# Az Európai Unió C 214/2022

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 214 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 65. évfolyam2022. május 31. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 214

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

65. évfolyam2022. május 31.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 214/01 | A Bizottság közleménye – Iránymutatás a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekről a REPowerEU összefüggésében | 1 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2022/C 214/01

A Bizottság közleménye – Iránymutatás a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekről a REPowerEU összefüggésében

1

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2022/C 214/02 | Értesítés a (KKBP) 2022/837 tanácsi határozattal módosított, az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaidával, valamint a velük összeköttetésben álló személyekkel, csoportokkal, vállalkozásokkal és szervezetekkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2016/1693 tanácsi határozatban, továbbá az (EU) 2022/836 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott, az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaidával, valamint a velük összeköttetésben álló természetes vagy jogi személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni további korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló (EU) 2016/1686 tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és csoport részére | 34 |
| 2022/C 214/03 | Értesítés az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaidával, valamint a velük összeköttetésben álló személyekkel, csoportokkal, vállalkozásokkal és szervezetekkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2016/1693 tanácsi határozatban, továbbá az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaidával, valamint a velük összeköttetésben álló természetes vagy jogi személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni további korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló (EU) 2016/1686 tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó érintettek részére | 36 |
| 2022/C 214/04 | Értesítés a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP tanácsi határozatban, valamint a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek részére | 38 |
| 2022/C 214/05 | Értesítés a (KKBP) 2022/849 tanácsi határozattal módosított 2013/255/KKBP tanácsi határozatban és az (EU) 2022/840 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott, a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó érintettek részére | 39 |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 214/06 | Euroátváltási árfolyamok — 2022. május 30. | 41 |
| | Számvevőszék |
| 2022/C 214/07 | 9/2022. sz. különjelentés: – A 2014–2020-as uniós költségvetés éghajlat-politikai kiadásai: alacsonyabbak, mint a beszámolók szerint | 42 |
| | Európai adatvédelmi biztos |
| 2022/C 214/08 | Az európai adatvédelmi biztos véleményének összefoglalója az (EU) 2018/1727 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a népirtással, az emberiesség elleni bűncselekményekkel és a háborús bűncselekményekkel kapcsolatos bizonyítékok Eurojustnál történő gyűjtése, megőrzése és elemzése tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról
  (A vélemény teljes szövege angol, francia és német nyelven megtalálható az európai adatvédelmi biztos honlapján: www.edps.europa.eu) | 43 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2022/C 214/02

Értesítés a (KKBP) 2022/837 tanácsi határozattal módosított, az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaidával, valamint a velük összeköttetésben álló személyekkel, csoportokkal, vállalkozásokkal és szervezetekkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2016/1693 tanácsi határozatban, továbbá az (EU) 2022/836 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott, az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaidával, valamint a velük összeköttetésben álló természetes vagy jogi személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni további korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló (EU) 2016/1686 tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és csoport részére

34

2022/C 214/03

Értesítés az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaidával, valamint a velük összeköttetésben álló személyekkel, csoportokkal, vállalkozásokkal és szervezetekkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2016/1693 tanácsi határozatban, továbbá az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaidával, valamint a velük összeköttetésben álló természetes vagy jogi személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni további korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló (EU) 2016/1686 tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó érintettek részére

36

2022/C 214/04

Értesítés a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP tanácsi határozatban, valamint a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek részére

38

2022/C 214/05

Értesítés a (KKBP) 2022/849 tanácsi határozattal módosított 2013/255/KKBP tanácsi határozatban és az (EU) 2022/840 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott, a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó érintettek részére

39

Európai Bizottság

2022/C 214/06

Euroátváltási árfolyamok — 2022. május 30.

41

Számvevőszék

2022/C 214/07

9/2022. sz. különjelentés: – A 2014–2020-as uniós költségvetés éghajlat-politikai kiadásai: alacsonyabbak, mint a beszámolók szerint

42

Európai adatvédelmi biztos

2022/C 214/08

Az európai adatvédelmi biztos véleményének összefoglalója az (EU) 2018/1727 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a népirtással, az emberiesség elleni bűncselekményekkel és a háborús bűncselekményekkel kapcsolatos bizonyítékok Eurojustnál történő gyűjtése, megőrzése és elemzése tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról
  (A vélemény teljes szövege angol, francia és német nyelven megtalálható az európai adatvédelmi biztos honlapján: www.edps.europa.eu)

(A vélemény teljes szövege angol, francia és német nyelven megtalálható az európai adatvédelmi biztos honlapján: www.edps.europa.eu)

43

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 2022.5.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 214/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 214/1

---

A Bizottság közleménye

Iránymutatás a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekről a REPowerEU összefüggésében

(2022/C 214/01)

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet (1) elfogadása óta a geopolitikai helyzet jelentősen megváltozott. Ukrajna orosz megszállása drasztikus hatást gyakorolt az Unió társadalmára és gazdaságára. Ezek a példátlan geopolitikai kihívások még fontosabbá és sürgetőbbé teszik az EU fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségének csökkentését, különös tekintettel az Oroszországból importált tüzelőanyagokra, többek között az „Irány az 55 %!” intézkedéscsomag javaslatainak teljes körű végrehajtása, valamint a megújuló energiaforrások használatának növelése és az energiahatékonyság további javítása révén. E kihívások kezelése érdekében a Bizottság az Európai Tanács kérésére 2022. május 18-án közzétette a REPowerEU tervet, amely az energiaellátás és -tárolás biztonsága tekintetében hozott intézkedéseket kiegészítő közös európai fellépéseket határoz meg ezen a területen. A REPowerEU terv egy sor intézkedést javasol az energiatakarékosság, az ellátás diverzifikálása és Európa tiszta energiára való átállásának felgyorsítása érdekében.

| — | Az energiahatékonyság növelése révén energiamegtakarítás érhető el a háztartások, az épületek, a közlekedés, az ipar és a villamosenergia-rendszer szintjén. |
| --- | --- |

—

Az energiahatékonyság növelése révén energiamegtakarítás érhető el a háztartások, az épületek, a közlekedés, az ipar és a villamosenergia-rendszer szintjén.

| — | A gázellátás diverzifikálása a nem orosz beszállítóktól származó LNG-behozatal és csővezetékes behozatal mennyiségének növelésével, valamint a biometán és a megújuló vagy fosszilis tüzelőanyagoktól mentes hidrogén szintjének növelésével valósítható meg. |
| --- | --- |

—

A gázellátás diverzifikálása a nem orosz beszállítóktól származó LNG-behozatal és csővezetékes behozatal mennyiségének növelésével, valamint a biometán és a megújuló vagy fosszilis tüzelőanyagoktól mentes hidrogén szintjének növelésével valósítható meg.

| — | Európa tiszta energiára való átállásának felgyorsítása érdekében növelni kell a megújuló energiaforrások részarányát az energiamixben, és intézkedéseket kell hozni az infrastrukturális és szabályozási szűk keresztmetszetek, valamint a munkaerő- és szakemberhiány kezelésére. |
| --- | --- |

—

Európa tiszta energiára való átállásának felgyorsítása érdekében növelni kell a megújuló energiaforrások részarányát az energiamixben, és intézkedéseket kell hozni az infrastrukturális és szabályozási szűk keresztmetszetek, valamint a munkaerő- és szakemberhiány kezelésére.

Ezt a három beavatkozáscsoportot a beruházások és a reformok intelligens kombinációja támogatja.

