder uttrycket ”styrelse eller direktion”). AMLR1 skulle därför kunna ändras så att det anges att efterlevnadschefen bör vara verkställande ledamot i ”ledningsorganet”. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | AMLR1 föreskriver att efterlevnadschefen regelbundet ska avlägga rapport till styrelsen eller motsvarande ledningsorgan. I moderföretag ska denna person även ansvara för att övervaka koncernomfattande riktlinjer, kontroller och förfaranden. När det gäller kreditinstitut antar ledningsorganet kollektivt beslut och ansvarar bland annat för att godkänna och se över strategier och riktlinjer för att ta på sig, hantera, övervaka och minska de risker som institutet är eller kan vara exponerat för (23). AMLR1 bör därför klargöra att utnämningen av efterlevnadschefen inte påverkar ledningsorganets kollektiva ansvar enligt andra unionsakter. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | AMLR1 (24) kräver att den efterlevnadsansvarige utses av styrelsen eller ledningsorganet för den enhet som står under tillsyn och ska leda det dagliga arbetet inom den ansvariga enheten för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism samt rapportera misstänkta transaktioner till finansunderrättelseenheten. Den efterlevnadsansvarige ska ingå i den ansvariga enhetens ledning (25). ECB är medveten om att efterlevnadschefen och den regelefterlevnadsansvarige i ett kreditinstitut utgör en del av de interna kontrollfunktioner som kommer att behöva utövas i enlighet med direktiv 2013/36/EU, tolkat utifrån Europeiska bankmyndighetens (EBA) (26) tillämpliga riktlinjer. Detta innebär bland annat att den efterlevnadschefen och den efterlevnadsansvarige är oberoende, att det finns gränser för hur deras funktioner kombineras med andra funktioner inom kreditinstitutet, att de har tillräckliga resurser för att utföra sina uppgifter samt att ges tillgång till ledningsorganet. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | AMLR1 anger vidare att, när det gäller ansvariga enheter vars ledning eller verkliga huvudmän omfattas av kontroller enligt andra unionsakter, ska kontrolleras att de efterlevnadsansvariga uppfyller dessa krav. Enligt ECB:s tolkning hänvisar denna bestämmelse endast till krav som fastställs i andra unionsakter och skapar inte några ytterligare krav på en kontroll av lämpligheten hos en efterlevnadschefen eller den efterlevnadsansvarige. Detta innebär att endast om det i andra unionsakter redan krävs att efterlevnadschefen eller den efterlevnadsansvarige ska bli föremål för en lämplighetsgranskning, en kontroll kommer att utföras i enlighet med dessa andra unionsakter. Det vore tillrådligt att förtydliga flera praktiska regler för situationer där lämplighetskontrollen av efterlevnadschefen eller den efterlevnadsansvarige utförs av en annan myndighet än en myndighet för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. För det första bör det säkerställas att respektive myndigheter för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism i en sådan situation förser den myndigheten med all nödvändig information, inom ramen för sin behörighet och vid behov i samarbete med andra myndigheter för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Om myndigheterna till exempel har i uppdrag att göra en lämplighetsbedömning av en efterlevnadschef eller en efterlevnadsansvarig kan de i regel bedöma vissa lämplighetskriterier, såsom den berörda personens anseende, ärlighet och integritet. När det gäller andra kriterier, t.ex. huruvida personen har tillräckliga kunskaper, färdigheter och erfarenheter för att utföra funktionen som efterlevnadschef eller efterlevnadsansvarig, skulle dock myndigheter för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism ha den sakkunskap och den information som krävs. För det andra bör myndigheter med ansvar för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism, med tanke på betydelsen av deras bidrag i samband med kontrollen av lämplighet och relevansen hos en efterlevnadschef eller efterlevnadsansvarig för det mandat som myndigheterna getts enligt AMLR1 (27), ha möjlighet att hindra en person, som de inte anser ha de kunskaper, färdigheter och erfarenheter som krävs, från att utöva funktionen som efterlevnadschef eller efterlevnadsansvarig, även när den övergripande lämplighetskontrollen utförs av en annan myndighet. Eftersom utsedda personer kan utses att utföra flera funktioner inom den ansvariga enheten bör det dock säkerställas att den negativa inställning som en myndighet med ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism kan ha när det gäller funktionerna efterlevnadschef eller efterlevnadsansvarig inte påverkar den möjlighet som myndigheten som ansvarar för den övergripande lämplighetskontrollen har att fatta ett positivt beslut med avseende de utsedda personernas andra funktioner. I detta syfte bör det också klargöras att de uppgifter som en efterlevnadsansvarig har enligt AMLR1 (28) endast avser efterlevnad av AMLR1. För det tredje bör det, eftersom lämplighetsbedömningar omfattas av strikta tidsfrister, anges att information från en myndighet med ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism måste tillhandahållas inom rimlig tid. I detta sammanhang bör man också beakta situationer där en myndighet med ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism inte lämnar någon bedömning inom tidsfristen. Eftersom den myndighet som ansvarar för den övergripande lämplighetskontrollen fullt ut kommer att förlita sig på synpunkter från myndigheter med ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism vad gäller den utsedda personens kunskaper, färdigheter och erfarenhet, föreslås det att bedömningen från myndigheten med ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism bör utgöra en del av det beslut som fattas av den myndighet som utför den övergripande lämplighetskontrollen. Det rekommenderas vidare att de riktlinjer för samarbete vid bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism som avses i AMLD6 (29) även bör innehålla anvisningar för hur myndigheter med ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism ska samarbeta med ECB och de nationella behöriga myndigheterna enligt definitionen i förordning (EU) nr 1024/2013, vid lämplighetskontroller av efterlevnadschefer och efterlevnadsansvariga, och fastställa särskilda tidsfrister inom vilka myndigheterna ska tillhandahålla sina synpunkter. |
| --- | --- |

3.2.4.

3.3.   Befogenheter för myndigheter med ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism i samband med avseende administrativa sanktioner och åtgärder