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz fontos szerepet játszhat az uniós és nemzeti szinten rendelkezésre álló források mozgósításában és végrehajtásában a REPowerEU terv célkitűzéseinek elérése céljából. Annak érdekében, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz kerete felkészültebb legyen a REPowerEU terv célkitűzéseinek hatékony kezelésére, a Bizottság célzott javaslatot terjesztett elő a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet módosítására a REPowerEU célkitűzésének megvalósítása érdekében (a továbbiakban: a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek REPowerEU-fejezeteiről szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslat). A cél, hogy mielőbb rendelkezésre álljon a szükséges keret annak biztosításához, hogy az EU energetikai rezilienciáját erősítő beruházásokat és reformokat a lehető leghamarabb mozgósítani lehessen. A javaslat konkrét REPowerEU-célkitűzéseket határoz meg, amelyeknek alá kell támasztaniuk a REPowerEU célzott fejezeteinek részeként a meglévő helyreállítási és rezilienciaépítési tervekbe beépítendő beruházásokat és reformokat. Emellett célzott forrásokat is biztosít a vonatkozó intézkedések finanszírozásához.

Ez az iránymutatás ismerteti a REPowerEU-fejezetek kidolgozásának módozatait. Ez az iránymutatás a meglévő tervek módosításának folyamatára összpontosít, míg a 2021. januári iránymutatás (2) továbbra is érvényes a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek általános előkészítésére.

Ezen iránymutatás 1. része ismerteti az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek módosításának lehetséges jogalapjait. A 2. rész a REPowerEU-fejezet előkészítésére és tartalmára vonatkozik. Azokat az információkat is meghatározza, amelyeket a tagállamoknak be kell nyújtaniuk a Bizottsághoz a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek módosításainak okairól, céljairól és jellegéről.

A helyreállítási és rezilienciaépítési terveknek a REPowerEU-fejezeteket tükröző módosításainak előkészítése során fontos hangsúlyozni a következő elveket:

| — | A tagállamoknak továbbra is a meglévő helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtására kell összpontosítaniuk annak érdekében, hogy előrelépés történjen a mérföldkövek és célok tekintetében, figyelembe véve, hogy ezek mennyire relevánsak a világjárvány gazdasági hatásaiból való gyorsabb kilábalás és a reziliencia növelése szempontjából. |
| --- | --- |

—

A tagállamoknak továbbra is a meglévő helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtására kell összpontosítaniuk annak érdekében, hogy előrelépés történjen a mérföldkövek és célok tekintetében, figyelembe véve, hogy ezek mennyire relevánsak a világjárvány gazdasági hatásaiból való gyorsabb kilábalás és a reziliencia növelése szempontjából.

| — | A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek módosításának ezért kellően megalapozottnak kell lennie, és a jelen iránymutatásban vázolt helyzetekre kell korlátozódnia a további beruházások és reformok gyors elfogadása és mozgósítása céljából. |
| --- | --- |

—

A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek módosításának ezért kellően megalapozottnak kell lennie, és a jelen iránymutatásban vázolt helyzetekre kell korlátozódnia a további beruházások és reformok gyors elfogadása és mozgósítása céljából.

| — | A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek ambíciói nem csökkenthetők, különösen az országspecifikus ajánlásokat kezelő reformok tekintetében. A felülvizsgált helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben előirányzott további beruházásoknak és reformoknak a REPowerEU célkitűzéseire kell összpontosítaniuk. |
| --- | --- |

—

A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek ambíciói nem csökkenthetők, különösen az országspecifikus ajánlásokat kezelő reformok tekintetében. A felülvizsgált helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben előirányzott további beruházásoknak és reformoknak a REPowerEU célkitűzéseire kell összpontosítaniuk.

Tartalom

| I. RÉSZ: | A HELYREÁLLÍTÁSI ÉS REZILIENCIAÉPÍTÉSI TERVEK MÓDOSÍTÁSÁNAK ÁLTALÁNOS KERETE | 3 |
| --- | --- | --- |

I. RÉSZ:

| Bevezetés | 3 |
| --- | --- |

| I. | Kizárólag a REPower EU-fejezetekben szereplő reformok és beruházások finanszírozása | 4 |
| --- | --- | --- |

I.

| 1. | 21a. cikk – a REPowerEU számára biztosított új források | 4 |
| --- | --- | --- |

1.

| A) | Átcsoportosítások európai alapokból a közös rendelkezésekről szóló (EU) 2021/1060 rendelet 26a. cikke alapján | 4 |
| --- | --- | --- |

A)

| B) | Allokáció az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból | 6 |
| --- | --- | --- |

B)

| II. | A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek módosításának indokai | 7 |
| --- | --- | --- |

II.

| 1. | A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 14. cikkének (2) bekezdése: a hiteligénylési terv felülvizsgálata | 7 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 18. cikkének (2) bekezdése: a terv aktualizálása | 9 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 21. cikke: a terv módosítása vagy felváltása amiatt, hogy a terv vagy annak egy része objektív körülmények miatt már nem valósítható meg. | 11 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Az eljárások áttekintése | 13 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | A tervek lehetséges módosításainak áttekintése | 13 |
| --- | --- | --- |

5.

| II. RÉSZ: | IRÁNYMUTATÁS A KIEGÉSZÍTÉSEK KIDOLGOZÁSÁHOZ ÉS BEMUTATÁSÁHOZ | 14 |
| --- | --- | --- |

II. RÉSZ:

| I. | A REPowerEU-fejezet | 14 |
| --- | --- | --- |

I.

| 1. | Jogalap és a REPowerEU célkitűzései | 14 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | A REPower EU-fejezetek tartalma | 15 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | A REPowerEU-fejezet értékelése | 19 |
| --- | --- | --- |

3.

| II. | Általános iránymutatás a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek módosításához | 21 |
| --- | --- | --- |

II.

| 1. | A módosítások célkitűzései | 21 |
| --- | --- | --- |

1.

| A) | Átfogó és megfelelően kiegyensúlyozott válasz a gazdasági és társadalmi helyzetre/hozzájárulás a 6 pillérhez | 22 |
| --- | --- | --- |

A)

| B) | Kapcsolat az országspecifikus ajánlásokkal és az európai szemeszterrel | 22 |
| --- | --- | --- |

B)

| C) | A helyreállítási és rezilienciaépítési terv általános hatása | 23 |
| --- | --- | --- |

C)

| D) | Koherencia | 23 |
| --- | --- | --- |

D)

| E) | Nemek közötti egyenlőség és esélyegyenlőség mindenki számára | 23 |
| --- | --- | --- |

E)

| F) | Határokon átnyúló és több országot átfogó projektek | 23 |
| --- | --- | --- |

F)

| G) | Állami támogatás | 24 |
| --- | --- | --- |

G)

| 2. | A változtatások ismertetése | 24 |
| --- | --- | --- |

2.

| A) | A reformok és beruházások ismertetése | 24 |
| --- | --- | --- |

A)

| B) | Zöld és digitális dimenziók | 25 |
| --- | --- | --- |

B)

| C) | Az éghajlat-politikai nyomon követés és a digitális címkézés | 26 |
| --- | --- | --- |

C)

| D) | Jelentős károkozás elkerülése (Do no significant harm, DNSH) | 26 |
| --- | --- | --- |

D)

| E) | Nyitott stratégiai autonómia | 27 |
| --- | --- | --- |

E)

| F) | Mérföldkövek, célok és ütemterv | 28 |
| --- | --- | --- |

F)

| G) | Finanszírozás és költségek | 28 |
| --- | --- | --- |

G)

| 3. | A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek kiegészítő jellege és végrehajtása | 29 |
| --- | --- | --- |

3.