| 3.3.1. | Av AMLD6 framgår ett brett spektrum av administrativa sanktioner och åtgärder kan tillämpas av myndigheter med ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism (30) och som i vissa situationer kan sammanfalla, eller med stå i konflikt med, sanktioner och åtgärder som åläggs av andra myndigheter, inbegripet ECB när den utför sina uppgifter enligt förordning (EU) nr 1024/2013. Därför föreslås det att man inrättar en lämplig samordningsmekanism mellan myndigheter med ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och andra berörda myndigheter, inklusive tillsynsmyndigheter. Sådana arrangemang skulle kunna stödja myndigheterna vid planeringen och verkställandet av sanktioner och åtgärder och undvika oavsiktliga målkonflikter. På sikt är det viktigt att ytterligare klargöra samordningsprocesserna genom riktlinjer (eller något annat reglerande dokument) för att säkerställa att de berörda myndigheterna kan vidta de åtgärder som krävs inom tidsfrister som ofta är korta och tydligt framgår av lagstiftning. Detta är också relevant för samarbete i samband med lämplighetsbedömningar (se punkt 3.2.4). Om myndigheter med ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och tillsynsmyndigheter har samma eller liknande befogenheter bör riktlinjerna dessutom säkerställa att befogenheterna i varje enskilt fall utövas av den myndighet som är bäst lämpad att tillämpa dem. Eftersom utarbetandet av sådana riktlinjer kan kräva samarbete mellan myndigheten för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och EBA (och eventuellt även Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten och Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten) har ECB föreslagit särskilda bestämmelser som underlättar dessa myndigheters samarbete för att utveckla regleringsprodukter i ett separat yttrande om AMLAR. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | De befogenheter som föreslås för myndigheter med ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism i AMLD6 omfattar också befogenheten att återkalla eller tillfälligt upphäva tillstånd för ansvariga enheter och påföra ett tillfälligt förbud för personer med ledningsansvar inom en ansvarig enhet från att utöva ledningsfunktioner inom ansvariga enheter (31). I många fall är den myndighet som är behörig att bevilja och återkalla auktorisationer för olika typer av ansvariga enheter, eller för beslut om lämpligheten hos medlemmar i deras ledningsorgan eller innehavare av nyckelfunktioner, dock inte densamma som myndigheten med ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Behörigheten att bevilja och återkalla auktorisationer eller fatta lämplighetsbeslut kan dessutom regleras av andra rättsakter än lagstiftningen om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Beviljande av auktorisation för kreditinstitut inom unionen regleras till exempel främst i direktiv 2013/36/EU, och för kreditinstitut som är etablerade i de medlemsstater som deltar i den gemensamma tillsynsmekanismen har ECB erhållit exklusiv behörighet att bevilja och återkalla auktorisationer. Dessutom kan det hända att dessa rättsakter inte omfattar någon möjlighet att tillfälligt dra in en auktorisation, vilket t.ex. är fallet i direktiv 2013/36/EU. ECB noterar att dessa bestämmelser för närvarande återfinns i direktiv (EU) 2015/849 och att myndigheter med ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, när det gäller vissa ansvariga enheter, kan ha befogenhet att bevilja och återkalla auktorisationer. För att spegla det faktum att den exklusiva befogenheten att återkalla tillstånd för ansvariga enheter i vissa situationer utövas av andra myndigheter än myndigheter med ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, och för att undvika överlappning av tillsynsbefogenheter i andra situationer, bör man förtydliga att i fall där befogenheten att återkalla en auktorisation, eller att vidta någon annan åtgärd avseende en ansvarig enhets auktorisation, ligger hos en annan myndighet, myndigheterna med ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism endast har möjlighet att föreslå återkallande eller någon annan åtgärd avseende auktorisationen för den myndigheten som är behörig att vidta sådana åtgärder. På samma sätt bör AMLD6, när beslut om lämpligheten hos medlemmar i ledningsorgan eller innehavare av nyckelfunktioner omfattas av en annan myndighets behörighet, ange att myndigheterna med ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism har befogenhet att föreslå antagandet av beslutet för en myndighet som är behörig att vidta sådana åtgärder. En sådan formulering skulle också bättre stämma överens med den formulering som kommissionen föreslår i AMLAR (32). |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Enligt AMLD6 kan andra administrativa åtgärder tillämpas om de fastställda överträdelserna inte är tillräckligt allvarliga för att bestraffas med administrativa sanktioner (33). Vissa av de administrativa åtgärder som anges i AMLD6 kan dock ha allvarligare konsekvenser för en ansvarig enhet än administrativa sanktioner. Att begränsa andra administrativa åtgärder än sanktioner till mindre allvarliga överträdelser skulle kunna inskränka en myndighet med ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism i sitt val av de lämpligaste åtgärderna vid överträdelser av AMLR1-krav. Det föreslås därför att denna formulering stryks från AMLD6. En anpassning av formuleringarna i artikel 41.1 i AMLD6 och artikel 20.1 i AMLAR bör också övervägas. Medan den förstnämnda bestämmelsen kräver att myndigheter med ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism ska ha de befogenheter som anges där när de identifierar överträdelser av AMLR1, är den sistnämnda bestämmelsen mer omfattande och föreskriver att penningtvättsmyndigheten ska ha tillsynsbefogenheter även i fall av sannolika överträdelser av AMLR1 och i situationer där de arrangemang som genomförs av den utvalda ansvariga enheten inte säkerställer en sund riskhantering. Om dessa bestämmelser samordnas bör man också säkerställa att det, när AMLD6 och AMLAR kopplar tillsynsbefogenheter till brister i ansvariga enheters riskhantering, specificeras att detta endast gäller risker avseende penningtvätt och finansiering av terrorism och inte andra risker, i syfte att minimera potentiella konflikter med tillsynslagstiftningen. |
| --- | --- |

3.3.3.

3.4.   Samarbete och informationsutbyte mellan myndigheter

| 3.4.1. | AMLD6 anger regler om tystnadsplikt för myndigheter med ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism för kreditinstitut och finansiella institut (nedan gemensamt kallade finansiella myndigheter med ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism) och inför undantag där finansiella myndigheter med ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism bemyndigas att lämna konfidentiell information till andra myndigheter (34). Dessa bestämmelser verkar inte tillåta utbyte av konfidentiell information med flera olika typer av myndigheter, även om ett sådant utbyte i praktiken kan behövas. Medan AMLD6 till exempel kräver att myndigheter med ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism samarbetar med behöriga myndigheter (35) och skattemyndigheter (36), verkar tillståndet att tillhandahålla dessa myndigheter konfidentiell information bero på om medlemsstaterna väljer att tillåta ett sådant utbyte (37). För att göra förteckningen över undantag från den allmänna tystnadsplikten enligt AMLD6 (38) mer heltäckande skulle man kunna göra en studie av myndigheter med ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism för att kartlägga de typer av myndigheter med vilka de i praktiken delar (eller behöver dela) konfidentiell information. Dessutom skulle eventuell samverkan med andra myndigheter enligt förslaget till förordning om marknader för kryptotillgångar (39) (nedan kallad förslaget till förordning om marknader för kryptotillgångar) kunna övervägas. AMLD6 verkar inte heller innehålla något krav på tystnadsplikt för myndigheter med ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism när det gäller andra ansvariga enheter än kreditinstitut eller finansiella institut (nedan gemensamt kallade icke-finansiella myndigheter med ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism). Det är oklart om finansiella och icke-finansiella myndigheter med ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism i en sådan situation effektivt kan samarbeta med varandra och med andra myndigheter. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | AMLD6 kräver att informationsutbytet mellan tillsynsmyndigheter och finansiella myndigheter med ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism ska omfattas av de krav på tystnadsplikt som anges i AMLD6 (40). Eftersom bestämmelserna avseende tystnadsplikt som tillsynsmyndigheterna omfattas av regleras i andra unionsakter, t.ex. direktiv 2013/36/EU när det gäller tillsynsmyndigheter för kreditinstitut, föreslås det att de relevanta bestämmelserna i AMLD6 bör ändras så att de även omfattar likvärdiga krav på tystnadsplikt. Vidare föreslås det att detta krav även ska gälla för informationsutbyte med andra myndigheter som anges i AMLD6 (41), för att säkerställa en enhetlig behandling av den information som byts ut, oavsett vilka myndigheter som deltar i utbytet. Dessa ändringar skulle vara förenliga med den lösning som föreslås i andra bestämmelser i AMLD6 (42) och som antagits av lagstiftaren i direktiv 2013/36/EU (43). |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | AMLD6 tycks inte tillåta något informationsutbyte mellan myndigheter med ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och centralbanker (44). Information om att en myndighet med ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism har för avsikt att ålägga ett kreditinstitut en betydande administrativ sanktion (45), eller föreslå att en auktorisation återkallas i enlighet med AMLD6 (46), kan vara viktig information för en centralbank. Det föreslås att ett sådant tillstånd att utbyta informationen läggs till i AMLD6, åtminstone för myndigheter med ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Man bör också förtydliga att centralbanker får använda den mottagna informationen för sina uppgifter. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | AMLD6 tycks inte tillåta att icke-finansiella myndigheter med ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering delar konfidentiell information med tillsynsmyndigheter för kreditinstitut och finansiella institut. Ett sådant utbyte kan vara motiverat när andra ansvariga enheter än kreditinstitut eller finansiella institut, t.ex. tillhandahållare av bostadslån eller konsumentkrediter (47), ingår i en grupp som även omfattar kreditinstitut eller finansiella institut. Det föreslås därför att ett sådant tillstånd läggs till. |
| --- | --- |

3.4.4.

3.5.   Åtgärder avseende kundkännedom i situationer där ett institut fallerar eller sannolikt kommer att fallera

| 3.5.1. | AMLR1 kräver att, när det gäller kreditinstitut, åtgärder för kundkännedom också ska vidtas, under överinseende av myndigheter med ansvar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, när det konstateras att ett institut fallerar eller sannolikt kommer att fallera i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU (48) eller när insättningar är indisponibla i enlighet med i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/49/EU (49). I sådana fall ska tillsynsorganen fastställa hur intensiva och omfattande dessa åtgärder för kundkännedom ska vara, med beaktande av kreditinstitutets specifika omständigheter (50). Att utföra en sådan åtgärd med avseende på hela eller en väsentlig del av ett instituts kunder kan vara relativt betungande och ta avsevärd tid, särskilt om kreditinstitutet inte har inhämtat relevant information från sina kunder. Det föreslås därför att man anger att sådan kundkontroll endast behöver utföras när det är nödvändigt. |
| --- | --- |

3.5.1.

4.   Begränsning av kontantbetalningar

| 4.1. | AMLR1 inför ett förbud för personer som handlar med varor eller tillhandahåller tjänster att godta eller göra en kontantbetalning som överstiger 10 000 euro eller motsvarande belopp i andra valutor. Den gör det också möjligt för medlemsstaterna att bibehålla lägre gränser eller, efter samråd med ECB, anta lägre gränser (51). Om denna bestämmelse antas kommer den att förbjuda användningen av eurosedlar för transaktioner mellan konsumenter och företag över det angivna tröskelvärdet. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Enligt fördraget har ECB ensamrätt att tillåta utgivning av eurosedlar inom unionen (52). De eurosedlar som ges ut av ECB och de nationella centralbankerna i euroområdet är de enda sedlar som har ställning som lagligt betalningsmedel inom euroområdet (53). Användningen av det enda betalningsmedlet med ställning som lagligt betalningsmedel enligt primärrätten skulle således bli olagligt över det angivna tröskelvärdet genom det planerade förbudet. Det är unionslagstiftarens uppgift att förvissa sig om att detta förbud inte i onödan inskränker den grundläggande rätten till egendom enligt artikel 17 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (54). I detta sammanhang noterar ECB att rätten till egendom inte är en oinskränkt rätt utan kan bli föremål för begränsningar i det allmännas intresse och i de fall och på de villkor som föreskrivs i lag. I tidigare yttranden har ECB gett uttryck för att bekämpningen av penningtvätt ligger i det allmännas intresse (55). Det är viktigt att sådana begränsningar är evidensbaserade och förenliga med proportionalitetsprincipen, dvs. är lämpliga för att uppnå det legitima målet och inte går utöver vad som är nödvändigt (56). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Begreppet ”lagligt betalningsmedel” har prövats av Europeiska unionens domstol. Domstolen har särskilt klargjort att begreppet ”lagligt betalningsmedel” för ett betalningsmedel uttryckt i en valutaenhet innebär att detta betalningssätt i allmänhet inte kan avvisas vid regleringen av en skuld uttryckt i samma valutaenhet, till det fulla nominella värdet, vilket leder till att skulden har betalats (57). Vid klargörandet av begreppet ”lagligt betalningsmedel” i unionsrätten beaktade domstolen kommissionens rekommendation 2010/191/EU (58), som ger viktig vägledning för tolkningen av de relevanta bestämmelserna i unionsrätten. I punkt 1 i rekommendation 2010/191/EU anges att när en betalningsskyldighet föreligger bör eurosedlars och euromynts lagliga betalningsmedel innebära a) obligatoriskt godkännande av dessa sedlar och mynt, b) godtagandet av dem till sitt fulla nominella värde, och c) deras befogenhet att fullgöra betalningsskyldigheter. Enligt domstolen visar detta att begreppet ”lagligt betalningsmedel” bland annat omfattar en principiell skyldighet att ta emot sedlar och mynt i euro för betalningsändamål (59). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Domstolen klargjorde emellertid också ställningen som lagligt betalningsmedel inte medför en absolut skyldighet att godta dessa sedlar som betalningsmedel, utan endast en principiell skyldighet att godta sedlar i euro som betalningsmedel. Eurosedlarnas ställning som lagligt betalningsmedel hindrar inte en medlemsstat från att, inom ramen för sina egna befogenheter, av legitima skäl av allmänt intresse, införa ett undantag från den allmänna regeln om godkännande av eurosedlar för avveckling av betalningsskyldigheter, under förutsättning att vissa villkor uppfylls (60). Även om domstolens avgörande i det aktuella fallet rörde en åtgärd som införts av en medlemsstat, anser ECB att samma resonemang gäller för åtgärder som unionen vidtar när den utövar sina befogenheter. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | De villkor som domstolen uppställt för begränsningar av eurosedlarnas ställning som lagligt betalningsmedel kräver särskilt att a) åtgärden varken har till syfte eller får konsekvensen att man fastställer rättsliga bestämmelser som reglerar eurosedlarnas ställning som lagligt betalningsmedel, b) den inte, rättsligt eller i praktiken, leder till att dessa sedlar avskaffas, bland annat genom att man ifrågasätter möjligheten att som allmän regel fullgöra en betalningsskyldighet i kontanter, c) den har antagits av hänsyn till allmänintresset, d) den begränsning av kontantbetalningar som föreskrivs i lagstiftningen är ägnad att uppnå det eftersträvade målet av allmänintresse, samt e) den inte går utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål (61). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ECB noterar att artikel 59 i AMLR1 varken har till syfte eller verkan att fastställa rättsliga bestämmelser som reglerar eurosedlarnas ställning som lagligt betalningsmedel. ECB välkomnar vidare, trots att en analys eller konsekvensbedömning tycks saknas, att tröskeln för det avsedda förbudet mot transaktioner mellan konsumenter och företag ska sättas tillräckligt högt för att undvika en faktisk konsekvens som medför att eurosedlar avskaffas. Det faktiska avskaffandet av eurosedlar kan bland annat ske om tröskeln sätts så lågt att den hotar den ekonomiska bärkraften för kontanter som ett omfattande och allmänt accepterat betalningsmedel och äventyrar kontantcykelns funktion, vilket i slutändan i så fall även påverkar transaktioner under detta tröskelvärde. ECB noterar i detta sammanhang att kontanter fortfarande spelar en viktig roll i samhället och att ECB och de nationella centralbankerna i euroområdet är fast beslutna att säkerställa dess existens, allmänna tillgänglighet och användbarhet som betalningsmedel och värdebevarare. Därför bör begränsningar av kontantbetalningar och målsättningen med dessa noggrant förklaras av unionens och behöriga nationella myndigheter för allmänheten genom lämpliga kommunikationsåtgärder för att upprätthålla allmänhetens förtroende för eurokontanter som ett giltigt, legitimt och tillförlitligt betalningsmedel. Det rekommenderas att sådana kommunikationsåtgärder även omfattar överväganden om mindre restriktiva åtgärder, t.ex. en anmälningsplikt för transaktioner över ett visst tröskelvärde, och varför dessa bedöms vara mindre effektiva. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Möjligheten att betala med kontanter är fortfarande särskilt viktig för personer som av olika legitima skäl föredrar kontanter istället för andra betalningsinstrument eller som inte har tillgång till banksystemet och elektroniska betalningsmedel. Kontanter är rent allmänt användbara och uppskattade som betalningsinstrument eftersom de möjliggör oberoende betalningar och säkerställer dataskydd och integritet. Dessutom är de allmänt accepterade, snabba och underlättar kontrollen över betalarens utgifter. För närvarande är kontanter det enda betalningsinstrument som gör det möjligt för medborgarna att avveckla en transaktion i centralbankspengar som också avvecklas omedelbart (62), utan någon mellanhand och utan extra kostnad. För att avveckla en betalningstransaktion i kontanter krävs inga tjänster som tillhandahålls av en eller flera tredje parter, och heller ingen tillgång till teknisk utrustning för att överföra ett värde från betalaren till betalningsmottagaren. Kontanter har därför också en reservfunktion om elektroniska betalningsalternativ inte är tillgängliga, t.ex. på grund av tillfälliga fel i de elektroniska system som godkänner och hanterar betalningar. För närvarande bygger alla kontantlösa betalningar på tjänster som tillhandahålls av kommersiella enheter som tar ut avgifter för enskilda betalningstransaktioner. I detta sammanhang noterar ECB att unionens nya paket för digitalisering av finanssektorn antogs 2020. Detta paket omfattar strategin för massbetalningar, vars syfte är att tillhandahålla säkra, snabba och tillförlitliga inhemska betalningslösningar för EU:s medborgare och företag, och strategin för digitalisering av finanssektorn, vars syfte är att göra EU:s finansiella tjänster mer digitalvänliga och samtidigt upprätthålla mycket höga standarder för integritet och dataskydd i linje med kommissionens datastrategi. Det är unionslagstiftarens uppgift att samordna begränsningar av kontantbetalningar med den framtida tillgången till europeiska betalningslösningar som garanterar höga standarder för integritet för att uppfylla villkoret att det finns andra fullt likvärdiga lagliga medel för att reglera ekonomiska skulder. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | När det gäller frågan huruvida en begränsning av eurosedlarnas ställning som lagligt betalningsmedel är proportionerlig, kräver domstolen inte bara att åtgärden är ägnad att uppnå det eftersträvade målet av allmänintresse, utan även att den inte går utöver vad som är nödvändigt för att uppnå det målet. I sina tidigare yttranden har ECB diskuterat huruvida nationella begränsningar av eurosedlarnas ställning som lagligt betalningsmedel är proportionerliga. ECB noterade särskilt att ju bredare och mer allmänna en begränsning är, desto strängare bör man tolka kravet på att begränsningen ska stå i proportion till det eftersträvade målet. När man överväger om en begränsning är proportionerlig bör man alltid bedöma dess negativa effekter och huruvida alternativa åtgärder skulle kunna vidtas som når det relevanta målet samtidigt som de medför mindre negativa effekter (63). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | I detta sammanhang noterar ECB att det förbud som skulle införas genom AMLR1 skulle vara absolut. Förbudet följer inte den riskbaserade metoden som hittills tillämpats inom ramen för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, utan påverkar alla medborgare inom, och resenärer till, unionen. Domstolen har dock påpekat att lagliga alternativa betalningsmedel måste vara lättillgängliga för alla betalningsskyldiga (64), och har därför indikerat ett behov av undantag om så inte är fallet. I detta skede har lagstiftaren inte föreslagit att undantag ska införas i AMLR1 för att beakta fall där alternativa betalningsmedel inte skulle vara tillgängliga, till exempel på grund av strömavbrott eller andra brister i de elektroniska betalningssystemen. ECB uppmuntrar att man inför sådana ändringar för att förbättra proportionaliteten av den planerade åtgärden och införa undantag som krävs i situationer där inga andra betalningsmedel står till buds för att verkställa direkta personliga betalningar. Sådana undantag kunde kompletteras av krav på att spårbarheten av en betalningstransaktion som utförs med hjälp av eurosedlar bör säkerställas på ett sätt som är jämförbart med alternativa betalningsmedel, t.ex. genom att uppfylla tydliga dokumentations- och/eller rapporteringsskyldigheter. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Enligt AMLR1 ska kommissionen inom tre år efter det att förordningen börjar tillämpas till Europaparlamentet och rådet överlämna rapporter med en bedömning av behovet och proportionaliteten av att ytterligare sänka gränsen för stora betalningar i kontanter (65). För det första förefaller det lämpligt att samordna tidsfristerna i artiklarna 62 och 63 i AMLR1 och att föreskriva en första översyn först fem år från och med den dag då förordningen börjar tillämpas för att möjliggöra en tillräckligt lång period när även rapporten om tillämpningen av förordningen finns tillgänglig. I detta sammanhang understryker ECB att kommissionen för varje planerad översyn bör tillhandahålla gedigna undersökningar och empiriska bevis om vilka effekter begränsningar av kontantbetalningar får, och hur effektiva dessa är för att uppnå de eftersträvade målen. Dessutom leder sådana empiriska bevis inte automatiskt till ett behov av att ytterligare begränsa kontanta betalningar. Omfattningen av den översyn som kommissionen ska göra bör därför ses över så att både behovet av, och proportionaliteten i, en anpassning av tröskelvärdena för användningen av kontanter bedöms, i stället för att översyn en uteslutande bedrivs i syfte att sänka dem ytterligare. |
| --- | --- |