| A) | Összhang egyéb kezdeményezésekkel | 29 |
| --- | --- | --- |

A)

| B) | A finanszírozás kiegészítő jellege | 29 |
| --- | --- | --- |

B)

| C) | A kettős finanszírozás elkerülése | 29 |
| --- | --- | --- |

C)

| D) | Végrehajtás | 30 |
| --- | --- | --- |

D)

| E) | Konzultációs folyamat | 30 |
| --- | --- | --- |

E)

| F) | Ellenőrzések és vizsgálatok | 31 |
| --- | --- | --- |

F)

| G) | Kommunikáció | 31 |
| --- | --- | --- |

G)

| MELLÉKLET: | PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK | 32 |
| --- | --- | --- |

MELLÉKLET:

I. RÉSZ

A HELYREÁLLÍTÁSI ÉS REZILIENCIAÉPÍTÉSI TERVEK MÓDOSÍTÁSÁNAK ÁLTALÁNOS KERETE

Bevezetés

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelettel és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet módosítására irányuló bizottsági javaslattal összhangban a tagállamok javaslatot tehetnek egy korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek módosítására a következő célokból:

| — | 21a. cikk – a REPowerEU-nak nyújtott vissza nem térítendő pénzügyi támogatás új kategóriájának kiaknázása; |
| --- | --- |

—

21a. cikk – a REPowerEU-nak nyújtott vissza nem térítendő pénzügyi támogatás új kategóriájának kiaknázása;

| — | 21b. cikk – a REPowerEU megosztott irányítású programjaiból (a közös rendelkezésekről szóló rendelet szerinti alapok és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap) való részesülés; |
| --- | --- |

—

21b. cikk – a REPowerEU megosztott irányítású programjaiból (a közös rendelkezésekről szóló rendelet szerinti alapok és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap) való részesülés;

| — | 14. cikk, (2) bekezdés: a hiteligénylési kérelmet kísérő terv felülvizsgálata; |
| --- | --- |

—

14. cikk, (2) bekezdés: a hiteligénylési kérelmet kísérő terv felülvizsgálata;

| — | 18. cikk, (2) bekezdés: a terv aktualizálása a 11. cikk (2) bekezdésében említett számítást követően aktualizált hozzájárulás figyelembevétele érdekében; |
| --- | --- |

—

18. cikk, (2) bekezdés: a terv aktualizálása a 11. cikk (2) bekezdésében említett számítást követően aktualizált hozzájárulás figyelembevétele érdekében;

| — | 21. cikk: új terv módosítása vagy benyújtása, mivel a releváns mérföldköveket és célokat tartalmazó terv objektív körülmények miatt már nem valósítható meg. |
| --- | --- |

—

21. cikk: új terv módosítása vagy benyújtása, mivel a releváns mérföldköveket és célokat tartalmazó terv objektív körülmények miatt már nem valósítható meg.

A tagállamokat arra ösztönzik, hogy helyreállítási és rezilienciaépítési terveik módosításakor ezt az eredeti tervük egységes szerkezetbe foglalt változata alapján tegyék meg, amelynek tükröznie kell az értékelési szakaszban bevezetett változásokat, és teljes mértékben összhangban kell lennie a vonatkozó tanácsi végrehajtási határozatokkal. Azon tagállamok, amelyek nem konszolidálták eredeti tervüket, felkérést kapnak arra, hogy ezt tegyék meg tervük módosítása előtt. A tagállamoknak a módosított terveket konszolidált terveik kiegészítéseként kell benyújtaniuk.

Az elfogadott tervek bármilyen módosítása a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 19. cikkével összhangban új értékelést von maga után. A Bizottság a vonatkozó értékelési kritériumokat a teljes helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre, azaz a korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre és az előterjesztett módosításokra alkalmazza.

A módosított terv Bizottság általi kedvező értékelését ezután a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 20. cikkével összhangban a Bizottság által javasolt tanácsi végrehajtási határozat Tanács általi elfogadásával jóvá kell hagyni. Ezt követően szükség esetén alá kell írni a Bizottság és az érintett tagállam közötti új vagy módosított finanszírozási és/vagy hitelmegállapodást, és minden kifizetést megelőzően alá kell írni az operatív megállapodásokat.

A módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv benyújtásakor az érintett tagállamnak egyértelműen meg kell határoznia a tervében javasolt módosítások jogalapját a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet megfelelő cikke(i) által előírt indokolással együtt. A terv módosítására irányuló kérelem a fent említett jogi rendelkezések bármelyikén vagy azok kombinációján alapulhat.

A módosítási tervek folyamatának optimalizálása érdekében minden tagállam felkérést kap arra, hogy tervének valamennyi tervezett módosítását egyetlen, a Bizottsághoz benyújtandó kérelemben egyesítse. A finanszírozási és/vagy hitelmegállapodás(oka)t a különböző jogalapok kombinációján alapuló tervmódosításokat követően (amennyiben magukban foglalják a 18. cikk (2) bekezdését) csak 2023 januárjától lehet aláírni.

A módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervek benyújtása előtt a tagállamok felkérést kapnak arra, hogy kezdeményezzenek informális párbeszédet a Bizottság szolgálataival. Ennek a párbeszédnek – az eredeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek benyújtása előttihez hasonlóan – az a célja, hogy segítse a tagállamokat a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek módosításainak előkészítésében.

I.   Kizárólag a REPower EU-fejezetekben szereplő reformok és beruházások finanszírozása

1.   21a. cikk – a REPowerEU számára biztosított új források

A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek REPowerEU-fejezeteiről szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslat a vissza nem térítendő pénzügyi támogatás új kategóriáját vezeti be. Ezek a források csak a bizottsági javaslattal módosított Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 21c. cikkének (1) bekezdésében említett REPowerEU-fejezetben foglalt reformok és beruházások finanszírozására használhatók fel (lásd a II. rész erre vonatkozó szakaszát).

Az említett kiegészítő forrásokból részesülni kívánó tagállamok helyreállítási és rezilienciaépítési terveket (az elfogadott tervekkel nem rendelkezők esetében) vagy módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terveket nyújtanak be a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek REPowerEU-fejezeteiről szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslattal (a továbbiakban: a bizottsági javaslat) összhangban. A tagállamokat arra ösztönzik, hogy 2022. június 30. után a lehető legkorábban nyújtsák be beadványaikat azzal a céllal, hogy lehetővé tegyék a REPowerEU sürgős célkitűzéseinek végrehajtására rendelkezésre álló források gyors felhasználását, valamint hogy megkönnyítsék e további pénzügyi támogatás folyósítását. A REPowerEU-hozzájárulás részletfizetési ütemtervét be fogják építeni a már elfogadott, vissza nem térítendő pénzügyi támogatásra és hitelekre vonatkozó tagállami részletfizetési ütemtervekbe.

A)   Átcsoportosítások európai alapokból a közös rendelkezésekről szóló (EU) 2021/1060 rendelet 26a. cikke alapján

A bizottsági javaslattal összefüggésben javaslatot tettek a közös rendelkezésekről szóló rendelet módosítására a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközbe történő átvitel új lehetőségének bevezetése céljából. A közös rendelkezésekről szóló rendelet újonnan javasolt 26a. cikke értelmében a tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet szerinti alapok nemzeti allokációjának legfeljebb 7,5 %-át átcsoportosítsák a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközbe (a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 7. cikkében már előirányzott 5 %-on felül). Az ilyen átcsoportosítások kiegészítik a közös rendelkezésekről szóló rendelet 26. cikkében előirányzott forrásátcsoportosítási lehetőséget.