4.10.

5.   Riskfaktorer i samband med kundkännedom

| 5.1. | AMLR1 innehåller en förteckning över faktorer och typer av bevis som antyder en potentiellt lägre risk i samband med förfarandena för kundkännedom som utförs av ansvariga enheter avseende deras kunder (66). I förteckningen ingår även ”offentliga förvaltningar och företag”. Det föreslås att man förtydligar att termen ”offentliga förvaltningar” även inkluderar offentliga myndigheter och organ samt inbegriper centralbanker. I 2005/60/EG (67), det tredje penningtvättsdirektivet, användes termen ”offentliga myndigheter”. I kommissionens direktiv 2006/70/EG (68), som genomförde det tredje penningtvättsdirektivet, användes begreppen ”offentliga myndigheter och offentliga organ”. I direktiv (EU) 2015/849, det fjärde penningtvättsdirektivet, användes begreppet ”offentliga förvaltningar eller företag” (69). Enligt ECB:s erfarenhet tolkar de flesta av ECB:s motparter detta så att termerna även inbegriper centralbanker. För att undvika oklarheter föreslås dock att man förtydligar formuleringen. |
| --- | --- |

5.1.

6.   Definition av kryptotillgångar

| 6.1. | AMLR1 ersätter termen ”virtuella valutor”, som infördes i direktiv (EU) 2015/849 genom direktiv (EU) 2018/843 (70), med termen ”kryptotillgångar”. ECB välkomnar denna ändring, eftersom termen ”virtuella valutor” kan leda till missuppfattningen om dessa typer av tillgångar, som inte är valutor. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | ECB tolkar det som att avsikten med att inkludera kategorin leverantörer av kryptotillgångstjänster i förordningens tillämpningsområde är att anpassa unionens ram för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism till de ändrade rekommendationerna från arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF). I detta avseende är det dock oklart om alla typer av virtuella tillgångar, enligt definitionen i FATF:s rekommendationer, omfattas av den definition av kryptotillgångar som används i AMLR1. I FATF:s rekommendationer definieras en virtuell tillgång som en digital värderepresentation som kan handlas digitalt, eller överföras, och som kan användas för betalnings- eller investeringsändamål. Virtuella tillgångar omfattar inte digitala representationer av fiatvalutor, värdepapper och andra finansiella tillgångar som redan omfattas på annat håll i FATF:s rekommendationer (71). AMLR1 övertar den definition av kryptotillgång (72) som återfinns i förslaget till förordning om marknader för kryptotillgångar och föreskriver att en ”kryptotillgång” är en digital återgivning av värde eller rättigheter som kan överföras och lagras elektroniskt med hjälp av teknik för distribuerad liggare eller liknande teknik (73). FATF:s definition är därför teknikneutral, medan AMLR1-definitionen är begränsad till virtuella tillgångar som bygger på teknik för distribuerade liggare eller liknande teknik. Det förefaller åtminstone teoretiskt möjligt att virtuella tillgångar också skulle kunna baseras på en annan teknik, i vilket fall de sannolikt inte skulle omfattas av AMLR1. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Om medlagstiftarna skulle överväga en bredare, teknikneutral definition för att säkerställa att unionens ramverk är förenlighet med FATF:s rekommendationer, måste politiska vägval göras även vad gäller digitala värderepresentationer som kan behöva undantas från tillämpningsområdet för AMLR1.
  I de fall där ECB rekommenderar att direktivförslaget eller förslaget till förordning ska ändras anges de specifika förslagen i ett separat tekniskt arbetsdokument som åtföljs av en förklaring. Det tekniska arbetsdokumentet finns på engelska på i EUR-Lex. |
| --- | --- |

6.3.

I de fall där ECB rekommenderar att direktivförslaget eller förslaget till förordning ska ändras anges de specifika förslagen i ett separat tekniskt arbetsdokument som åtföljs av en förklaring. Det tekniska arbetsdokumentet finns på engelska på i EUR-Lex.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 16 februari 2022.

Christine LAGARDE

ECB:s ordförande

---

(1)  COM(2021) 420 final.

1

(2)  COM(2021) 423 final.

2

(3)  COM(2021) 421 final.

3

(4)  COM(2021) 422 final.

4

(5)  Se Europeiska centralbankens yttrande CON/2005/2 av den 4 februari 2005 på begäran av Europeiska unionens råd över ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt, inbegripet finansiering av terrorism (COM(2004) 448 final) (EUT C 40, 17.2.2005, s. 9), Europeiska centralbankens yttrande CON/2013/32 av den 17 maj 2013 om ett direktivförslag om förhindrande av att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism samt ett förslag till förordning om uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel (EUT C 166, 12.6.2013, s. 2), Europeiska centralbankens yttrande CON/2016/49 av den 12 oktober 2016 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism och om ändring av direktiv 2009/101/EG (EUT C 459, 9.12.2016, p. 3) samt Europeiska centralbankens yttrande CON/2018/55 av den 7 december 2018 om ett ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten) samt tillhörande rättsakter (EUT C 37, 30.1.2019, s. 1). Alla ECB:s yttranden finns i EUR-Lex.

5

(6)  Rådets förordning (EU) nr 1024/2013 av den 15 oktober 2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (EUT L 287, 29.10.2013, s. 63).

6

(7)  Se punkt 1.2 i yttrande CON/2018/55.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG och rådets och kommissionens direktiv 2006/70/EG (EUT L 141, 5.6.2015, s. 73).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

9

(10)  Se artikel 3 i AMLR1.

10

(11)  Rådets direktiv 91/308/EEG av den 10 juni 1991 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för tvättning av pengar (EGT L 166, 28.6.1991, s. 77), Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/97/EG av den 4 december 2001 om ändring av rådets direktiv 91/308/EEG om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för tvättning av pengar (EGT L 344, 28.12.2001, s. 76), Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG av den 26 oktober 2005 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism (EUT L 309, 25.11.2005, s. 15), direktiv (EU) 2015/849 samt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/843 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, och om ändring av direktiven 2009/138/EG och 2013/36/EU (EUT L 156, 19.6.2018, s. 43).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

12

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och av direktiv 2011/61/EU (EUT L 173, 12.6.2014, s. 349).

13

(14)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2366 av den 25 november 2015 om betaltjänster på den inre marknaden, om ändring av direktiven 2002/65/EG, 2009/110/EG och 2013/36/EU samt förordning (EU) nr 1093/2010 och om upphävande av direktiv 2007/64/EG (EUT L 337, 23.12.2015, s. 35).

14

(15)  Se artikel 2.32 i AMLR1.

15

(16)  Se artikel 2.31 i AMLR1.

16

(17)  Se led 5 i artikel 2.1 i AMLAR.

17

(18)  Se artikel 9 i AMLR1.

18

(19)  Se artikel 46.4 i direktiv (EU) 2015/849.

19

(20)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG av den 25 november 2009 om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) (EUT L 335, 17.12.2009, s. 1).

20

(21)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 173, 12.6.2014, s. 84).

21

(22)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1132 av den 14 juni 2017 om vissa aspekter av bolagsrätt (EUT L 169, 30.6.2017, s. 46).

22

(23)  Se artikel 76.1 i direktiv 2013/36/EU.

23

(24)  Se artikel 9.3 i AMLR1.

24

(25)  Enligt definitionen i artikel 2.28 i AMLR1.

25

(26)  Se särskilt EBA:s riktlinjer för intern styrning enligt direktiv 2013/36/EU (EBA/GL/2021/05). Finns på EBA:s webbplats.

26

(27)  Se artikel 2.32 i AMLR1.

27

(28)  Se artikel 9.1 och 9.2 i AMLR1.

28

(29)  Se artikel 52 a i AMLD6.

29

(30)  Se artiklarna 39–41 i AMLD6.

30

(31)  Se artikel 41.1 e och 41.1 f i AMLD6.

31

(32)  Se artikel 20.2 i i AMLAR där det stadgas att myndigheten för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism får föreslå ”för en myndighet som har beviljat en utvald ansvarig enhet tillstånd att detta tillstånd dras in”.

32

(33)  Se artikel 41.1 i AMLD6.

33

(34)  Se särskilt artiklarna 50 och 51 i AMLD6.

34

(35)  Termen ”behörig myndighet” definieras i artikel 2.31 i AMLR1 och inkluderar a) en finansunderrättelseenhet, b) en tillsynsmyndighet som är ett offentligt organ eller den offentliga myndighet under vars överinseende självreglerande organ utför sina funktioner, c) en offentlig myndighet som har till uppgift att utreda eller lagföra penningtvätt, dess förbrott eller finansiering av terrorism, eller som har till uppgift att spåra, beslagta eller frysa och förverka tillgångar som härrör från brott, d) en offentlig myndighet med specifikt ansvar för att bekämpa penningtvätt eller finansiering av terrorism.

35

(36)  Se artikel 45 i AMLD6.

36

(37)  Se artikel 51.2 i AMLD6.

37

(38)  Se kapital V i AMLD6.

38

(39)  Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om marknader för kryptotillgångar och om ändring av direktiv (EU) 2019/1937 (COM(2020) 593 final).

39

(40)  Se artikel 50.2 sista stycket i AMLD6.

40

(41)  Se artikel 50.2 i AMLD6.

41

(42)  Se artikel 51.1 och 51.2 i AMLD6.

42

(43)  Se t.ex. artikel 56 i direktiv 2013/36/EU.

43

(44)  Se artiklarna 50 och 51 i AMLD6.

44

(45)  Se artikel 40 i AMLD6.

45

(46)  Se artikel 41.1 e i AMLD6.

46

(47)  Se artikel 3.3 k i AMLR1.

47

(48)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/59/EU av den 15 maj 2014 om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av rådets direktiv 82/891/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/24/EG, 2002/47/EG, 2004/25/EG, 2005/56/EG, 2007/36/EG, 2011/35/EU, 2012/30/EU och 2013/36/EU samt Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1093/2010 och (EU) nr 648/2012 (EUT L 173, 12.6.2014, s. 190).

48

(49)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/49/EU av den 16 april 2014 om insättningsgarantisystem (EUT L 173, 12.6.2014, s. 149).

49

(50)  Se artikel 15.4 i AMLR1.

50

(51)  Se artikel 59 i AMLR1.

51

(52)  Artikel 128.1 första meningen i fördraget och artikel 16 första meningen i ECBS-stadgan.

52

(53)  Artikel 128.1 tredje meningen i fördraget och artikel 16 tredje meningen i ECBS-stadgan.

53

(54)  Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (EUT C 326, 26.10.2012, s. 391).

54

(55)  Se yttrandena CON/2014/37, CON/2017/18 och CON/2019/4.

55

(56)  Se domstolens dom av den 26 januari 2021, Hessischer Rundfunk, målen C-422/19 och C-423/19, ECLI:EU:C:2021:63, punkterna 69–70.

56

Hessischer Rundfunk

(57)  Se domstolens dom av den 26 januari 2021, Hessischer Rundfunk, målen C-422/19 och C-423/19, ECLI:EU:C:2021:63, punkt 46.

57

Hessischer Rundfunk

(58)  Kommissionens rekommendation 2010/191/EU av den 22 mars 2010 om omfattningen och effekterna av eurosedlars och euromynts ställning som lagliga betalningsmedel (EUT L 83, 30.3.2010, s. 70).

58

(59)  Se domstolens dom av den 26 januari 2021, Hessischer Rundfunk, målen C-422/19 och C-423/19, ECLI:EU:C:2021:63, punkterna 46–49.

59

Hessischer Rundfunk

(60)  Se domstolens dom av den 26 januari 2021, Hessischer Rundfunk, målen C-422/19 och C-423/19, ECLI:EU:C:2021:63, punkt 67.

60

Hessischer Rundfunk

(61)  Se domstolens dom av den 26 januari 2021, Hessischer Rundfunk, målen C-422/19 och C-423/19, ECLI:EU:C:2021:63, punkt 78.

61

Hessischer Rundfunk

(62)  Se punkt 2.4 i yttrande CON/2017/8, punkt 2.1 i yttrande CON/2019/41, punkt 9.2.1 i yttrande CON/2020/13, punkt 2.3 i yttrande CON/2020/21 samt punkt 7.2.1 i yttrande CON/2021/9.

62

(63)  Se punkt 2.7 i yttrande CON/2017/8.

63

(64)  Se domstolens dom av den 26 januari 2021, Hessischer Rundfunk, målen C-422/19 och C-423/19, ECLI:EU:C:2021:63, punkt 77.

64

Hessischer Rundfunk

(65)  Se artikel 63 b i AMLR1.

65

(66)  Se bilaga II i AMLR1.

66

(67)  Se artikel 11.2 c i direktiv 2005/60/EG.

67

(68)  Se artikel 3 i kommissionens direktiv 2006/70/EG av den 1 augusti 2006 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG med avseende på definitionen av ”person i politiskt utsatt ställning”, samt tekniska kriterier för att kunna tillämpa lägre krav på kundkontroll och göra undantag på grund av finansiell verksamhet som drivs tillfälligt eller i mycket begränsad omfattning ( EUT L 214, 4.8.2006, s. 29).

68

(69)  Se bilaga II, punkt 1 b i direktiv (EU) 2015/849.

69

(70)  Se artikel 1.2 d i direktiv (EU) 2018/843.

70

(71)  Se sidan 130 i FATF:s rekommendationer. Finns på FATF:s webbplats https://www.fatf-gafi.org/

71

(72)  Se artikel 2.13 i AMLR1.

72

(73)  Se artikel 2.3 i förslaget till förordning om marknader för kryptotillgångar.

73

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 25.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/26

---

Eurons växelkurs (1)

24 maj 2022

(2022/C 210/07)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,0720 |
| JPY | japansk yen | 136,49 |
| DKK | dansk krona | 7,4411 |
| GBP | pund sterling | 0,85750 |
| SEK | svensk krona | 10,5013 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0334 |
| ISK | isländsk krona | 139,30 |
| NOK | norsk krona | 10,2890 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,663 |
| HUF | ungersk forint | 383,33 |
| PLN | polsk zloty | 4,6015 |
| RON | rumänsk leu | 4,9446 |
| TRY | turkisk lira | 17,2572 |
| AUD | australisk dollar | 1,5152 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3714 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,4143 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6656 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,4722 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 353,65 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 16,7814 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,1449 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5285 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 711,88 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,7076 |
| PHP | filippinsk peso | 56,152 |
| RUB | rysk rubel | |
| THB | thailändsk baht | 36,609 |
| BRL | brasiliansk real | 5,1793 |
| MXN | mexikansk peso | 21,2456 |
| INR | indisk rupie | 83,1850 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,0720

JPY

japansk yen

136,49

DKK

dansk krona

7,4411

GBP

pund sterling

0,85750

SEK

svensk krona

10,5013

CHF

schweizisk franc

1,0334

ISK

isländsk krona

139,30

NOK

norsk krona

10,2890

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,663

HUF

ungersk forint

383,33

PLN

polsk zloty

4,6015

RON

rumänsk leu

4,9446

TRY

turkisk lira

17,2572

AUD

australisk dollar

1,5152

CAD

kanadensisk dollar

1,3714

HKD

Hongkongdollar

8,4143

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6656

SGD

singaporiansk dollar

1,4722

KRW

sydkoreansk won

1 353,65

ZAR

sydafrikansk rand

16,7814

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,1449

HRK

kroatisk kuna

7,5285

IDR

indonesisk rupiah

15 711,88

MYR

malaysisk ringgit

4,7076

PHP

filippinsk peso

56,152

RUB

rysk rubel

THB

thailändsk baht

36,609

BRL

brasiliansk real

5,1793

MXN

mexikansk peso

21,2456

INR

indisk rupie

83,1850

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

Revisionsrätten

| 25.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/27

---

Särskild rapport nr 11/2022

”Skyddet av EU:s budget: svartlistning behöver användas bättre”

(2022/C 210/08)

Europeiska revisionsrätten meddelar härmed att Särskild rapport nr 11/2022 ”Skyddet av EU:s budget: svartlistning behöver användas bättre” just har offentliggjorts.

Rapporten kan läsas eller laddas ner på Europeiska revisionsrättens webbplats: https://www.eca.europa.eu/sv/Pages/DocItem.aspx?did=61175

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 25.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/28

---

Uppgifter från medlemsstaterna om stängning av fiske

(2022/C 210/09)

I enlighet med artikel 35.3 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i unionen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), har ett beslut fattats om att stänga det fiske som anges i följande tabell:

| Datum och tidpunkt för stängning | 3.5.2022 |
| --- | --- |
| Varaktighet | 3.5.2022–31.12.2022 |
| Medlemsstat | Portugal |
| Bestånd eller grupp av bestånd | BFT/AVARCH |
| Art | Blåfenad tonfisk (Thunnus thynnus) |
| Område | Vissa ögrupper i Grekland (Joniska öarna), Spanien (Kanarieöarna) och Portugal (Azorerna och Madeira). |
| Typ av fiskefartyg | Icke-industriella |
| Referensnummer | 02/TQ109 |

Datum och tidpunkt för stängning

3.5.2022

Varaktighet

3.5.2022–31.12.2022

Medlemsstat

Portugal

Bestånd eller grupp av bestånd

BFT/AVARCH

Art

Blåfenad tonfisk (Thunnus thynnus)

Område

Vissa ögrupper i Grekland (Joniska öarna), Spanien (Kanarieöarna) och Portugal (Azorerna och Madeira).