A REPowerEU-fejezet és a kohéziós politikai alapok közös célkitűzése az energetikai átmenet támogatása, ami azt jelenti, hogy az energiahatékonyság növelését és a megújuló energiaforrások további fejlesztését célzó beruházások mindkét eszköztípus keretében támogathatók. Az e szakpolitikák közötti szinergiák fokozása érdekében a tagállamoknak azt tanácsoljuk, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében finanszírozzanak 2026-ig tartó korábbi beruházásokat, a későbbi beruházásokat pedig a kohéziós politikai alapokból finanszírozzák, amelyek az N + 3 szabály fényében 2029-ig támogathatnak beruházásokat. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 21b. cikkének javasolt módosítása kimondja, hogy az átcsoportosítások a REPowerEU-fejezetbe tartozó új intézkedéseket fognak finanszírozni. E célból a tagállamoknak be kell nyújtaniuk egy REPowerEU-fejezetet tartalmazó (módosított) helyreállítási és rezilienciaépítési tervet, amely felvázolja a támogatandó reformokat és beruházásokat. A tagállam a 26a. cikk alapján csak az új reformok és beruházások költségeinek finanszírozásához szükséges összeget csoportosíthatja át annak biztosítására, hogy a megosztott irányításból származó források további intézkedéseket támogassanak és csak abban az esetben, ha a tagállam már kérte az 5 %-os felső határt kimerítő átcsoportosítást a szóban forgó alapból a 26. cikkel összhangban.

Az infrastrukturális és technológiai beruházások önmagukban nem elegendők a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentéséhez. Erőforrásokat kell elkülöníteni az átképzésre és a továbbképzésre a munkavállalók zöld készségeinek továbbfejlesztése céljából. Ez összhangban áll az Európai Szociális Alap Plusz céljával, vagyis azzal, hogy a tagállamok támogatást kapjanak a munka jövőbeli világában helytállni képes, képzett és reziliens szakemberállomány kialakításához. Ennek fényében az Európai Szociális Alap Pluszból átcsoportosított forrásokat a munkavállalók átképzését és továbbképzését célzó támogatási intézkedésekre kell fordítani. A Bizottság mérlegelni fogja, hogy a REPowerEU-fejezetben foglalt intézkedések érdemben hozzájárulnak-e a munkavállalók átképzéséhez zöld készségeik javítása érdekében.

A tagállamok partnerségi megállapodásuk részeként vagy programmódosítások révén kérhetnek ilyen átcsoportosításokat. A programmódosítások révén benyújtott átcsoportosítási kérelmek esetében csak a következő naptári évekre vonatkozó források csoportosíthatók át. Ez azonban nincs hatással az átcsoportosítható teljes összegre, amely az eredeti nemzeti allokáció legfeljebb 7,5 %-a.

A tagállamoknak és a Bizottságnak meg kell vitatniuk a partnerségi megállapodásaik és programjaik előrehaladásának állapotán alapuló legjobb megoldást.

Amennyiben a partnerségi megállapodást jóváhagyták, és egy vagy több programot még nem fogadtak el, önálló átcsoportosítás kérelmezhető a partnerségi megállapodásban foglalt korlátozott információk (a közös rendelkezésekről szóló rendelet 11. cikk (1) bekezdésének c), e) és h) pontja szerint az átcsoportosítandó összegeket és azok indokolását, a források régiókategóriák szerinti bontását, valamint a tervezett programok listáját az alapok szerinti pénzügyi allokációkkal és a régiókategóriák szerinti megfelelő nemzeti hozzájárulásokkal) felülvizsgálatáról szóló értesítés Bizottságnak való benyújtásával.

Amennyiben egy programot már elfogadtak, és azt módosítani kell annak érdekében, hogy tükrözze az átcsoportosítást, egyszerűsített elfogadási eljárást kell alkalmazni. A közös rendelkezésekről szóló rendelet 40. cikkének (2) bekezdésében meghatározott szokásos eljárással ellentétben a monitoringbizottsággal konzultálni kell a módosításról, de előzetes beleegyezése nem szükséges.

Ezen túlmenően a Bizottság a program módosítását annak benyújtásától számított egy hónapon belül jóváhagyja.

Források tagállamonként a 2021. január 1. és 2027. december 31. közötti időszakra

| Tagállam | Kezdeti allokáció, 2021–2027 (millió EUR) | Nemzeti allokáció összesen | 26a. cikk – maximális átcsoportosítás (7,5 %) |
| --- | --- | --- | --- |
| ERFA | ESZA+ | Kohézió | ETHAA | | |
| BE | 1 152 | 1 168 | 0 | 40 | 2 361 | 202 |
| BG | 5 741 | 2 625 | 1 266 | 85 | 9 718 | 732 |
| CZ | 10 426 | 2 701 | 6 365 | 30 | 19 523 | 1 485 |
| DK | 141 | 120 | 0 | 201 | 462 | 38 |
| DE | 10 913 | 6 527 | 0 | 212 | 17 652 | 1 384 |
| EE | 1 693 | 503 | 820 | 97 | 3 113 | 230 |
| IE | 396 | 508 | 0 | 142 | 1 046 | 89 |
| EL | 11 452 | 5 845 | 3 023 | 375 | 20 695 | 1 533 |
| ES | 23 540 | 11 153 | 0 | 1 120 | 35 814 | 2 654 |
| FR | 9 070 | 6 675 | 0 | 567 | 16 312 | 1 263 |
| HR | 5 356 | 1 983 | 1 182 | 244 | 8 764 | 653 |
| IT | 26 615 | 14 535 | 0 | 518 | 41 668 | 3 157 |
| CY | 467 | 222 | 178 | 38 | 906 | 67 |
| LV | 2 493 | 711 | 1 039 | 135 | 4 378 | 321 |
| LT | 3 464 | 1 136 | 1 419 | 61 | 6 081 | 457 |
| LU | 15 | 15 | 0 | 0 | 30 | 4 |
| HU | 13 360 | 5 507 | 2 602 | 38 | 21 507 | 1 629 |
| MT | 474 | 124 | 165 | 22 | 786 | 59 |
| NL | 506 | 414 | 0 | 98 | 1 018 | 97 |
| AT | 537 | 394 | 0 | 7 | 938 | 86 |
| PL | 47 417 | 14 913 | 9 283 | 512 | 72 125 | 5 413 |
| PT | 11 497 | 7 497 | 3 399 | 379 | 22 771 | 1 689 |
| RO | 17 070 | 8 239 | 3 538 | 162 | 29 009 | 2 191 |
| SI | 1 538 | 727 | 718 | 24 | 3 007 | 229 |
| SK | 8 117 | 2 404 | 1 613 | 15 | 12 150 | 926 |
| FI | 888 | 605 | 0 | 72 | 1 564 | 124 |
| SE | 863 | 707 | 0 | 116 | 1 685 | 144 |
| EU27 | 215 021 | 97 958 | 36 610 | 5 310 | 355 083 | 26 869 |

Tagállam

Kezdeti allokáció, 2021–2027 (millió EUR)

Nemzeti allokáció összesen

26a. cikk – maximális átcsoportosítás (7,5 %)

ERFA

ESZA+

Kohézió

ETHAA

BE

1 152

1 168

0

40

2 361

202

BG

5 741

2 625

1 266

85

9 718

732

CZ

10 426

2 701

6 365

30

19 523

1 485

DK

141

120

0

201

462

38

DE

10 913

6 527

0

212

17 652

1 384

EE

1 693

503

820

97

3 113

230

IE

396

508

0

142

1 046

89

EL

11 452

5 845

3 023

375

20 695

1 533

ES

23 540

11 153

0

1 120

35 814

2 654

FR

9 070

6 675

0

567

16 312

1 263

HR

5 356

1 983

1 182

244

8 764

653

IT

26 615

14 535

0

518

41 668

3 157

CY

467

222

178

38

906

67

LV

2 493

711

1 039

135

4 378

321

LT

3 464

1 136

1 419

61

6 081

457

LU

15

15

0

0

30

4

HU

13 360

5 507

2 602

38

21 507

1 629

MT

474

124

165

22

786

59

NL

506

414

0

98

1 018

97

AT

537

394

0

7

938

86

PL

47 417

14 913

9 283

512

72 125

5 413

PT

11 497

7 497

3 399

379

22 771

1 689

RO

17 070

8 239

3 538

162

29 009

2 191

SI

1 538

727

718

24

3 007

229

SK

8 117

2 404

1 613

15

12 150

926

FI

888

605

0

72

1 564

124

SE

863

707

0

116

1 685

144

EU27

215 021

97 958

36 610

5 310

355 083

26 869

B)   Allokáció az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból

A REPowerEU rendeletre irányuló bizottsági javaslat szerint a tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) allokációjának egy részét átcsoportosítsák a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközbe. A KAP stratégiai tervről szóló (EU) 2021/2115 rendelet egy külön cikkel egészül ki, amely új lehetőséget vezet be a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközbe való átcsoportosításra. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a kezdeti EMVA-allokáció 12,5 %-át a REPowerEU-fejezetben foglalt reformokra és beruházásokra fordítják. A tagállamoknak ezt az allokációt a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet javasolt módosításával összhangban az olyan mezőgazdasági beruházásokat támogató intézkedésekre kell fordítani a mezőgazdasági termelők vagy mezőgazdasági termelői csoportok javára, amelyek növelik a megújuló energia és a fenntartható – azaz a szerves hulladékból, illetve mezőgazdasági és erdészeti maradékanyagokból előállított – biometán termelését, valamint a műtrágyák használatának csökkentése révén fokozzák az energiahatékonyságot.

Ahhoz, hogy a tagállamok részesülhessenek az EMVA-ból elkülönített forrásokból, be kell nyújtaniuk egy REPowerEU-fejezetet tartalmazó (módosított) helyreállítási és rezilienciaépítési tervet, amely ismerteti az elkülönített forrásokból támogatott reformokat és beruházásokat.

A tagállamok KAP stratégiai tervük részeként vagy azok módosításai révén igényelhetik ezt az allokációt. E tekintetben a tagállamoknak és a Bizottságnak meg kell vitatniuk a KAP stratégiai tervük előrehaladási állapotán alapuló legjobb megoldást. Az ilyen módosítás nem számít bele a 119. cikk (7) bekezdésében meghatározott módosítási kérelmek maximális számába.

A KAP stratégiai tervről szóló rendelet 81a. cikke alapján elkülönített forrásokat a tagállamok által a mezőgazdaság és a vidéki térségek támogatására létrehozott stratégiai kerettel összeegyeztethető és azzal szinergiában lévő intézkedésekre kell fordítani, a KAP stratégiai tervek célkitűzéseivel összhangban. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében, a REPowerEU-fejezet előkészítése során konzultálni kell a KAP stratégiai tervek folyamatában részt vevő érdekelt felekkel. A Bizottság azt javasolja, hogy a mezőgazdasági minisztériumokat és/vagy az EMVA végrehajtásáért felelős irányító hatóságokat vonják be a folyamatba, mivel közvetlen tapasztalattal rendelkeznek az EMVA keretében megvalósuló projektek tekintetében.

Amennyiben a KAP stratégiai tervet már elfogadták, és azt módosítani kell annak érdekében, hogy tükrözze az átcsoportosítást, egyszerűsített elfogadási eljárást kell alkalmazni. A KAP stratégiai tervekről szóló (EU) 2021/2115 rendelet 119. cikkének (6) bekezdésében meghatározott szokásos eljárással ellentétben a Bizottság a benyújtás kézhezvételétől számított 1 hónapon belül elfogadja vagy elutasítja a módosított KAP stratégiai tervet. A Bizottság általi elfogadás rövid határidejének célja annak biztosítása, hogy a KAP stratégiai tervezésének végrehajtási folyamata a terveknek megfelelően folytatódjon, továbbá hogy a mezőgazdasági termelők mind a KAP, mind a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz REPowerEU-fejezete keretében gyors támogatásban részesüljenek.

Ezen túlmenően a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz számára elkülönített finanszírozást bele kell foglalni a KAP stratégiai tervről szóló rendelet 93. cikkében említett, környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos egyedi célkitűzések kezelésére irányuló beavatkozások minimális pénzügyi allokációjába.

| | Kezdeti EMVA-allokáció (2023–2027) | 81a. cikk – maximális átcsoportosítás 12,5 % |
| --- | --- | --- |
| BE | 414 | 51 |
| BG | 1 410 | 176 |
| CZ | 1 296 | 161 |
| DK | 380 | 47 |
| DE | 5 461 | 682 |
| EE | 440 | 55 |
| IE | 1 558 | 194 |
| EL | 2 785 | 348 |
| ES | 5 402 | 675 |
| FR | 7 297 | 912 |
| HR | 1 486 | 185 |
| IT | 6 750 | 843 |
| CY | 119 | 14 |
| LV | 587 | 73 |
| LT | 977 | 122 |
| LU | 62 | 7 |
| HU | 2 084 | 260 |
| MT | 100 | 12 |
| NL | 366 | 45 |
| AT | 2 600 | 325 |
| PL | 6 600 | 825 |
| PT | 2 703 | 337 |
| RO | 4 835 | 604 |
| SI | 551 | 68 |
| SK | 1 295 | 161 |
| FI | 1 772 | 221 |
| SE | 1 059 | 132 |
| EU27 | 60 393 | 7 549 |

Kezdeti EMVA-allokáció (2023–2027)

81a. cikk – maximális átcsoportosítás 12,5 %

BE

414

51

BG

1 410

176

CZ

1 296

161

DK

380

47

DE

5 461

682

EE

440

55

IE

1 558

194

EL

2 785

348

ES

5 402

675

FR

7 297

912

HR

1 486

185

IT

6 750

843

CY

119

14

LV

587

73

LT

977

122

LU

62

7

HU

2 084

260

MT

100

12

NL

366

45

AT

2 600

325

PL

6 600

825

PT

2 703

337

RO

4 835

604

SI

551

68

SK

1 295

161

FI

1 772

221

SE

1 059

132

EU27

60 393

7 549

II.   A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek módosításának indokai

1.   A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 14. cikkének (2) bekezdése: a hiteligénylési terv felülvizsgálata

A módosított tervekben előterjesztett új reformok és beruházások támogatása érdekében a tagállamok továbbra is részesülhetnek finanszírozásban a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből nyújtandó hitelek formájában, rendkívül kedvező finanszírozási feltételek mellett. A tagállamokat különösen arra ösztönzik, hogy támaszkodjanak erre a jelentős finanszírozási forrásra, amelyet a Bizottság 2023 végéig nyújthat olyan további reformok és beruházások finanszírozása érdekében, amelyek gyorsítják a REPowerEU célkitűzéseinek végrehajtását.

Valamennyi hitelkérelem benyújtásának határideje – beleértve a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 14. cikkének (6) bekezdése alapján elkülönített hitelkérelmeket is – 2023. augusztus 31., amint azt a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 14. cikkének (2) bekezdése is rögzíti.

A.   A hiteltámogatási kérelmek értékelése

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 14. cikkének (1) bekezdésével összhangban hiteltámogatás 2023. december 31-ig nyújtható. Ennek megfelelően az összes hitelmegállapodásnak 2023. december 31-ig hatályba kell lépnie. Ennélfogva az adott időpont előtt a Bizottságnak és az érintett tagállamoknak alá kell írniuk a hitelmegállapodásokat, és a Bizottságnak olyan jogi véleményeket kell kapnia, amelyek igazolják, hogy az e megállapodások hatálybalépésével kapcsolatos valamennyi alkotmányos és jogi követelmény teljesült.