Typ av fiskefartyg

Icke-industriella

Referensnummer

02/TQ109

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

---

| 25.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/29

---

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 16.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen

Allmän trafikplikt för regelbunden lufttrafik

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 210/10)

| Medlemsstat | Portugal |
| --- | --- |
| Berörd flyglinje | Porto Santo – Funchal – Porto Santo |
| Datum för ikraftträdande av den allmänna trafikplikten | Från och med den 24 oktober 2022 |
| Adress där texten och all annan relevant information och/eller dokumentation om den allmänna trafikplikten kan erhållas | All dokumentation finns på: http://www.saphety.com
  Vill du veta mer?





  Ministry of Infrastructure and Housing |
| Cabinet of the Secretary of State for Infrastructures |
| Av. Barbosa du Bocage, n.o 5 |
| 1049-039 Lissabon |
| PORTUGAL |

Medlemsstat

Portugal

Berörd flyglinje

Porto Santo – Funchal – Porto Santo

Datum för ikraftträdande av den allmänna trafikplikten

Från och med den 24 oktober 2022

Adress där texten och all annan relevant information och/eller dokumentation om den allmänna trafikplikten kan erhållas

All dokumentation finns på: http://www.saphety.com

Vill du veta mer?

Ministry of Infrastructure and Housing

Cabinet of the Secretary of State for Infrastructures

Av. Barbosa du Bocage, n.o 5

1049-039 Lissabon

PORTUGAL

Tfn +351 210426200

E-post: gabinete.seinf@mih.gov.pt

---

| 25.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/30 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/30

---

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 16.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen

Allmän trafikplikt för regelbunden lufttrafik

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 210/11)

| Medlemsstat | Italien |
| --- | --- |
| Berörda flyglinjer | | Pantelleria - Trapani t/r |

Medlemsstat

Italien

Berörda flyglinjer

Pantelleria - Trapani t/r

| | Pantelleria - Palermo t/r |
| --- | --- |

Pantelleria - Palermo t/r

| | Pantelleria - Catania t/r |
| --- | --- |

Pantelleria - Catania t/r

| | Lampedusa - Palermo t/r |
| --- | --- |

Lampedusa - Palermo t/r

| | Lampedusa - Catania t/r |
| --- | --- |

Lampedusa - Catania t/r

Datum för ikraftträdande av den allmänna trafikplikten

1 december 2022

Adress där texten och all annan relevant information och/eller dokumentation om den allmänna trafikplikten kan erhållas

Vill du veta mer?

| Ministry of Sustainable Infrastructures and Mobility |
| --- |
| Department of Sustainable Mobility |
| Directorate-General for Airports, Air Transport and Satellite Services |
| Via Giuseppe Caraci, 36 |
| 00157 Rom |
| ITALIEN |

Ministry of Sustainable Infrastructures and Mobility

Department of Sustainable Mobility

Directorate-General for Airports, Air Transport and Satellite Services

Via Giuseppe Caraci, 36

00157 Rom

ITALIEN

Tfn +39 0644127190

| ENAC |
| --- |
| Air Transport and Licensing Development Department |
| Viale Castro Pretorio, n. 118 |
| 00185 Rom |
| ITALIEN |

ENAC

Air Transport and Licensing Development Department

Viale Castro Pretorio, n. 118

00185 Rom

ITALIEN

Tfn +39 0644596515

| Webbplats | http://www.mit.gov.it |
| --- | --- |
| | http://www.enac.gov.it |
| E-post: | dg.ta@pec.mit.gov.it |
| | osp@enac.gov.it. |

Webbplats

http://www.mit.gov.it

http://www.enac.gov.it

E-post:

dg.ta@pec.mit.gov.it

osp@enac.gov.it.

---

| 25.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/31

---

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen

Anbudsförfarande avseende tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 210/12)

| Medlemsstat | Portugal |
| --- | --- |
| Berörd flyglinje | Porto Santo – Funchal – Porto Santo |
| Kontraktets löptid | 3 år efter det att verksamheten inleddes |
| Tidsfrist för inlämnande av ansökningar och anbud | 62 dagar från dagen för offentliggörandet av detta meddelande |
| Adress där texten och all annan relevant information och/eller dokumentation om den allmänna trafikplikten kan erhållas | All dokumentation finns på: http://www.saphety.com
  Vill du veta mer?





  Ministry of Infrastructure and Housing |
| Cabinet of the Secretary of State for Infrastructures |
| Av. Barbosa du Bocage, n.o 5 |
| 1049-039 Lissabon |
| PORTUGAL |

Medlemsstat

Portugal

Berörd flyglinje

Porto Santo – Funchal – Porto Santo

Kontraktets löptid

3 år efter det att verksamheten inleddes

Tidsfrist för inlämnande av ansökningar och anbud

62 dagar från dagen för offentliggörandet av detta meddelande

Adress där texten och all annan relevant information och/eller dokumentation om den allmänna trafikplikten kan erhållas

All dokumentation finns på: http://www.saphety.com

Vill du veta mer?

Ministry of Infrastructure and Housing

Cabinet of the Secretary of State for Infrastructures

Av. Barbosa du Bocage, n.o 5

1049-039 Lissabon

PORTUGAL

Tfn +351 210426200

E-post: gabinete.seinf@mih.gov.pt

---

V Yttranden

DOMSTOLSFÖRFARANDEN

Efta-domstolen

| 25.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/32 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/32

---

Begäran om ett rådgivande yttrande från Eftadomstolen enligt beslut av Trygderetten av den 26 januari 2022 i målet A mot Arbeids- og velferdsdirektoratet

(Mål E-2/22)

(2022/C 210/13)

Trygderetten har i ett beslut av den 26 januari 2022, som inkom till Eftadomstolens kansli den 27 januari 2022, begärt ett rådgivande yttrande i målet A mot Arbeids- og velferdsdirektoratet beträffande följande frågor:

| 1. | Omfattas en förmån såsom övergångsförmånen (overgangsstønad) enligt § 15-5 första stycket i den norska försäkringslagen jämförd med den första meningen i andra stycket av det materiella tillämpningsområdet för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 (1) i enlighet med






  a) | artikel 3.1, särskilt led j, eller |
| --- | --- | --- |

1.

Omfattas en förmån såsom övergångsförmånen (overgangsstønad) enligt § 15-5 första stycket i den norska försäkringslagen jämförd med den första meningen i andra stycket av det materiella tillämpningsområdet för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 (1) i enlighet med

a)

artikel 3.1, särskilt led j, eller

| b) | artikel 3.3 jämförd med artikel 70? |
| --- | --- |

b)

artikel 3.3 jämförd med artikel 70?

| 2. | Är det av betydelse för bedömningen enligt fråga 1 att det finns ett krav på yrkesrelaterad verksamhet för fortsatt berättigande till en förmån när det yngsta barnet har fyllt ett år, enligt § 15-6 i den norska försäkringslagen? |
| --- | --- |

2.

Är det av betydelse för bedömningen enligt fråga 1 att det finns ett krav på yrkesrelaterad verksamhet för fortsatt berättigande till en förmån när det yngsta barnet har fyllt ett år, enligt § 15-6 i den norska försäkringslagen?

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (EUT L 166, 30.4.2004, s. 1).