A hiteltámogatás iránti kérelmet gondosan meg kell indokolni, és különösen a következőket kell tartalmaznia:

| — | a nagyobb pénzügyi igények indokolása; |
| --- | --- |

—

a nagyobb pénzügyi igények indokolása;

| — | a további reformok és beruházások listája a megfelelő mérföldkövekkel és célokkal együtt; |
| --- | --- |

—

a további reformok és beruházások listája a megfelelő mérföldkövekkel és célokkal együtt;

| — | a felülvizsgált helyreállítási és rezilienciaépítési terv becsült költsége. |
| --- | --- |

—

a felülvizsgált helyreállítási és rezilienciaépítési terv becsült költsége.

Nagyobb pénzügyi igények az alábbiakból eredhetnek:

| — | Az érintett tagállam további reformokat és beruházásokat javasol. |
| --- | --- |

—

Az érintett tagállam további reformokat és beruházásokat javasol.

| — | Az érintett tagállam, amelynek maximális pénzügyi hozzájárulása csökkent, és ezért módosította a helyreállítási és rezilienciaépítési tervet, hogy bizonyos intézkedéseket a vissza nem térítendő támogatásokról hitelekre helyezzen át azzal a céllal, hogy ne csökkenjen tervének átfogó célkitűzése. |
| --- | --- |

—

Az érintett tagállam, amelynek maximális pénzügyi hozzájárulása csökkent, és ezért módosította a helyreállítási és rezilienciaépítési tervet, hogy bizonyos intézkedéseket a vissza nem térítendő támogatásokról hitelekre helyezzen át azzal a céllal, hogy ne csökkenjen tervének átfogó célkitűzése.

Ha egy tagállam kizárólag a REPowerEU célkitűzéseit végrehajtó intézkedések finanszírozására igényel hitelt, a fent vázolt információkat be kell építeni a REPowerEU-fejezetbe (lásd a II. rész I. szakaszát a REPowerEU-fejezetről).

Ezen információk alapján a Bizottság minden egyes tagállam esetében külön-külön fogja értékelni a hitelkérelmeket. Értékelésében a Bizottság figyelembe fogja venni a kiegészítő finanszírozásnak a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz célkitűzéseihez való hozzájárulását, és különösen azt, hogy a hitelek révén támogatandó további intézkedések kezelik-e a 2022. évi országspecifikus ajánlásokban és a REPowerEU céljaiban azonosított kihívásokat.

B.   A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerinti kivételes körülmények

Kivételes körülmények között és a források rendelkezésre állásától függően a hiteltámogatás összege a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 14. cikkének (6) bekezdésével összhangban a bruttó nemzeti jövedelem (GNI) 6,8 %-át meghaladó mértékben növelhető. A Bizottság javaslata alapján e cikk alkalmazásakor a Bizottság és a Tanács – az egyenlő bánásmód, a szolidaritás, az arányosság és az átláthatóság elvének alkalmazása mellett – figyelembe veszi a kérelmező tagállam szükségleteit, valamint az e rendelet alapján más tagállamok által már benyújtott vagy benyújtani tervezett hiteltámogatás iránti kérelmeket, hasonlóan ahhoz a gyakorlathoz, amelyet a Bizottság a SURE keretében rendelkezésre álló hitelkeret tagállamok közötti elosztásakor követ.

A 6,8 %-ot meghaladó hitelkérelmek megfelelő kezelésének megkönnyítése érdekében felkérik a tagállamokat, hogy a lehető leghamarabb, de legkésőbb a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek REPowerEU-fejezeteiről szóló rendelet hatálybalépését követő 30 napon belül jelezzék hitelfelvételi szándékukat.

C.   További információk a hitelekről

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből nyújtott hitelek finanszírozási feltételei rendkívül előnyösek az EU magasra értékelt kibocsátásai és az erős befektetői kereslet miatt. A tagállamok és a Bizottság között létrejött hitelmegállapodások kimondják, hogy a tőke amortizált törlesztése csak 10 éves tőketörlesztési moratórium után kezdődik meg, ami lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy még a törlesztés megkezdése előtt részesüljenek a reformok és beruházások által kiváltott növekedésből. A kezdeti tőketörlesztési moratóriumot követően a tagállamoknak a folyósított összegek 5 %-ának megfelelő éves visszafizetéseket kell teljesíteniük. Ezeket a feltételeket a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből nyújtott hitelekben részesülő valamennyi tagállam esetében azonos módon kell végrehajtani.

A Bizottság 2021 júliusában határozatot hozott arról, hogy miként fogja felosztani a NextGenerationEU finanszírozási alap költségeit a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből nyújtott hitelekben részesülő tagállamok között (3). A megfelelő költségeket a kapott pénzügyi támogatásból való részesedésük alapján osztják fel a hitelt felvevő tagállamok között. Ez a költségallokációs módszer és végrehajtása objektív, tisztességes és egyértelműen dokumentált módon biztosítja, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből nyújtott hitelekben részesülő tagállamok a költségek megfelelő részét viseljék. E vonzó finanszírozási feltételek előnyeit a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből nyújtott hiteleket felvevő tagállamok élvezik (4).

2.   A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 18. cikkének (2) bekezdése: a terv aktualizálása

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 18. cikkének (2) bekezdése értelmében a tagállamok a 11. cikk (2) bekezdésében említett számítást követően helyreállítási és rezilienciaépítési tervüket is aktualizálhatják a maximális pénzügyi hozzájárulás aktualizált összegének figyelembevétele érdekében. A végleges maximális hozzájárulást a Bizottság 2022. június 30-ig aktualizálja. Az aktualizálást követően a tagállamoknak lehetőségük lesz arra, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 18. cikkének (2) bekezdése értelmében aktualizált tervet nyújtsanak be. A tervek aktualizálásának módozatai és a várható módosítások mértéke a végleges allokáció változásának jellegétől (azaz felfelé vagy lefelé történő módosítástól) függenek.

A maximális pénzügyi hozzájárulás aktualizálásának tükrözése és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet III. mellékletének megfelelően kiszámított pénzügyi hozzájárulás 30 %-ának megfelelő összeg jogi lekötése érdekében a finanszírozási megállapodást 2023-ban módosítani kell. Fontos megjegyezni, hogy minden pénzügyi eszközt 2023. december 31. előtt le kell kötni. Ennélfogva a tervek aktualizálására irányuló kérelmek elkészítésekor a tagállamoknak elegendő időt kell hagyniuk mind a Bizottság értékelésére, mind a Tanács jóváhagyási eljárására.

Függetlenül attól, hogy egy tagállam a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek módosítása mellett dönt-e, az új maximális pénzügyi hozzájárulásnak egy új tanácsi végrehajtási határozatban kell visszaköszönnie, a kifizetési profilt pedig a maximális pénzügyi hozzájárulás változásainak figyelembevételével ki kell igazítani. A részletfizetési profil kiigazításának pontos módjait a tagállamnak és a Bizottságnak kétoldalúan kell megtárgyalnia.

A.   Felfelé irányuló módosítás

A magasabb maximális pénzügyi hozzájárulásban részesülő tagállamokat határozottan arra ösztönzik, hogy a releváns új reformokra és beruházásokra irányuló javaslatok révén teljes mértékben aknázzák ki a rendelkezésre álló kiegészítő forrásokat, vagy növeljék a már előirányzott forrásokat. Fontos megjegyezni, hogy az újonnan javasolt intézkedéseknek hozzá kell járulniuk a REPowerEU célkitűzéseihez. A teljes maximális pénzügyi hozzájárulás kihasználása érdekében ezen új reformok és beruházások becsült költségének – a megfelelő további mérföldkövekkel és célokkal együtt – legalább a korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési terv becsült költségei és az új maximális pénzügyi hozzájárulás közötti különbségnek kell megfelelnie.

Fontos leszögezni, hogy tekintettel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz teljesítményalapú jellegére, a pénzügyi hozzájárulás felfelé irányuló módosításából eredő kiegészítő összeg nem használható fel a már elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben foglalt intézkedések becsült költségei növekedésének ellensúlyozására. A költségbecslések értékelésére a kezdeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek értékelésének részeként került sor. Továbbá ha egy tagállam úgy dönt, hogy nem részesül a maximális pénzügyi hozzájárulás növeléséből, nincs szükség sem aktualizált tervre, sem a tanácsi végrehajtási határozat aktualizálására.

Végül számos tagállam úgy készítette el az eredeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveit, hogy a becsült összköltség meghaladta a kezdeti maximális pénzügyi hozzájárulást, mivel e hozzájárulás felfelé irányuló módosítására számítottak. Amennyiben aktualizált hozzájárulásaik a már jóváhagyott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek becsült összköltségén belül maradnak, ezek a tagállamok anélkül részesülhetnek a kiegészítő forrásokból, hogy aktualizálniuk kellene helyreállítási és rezilienciaépítési terveiket.

B.   Lefelé irányuló módosítás

Még ha végső maximális pénzügyi hozzájárulásuk csökken is, a tagállamokat arra ösztönzik, hogy alternatív finanszírozási forrásokra támaszkodva folytassák az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtását. Tekintettel a tagállamok előtt álló kihívások kezelése szempontjából a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben foglalt reformok és beruházások fontosságára, végrehajtásuknak továbbra is kulcsfontosságú prioritásnak kell maradnia. Amennyiben egy tagállam ennek ellenére módosítani kívánja a helyreállítási és rezilienciaépítési terv beruházási vagy reformtervét, aktualizált tervet kell benyújtania.

A végső maximális pénzügyi hozzájárulás lefelé irányuló módosítása nem indokolja a reformok leminősítését vagy a tervekből való eltávolítását. A reformok valójában alig vagy egyáltalán nem járnak járulékos költségekkel, és mint ilyenek nem kapcsolódnak a maximális pénzügyi hozzájárulás mértékéhez. Ezenkívül a felülvizsgált tervnek továbbra is meg kell felelnie valamennyi értékelési kritériumnak, és különösen az országspecifikus ajánlások összességével vagy jelentős részével foglalkoznia kell.

A csökkentett maximális pénzügyi hozzájárulás kompenzálása és a REPowerEU célkitűzéseinek kezelése érdekében – a nemzeti finanszírozás igénybevétele mellett – a lefelé irányuló módosítással szembesülő tagállamokat is arra ösztönzik, hogy éljenek az alábbi lehetőségekkel:

| — | a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből nyújtott hitel igénylése; |
| --- | --- |

—

a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből nyújtott hitel igénylése;

| — | átcsoportosítások a kohéziós politikából a közös rendelkezésekről szóló rendelet 26. cikkében és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 7. cikkének (1) bekezdésében meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

—

átcsoportosítások a kohéziós politikából a közös rendelkezésekről szóló rendelet 26. cikkében és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 7. cikkének (1) bekezdésében meghatározottak szerint;

| — | a beruházások 2023 végéig befejeződő, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből az európai strukturális és beruházási alapokba való átcsoportosítása a 2014–2020-as programozási időszakban, többek között a REACT-EU révén, az N + 3 szabállyal összhangban; |
| --- | --- |

—

a beruházások 2023 végéig befejeződő, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből az európai strukturális és beruházási alapokba való átcsoportosítása a 2014–2020-as programozási időszakban, többek között a REACT-EU révén, az N + 3 szabállyal összhangban;

| — | a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében tervezett egyes beruházások átcsoportosítása a 2021–2027-es kohéziós politikai programokba. |
| --- | --- |

—

a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében tervezett egyes beruházások átcsoportosítása a 2021–2027-es kohéziós politikai programokba.

A lefelé irányuló módosítást kompenzáló hitelek

A fent említetteknek megfelelően a tagállamok 2023. augusztus 31-ig igényelhetnek hitelt. A csökkentett maximális pénzügyi hozzájárulás kompenzálására és a REPowerEU új célkitűzéseinek kezelésére az egyik lehetőség az lenne, hogy az érintett tagállam hitelt vegyen fel. Ilyen esetben a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 14. cikkében foglalt feltételek alkalmazandók. A tagállamnak a felülvizsgált helyreállítási és rezilienciaépítési tervben egyértelművé kell tennie, hogy mely reformokat és beruházásokat helyezik át a pénzügyi hozzájárulásról (azaz a vissza nem térítendő támogatásokról) a hitelekre.

Átcsoportosítások a közös rendelkezésekről szóló rendelet szerinti alapokból a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközbe a közös rendelkezésekről szóló rendelet 26. cikkében meghatározottak szerint

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 7. cikkének (1) bekezdése lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a megosztott irányítás keretében elkülönített forrásokat átcsoportosítsák a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközbe, különösen a közös rendelkezésekről szóló rendelet hatálya alá tartozó alapokon keresztül. A közös rendelkezésekről szóló rendelet ((EU) 2021/1060 rendelet) 26. cikke értelmében a 2021–2027-es költségvetési időszakban a közös rendelkezésekről szóló rendelet szerinti alapok legfeljebb 5 %-a átcsoportosítható más uniós eszközökbe, kizárólag az érintett tagállam javára, ami azt jelenti, hogy a más eszközökbe (pl. Erasmus+) már végrehajtott átcsoportosítások csökkentik a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközbe átcsoportosítható maximális összeget. Ez a rendelkezés lehetővé tenné a tagállam számára, hogy növelje a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében rendelkezésre álló forrásait, adott esetben fedezve a végső maximális pénzügyi hozzájárulás lefelé irányuló módosítását.

A tagállamok partnerségi megállapodásuk vagy programmódosításaik részeként igényelhetnek ilyen átcsoportosításokat, vagy abban az esetben, ha a partnerségi megállapodást jóváhagyták, és egy vagy több programot még nem fogadtak el, a partnerségi megállapodásban foglalt korlátozott információk felülvizsgálatáról szóló értesítés megtételével. Azoknak a tagállamoknak, amelyek élni kívánnak ezzel a lehetőséggel, meg kell vitatniuk a Bizottsággal, melyik módot válasszák partnerségi megállapodásuk és programjaik előrehaladási állapota alapján. A közös rendelkezésekről szóló rendelet 26. cikkének (3) bekezdése értelmében a programmódosítások révén történő átcsoportosítás iránti kérelmeket kellően meg kell indokolni a kiegészítő jelleg és az elérendő hatás szempontjából.

Az ilyen átcsoportosítás indokolásának részeként a tagállamok általánosságban támaszkodhatnak arra, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési terv keretében megvalósuló, ilyen átcsoportosításokat lehetővé tevő reformoknak és beruházásoknak ugyancsak pozitívan kell hozzájárulniuk a kohéziós politika keretében kitűzött célok eléréséhez. Számos helyreállítási és rezilienciaépítési terv tartalmaz például olyan, a közigazgatás hatékonyságának javítását célzó vagy a közbeszerzésre vonatkozó reformokat, amelyek hozzá fognak járulni a kohéziós politikai alapok keretében végrehajtandó tagállami beruházások hatékonyságának növeléséhez.

A közös rendelkezésekről szóló rendelet 26. cikke szerinti, legfeljebb 5 %-os átcsoportosítási lehetőség a meglévő helyreállítási és rezilienciaépítési tervben szereplő bármely intézkedéssel kapcsolatos allokációcsökkenés kompenzálására felhasználható. Ez a REPowerEU-fejezetekben foglalt reformokra és beruházásokra is alkalmazható. Meg kell különböztetni a közös rendelkezésekről szóló rendelet újonnan javasolt 26a. cikke szerinti, legfeljebb 7,5 %-os átcsoportosítás lehetőségétől, amely szerint az átcsoportosított források kizárólag a REPowerEU-fejezetben feltüntetett reformokra és beruházásokra használhatók fel és amely csak abban az esetben kérelmezhető, ha a tagállam már kérte az 5 %-os felső határt kimerítő átcsoportosítást a szóban forgó alapból a 26. cikkel összhangban.