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 25.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/33 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/33

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10438 – MOL / OMV SLOVENIJA)

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 210/14)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | MOL Hungarian Oil and Gas Plc. (MOL, Ungern), moderbolag till MOL Group. |
| --- | --- |

—

MOL Hungarian Oil and Gas Plc. (MOL, Ungern), moderbolag till MOL Group.

| — | OMV Slovenija, trgovina z nafto in naftnimi derivati, d.o.o. (OMV Slovenija, Slovenien). |
| --- | --- |

—

OMV Slovenija, trgovina z nafto in naftnimi derivati, d.o.o. (OMV Slovenija, Slovenien).

MOL kommer att förvärva ensam kontroll, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, över OMV Slovenija.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | MOL Group är ett vertikalt integrerat olje- och gaskonglomerat vars huvudsakliga verksamhet är i) prospektering, produktion och raffinering av råolja, ii) distribution av raffinerade oljeprodukter både i grossistledet och inom detaljhandeln, iii) produktion och försäljning av petrokemiska produkter, iv) prospektering och produktion av naturgas samt v) överföring av naturgas i Ungern. MOL Group, med huvudkontor i Budapest, har verksamheter i över 30 länder och sysselsätter omkring 25 000 personer världen över. |
| --- | --- |

—

MOL Group är ett vertikalt integrerat olje- och gaskonglomerat vars huvudsakliga verksamhet är i) prospektering, produktion och raffinering av råolja, ii) distribution av raffinerade oljeprodukter både i grossistledet och inom detaljhandeln, iii) produktion och försäljning av petrokemiska produkter, iv) prospektering och produktion av naturgas samt v) överföring av naturgas i Ungern. MOL Group, med huvudkontor i Budapest, har verksamheter i över 30 länder och sysselsätter omkring 25 000 personer världen över.

| — | OMV Slovenija är ett slovenskt aktiebolag som helt kontrolleras av OMV Group, ett österrikiskt integrerat olje-, gas- och kemikaliebolag med verksamhet i hela världen. OMV Slovenijas huvudsakliga verksamhet är detaljhandel med motorbränsle via bolagets nät av 119 bensinstationer som drivs antingen av OMV eller av partnerleasetagare. |
| --- | --- |

—

OMV Slovenija är ett slovenskt aktiebolag som helt kontrolleras av OMV Group, ett österrikiskt integrerat olje-, gas- och kemikaliebolag med verksamhet i hela världen. OMV Slovenijas huvudsakliga verksamhet är detaljhandel med motorbränsle via bolagets nät av 119 bensinstationer som drivs antingen av OMV eller av partnerleasetagare.

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10438 – MOL / OMV SLOVENIJA

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

---

| 25.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/35 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/35

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10739 – FORD OTOSAN / FORD ROMANIA)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 210/15)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Ford Otomotiv Sanayi AS (Ford Otosan, Turkiet). |
| --- | --- |

—

Ford Otomotiv Sanayi AS (Ford Otosan, Turkiet).

| — | Ford Romania S.A. (Ford Romania, Rumänien). |
| --- | --- |

—

Ford Romania S.A. (Ford Romania, Rumänien).

Ford Otosan kommer att förvärva ensam kontroll, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, över Ford Romania.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | Ford Otosan är en fordonstillverkare och -distributör baserad i Turkiet som ägs till lika delar av Ford Motor Company och Koç Holding. |
| --- | --- |

—

Ford Otosan är en fordonstillverkare och -distributör baserad i Turkiet som ägs till lika delar av Ford Motor Company och Koç Holding.

| — | Ford Romania kommer, efter att affären är genomförd, att endast äga och driva en monteringsanläggning och en fordonsfabrik i Craiova, Rumänien. |
| --- | --- |

—

Ford Romania kommer, efter att affären är genomförd, att endast äga och driva en monteringsanläggning och en fordonsfabrik i Craiova, Rumänien.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10739 – FORD OTOSAN / FORD ROMANIA

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 25.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/36 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/36

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10709 – PARTNERS GROUP / FORTERRO)

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 210/16)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Partners Group AG (Partners Group, Schweiz). |
| --- | --- |

—

Partners Group AG (Partners Group, Schweiz).

| — | Jeeves Information Systems AB (Forterro, Sverige). |
| --- | --- |

—

Jeeves Information Systems AB (Forterro, Sverige).

Partners Group kommer att förvärva ensam kontroll, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, över hela Forterro.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | Partners Group: tillhandahåller ett brett utbud av skräddarsydda investeringsfonder och portföljer till internationella institutionella investerare som söker direkt tillgång till privata marknadstillgångar . |
| --- | --- |

—

Partners Group: tillhandahåller ett brett utbud av skräddarsydda investeringsfonder och portföljer till internationella institutionella investerare som söker direkt tillgång till privata marknadstillgångar .

| — | Forterro: tillhandahåller mjukvaru- och it-lösningar för företag med fokus på mjukvarulösningar för affärssystem (ERP) för mellanstora tillverknings- och produktionsföretag.. |
| --- | --- |

—

Forterro: tillhandahåller mjukvaru- och it-lösningar för företag med fokus på mjukvarulösningar för affärssystem (ERP) för mellanstora tillverknings- och produktionsföretag..

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10709 – PARTNERS GROUP / FORTERRO

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

---

| 25.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/37 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/37

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10724 – ITOCHU / UNDER ARMOUR / DOME)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 210/17)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | ITOCHU Corporation (Itochu, Japan). |
| --- | --- |

—

ITOCHU Corporation (Itochu, Japan).

| — | Under Armour Europe (Under Armour, Nederländerna) är ett helägt dotterbolag till Under Armour Inc. (Under Armour Inc, Förenta Staterna). |
| --- | --- |

—

Under Armour Europe (Under Armour, Nederländerna) är ett helägt dotterbolag till Under Armour Inc. (Under Armour Inc, Förenta Staterna).

| — | Dome Corporation (Dome, Japan). |
| --- | --- |

—

Dome Corporation (Dome, Japan).

Itochu och Under Armour kommer att förvärva gemensam kontroll, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen, över Dome.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | Itochu är ett börsnoterat företag som är verksamt inom ett antal olika branscher, bl.a. textiltillverkning. |
| --- | --- |

—

Itochu är ett börsnoterat företag som är verksamt inom ett antal olika branscher, bl.a. textiltillverkning.

| — | Under Armour är ett börsnoterat företag som är verksamt inom utveckling, marknadsföring och distribution av kläder (sport- och fritidskläder), skor och sporttillbehör. |
| --- | --- |

—

Under Armour är ett börsnoterat företag som är verksamt inom utveckling, marknadsföring och distribution av kläder (sport- och fritidskläder), skor och sporttillbehör.

| — | Dome är ett aktiebolag som säljer (som återförsäljare), distribuerar och gör reklam för Under Armours sportkläder och sportskor med varumärkesnamnet ”Under Armour” i Japan. |
| --- | --- |

—

Dome är ett aktiebolag som säljer (som återförsäljare), distribuerar och gör reklam för Under Armours sportkläder och sportskor med varumärkesnamnet ”Under Armour” i Japan.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10724 – ITOCHU / UNDER ARMOUR / DOME

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

Rättelser

| 25.5.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 210/39 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 210/39

---

Rättelse till Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller från och med den 1 maj 2022

(Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004)

(
  Europeiska gemenskapernas tidning C 192, 11.5.2022, s. 91
  )

(2022/C 210/18)

Innehållsförteckningen och sidan 91, rubriken

I stället för:

”Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller från och med den 1 maj 2022”

ska det stå:

”Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller från och med den 1 juni 2022”.

---