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében tervezett egyes beruházások átcsoportosítása a 2014–2020-as programokba

Azok a tagállamok, amelyek esetében csökkenni fog a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz maximális pénzügyi hozzájárulása, és amelyek felhasználatlan kohéziós forrásokkal rendelkeznek, a helyreállítási és rezilienciaépítési terv beruházásainak egy részét a 2014–2020-as kohéziós programok felé csoportosíthatják át. Különös tekintettel a REACT EU keretében biztosított kiegészítő forrásokra, a teljes körű felhasználás biztosítása érdekében számos tagállam továbbra is bevezethet új projekteket a programokba, amennyiben azok illeszkednek a meglévő programok prioritásaihoz. Ezen túlmenően ezeknek a beruházásoknak meg kell felelniük a kohéziós politika szabályainak, beleértve a jogszerűségre és szabályszerűségre vonatkozó támogathatósági szabályokat is. A projekteket a programok lezárásakor, azaz 2025. február 15-én kell befejezni és működőképes állapotba hozni. Fontos megjegyezni, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési tervből a kohéziós programokba átcsoportosított beruházások nem kapcsolódhatnak egy korábban benyújtott kifizetési kérelemben szereplő mérföldkövekhez és célokhoz.

A 2014–2020-as kohéziós programok elszámolható kiadásaira vonatkozó 2023. december 31-i határidőt be kell tartani. Ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy a 2014–2020-as programok beruházásait mindaddig megtérítik, amíg az elszámolható kiadások 2023 vége előtt felmerülnek. Ebben az összefüggésben a programok keretében a Bizottsághoz benyújtott kifizetési kérelmek egy adott beruházás bármely végrehajtási szakaszához kapcsolódhatnak, beleértve a kezdeti szakaszt is. A műveleteket azonban a lezáráskor be kell fejezni, kivéve, ha beépülnek a 2021–2027-es kohéziós politikába. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz korai végrehajtási szakaszában lévő beruházások (pl. pályázati felhívások közzététele vagy a kedvezményezettek kiválasztása) valószínűleg nem lesznek elég kiforrottak ahhoz, hogy át lehessen őket csoportosítani a 2014–20-as programokba. A tagállamok felkérést kapnak arra, hogy összpontosítsanak azokra a beruházásokra, amelyek esetében a végrehajtás korai szakasza véget ért, és ahol megkezdődött a konkrét végrehajtás az érintett kedvezményezetteknek vagy vállalkozóknak történő kifizetésekkel.

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében tervezett egyes beruházások átcsoportosítása a 2021–2027-es kohéziós programokba

A 2021–2027-es kohéziós politikai programok mind pénzügyileg, mind pedig időarányosan bőséges mozgásteret biztosítanak a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében eredetileg tervezett beruházások befogadására. Ebben az összefüggésben a következő szabályokat kell figyelembe venni:

| — | Az átcsoportosított projekteknek követniük kell a 2021–2027-es kohéziós politika támogathatósági és egyéb szabályait, és illeszkedniük kell a finanszírozandó program hatálya alá. |
| --- | --- |

—

Az átcsoportosított projekteknek követniük kell a 2021–2027-es kohéziós politika támogathatósági és egyéb szabályait, és illeszkedniük kell a finanszírozandó program hatálya alá.

| — | Az ilyen átcsoportosítások miatt nem fordulhat elő, hogy a kohéziós politika tematikus koncentrációra vagy éghajlat-politikai célokra vonatkozó követelményei ne teljesüljenek. |
| --- | --- |

—

Az ilyen átcsoportosítások miatt nem fordulhat elő, hogy a kohéziós politika tematikus koncentrációra vagy éghajlat-politikai célokra vonatkozó követelményei ne teljesüljenek.

| — | Az (EU) 2021/1060 rendelet (közös rendelkezésekről szóló rendelet) 63. cikkének (6) bekezdése értelmében az alapokból nem ítélhető meg támogatás olyan műveletekre, amelyeket fizikailag befejeztek vagy teljes egészében végrehajtottak a program keretében történő finanszírozásra irányuló kérelem benyújtása előtt, tekintet nélkül arra, hogy teljesítették-e az összes kapcsolódó kifizetést. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2021/1060 rendelet (közös rendelkezésekről szóló rendelet) 63. cikkének (6) bekezdése értelmében az alapokból nem ítélhető meg támogatás olyan műveletekre, amelyeket fizikailag befejeztek vagy teljes egészében végrehajtottak a program keretében történő finanszírozásra irányuló kérelem benyújtása előtt, tekintet nélkül arra, hogy teljesítették-e az összes kapcsolódó kifizetést.

3.   A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 21. cikke: a terv módosítása vagy felváltása amiatt, hogy a terv vagy annak egy része objektív körülmények miatt már nem valósítható meg.

Amennyiben egy elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervben szereplő egy vagy több mérföldkő és cél objektív körülmények miatt már nem teljesíthető, az érintett tagállam indokolással ellátott kérelmet nyújthat be a Bizottsághoz a helyreállítási és rezilienciaépítési terv módosítása céljából. A Bizottság eseti alapon fogja értékelni az indokolással ellátott kérelmeket. A hivatalos beadvány benyújtása előtt a tagállamok felkérést kapnak arra, hogy kezdeményezzenek informális párbeszédet a Bizottság szolgálataival, különösen annak érdekében, hogy egyetértési megállapodásra jussanak az adott eljárás gyakorlati módjait illetően.

Amikor a 21. cikk alapján módosítást terjesztenek elő vagy új tervet nyújtanak be, a tagállamoknak indokolniuk kell a következő három elemet:

| 1) | már nem megvalósítható egyedi intézkedések; |
| --- | --- |

1)

már nem megvalósítható egyedi intézkedések;

| 2) | objektív körülmények; |
| --- | --- |

2)

objektív körülmények;

| 3) | a javasolt változtatások és az objektív körülmények közötti közvetlen kapcsolat. |
| --- | --- |

3)

a javasolt változtatások és az objektív körülmények közötti közvetlen kapcsolat.

Először is a tagállamnak indokolnia kell, hogy az elfogadott Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz a továbbiakban nem hajtható végre:

| — | részben vagy egészben; |
| --- | --- |

—

részben vagy egészben;

| — | a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz időkeretén belül (2026-ig) vagy egyáltalán nem, még késedelem árán sem. |
| --- | --- |

—

a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz időkeretén belül (2026-ig) vagy egyáltalán nem, még késedelem árán sem.

Másodszor, az érintett tagállamnak igazolnia kell, hogy a terv (részleges) végrehajtásának lehetetlensége objektív körülményekből ered. Alapvető fontosságú, hogy a releváns objektív körülmények megfelelően alá legyenek támasztva és dokumentáltak legyenek. Az érintett tagállam által benyújtott indokolás értékelésekor a Bizottság különösen a következőket veszi figyelembe:

| — | A körülmények előrejelzése: az objektív körülmények a helyreállítási és rezilienciaépítési terv elfogadásakor fennálltak-e vagy észszerűen előreláthatóak voltak-e. |
| --- | --- |

—

A körülmények előrejelzése: az objektív körülmények a helyreállítási és rezilienciaépítési terv elfogadásakor fennálltak-e vagy észszerűen előreláthatóak voltak-e.

| — | Alternatív megoldások rendelkezésre állása: vannak-e olyan alternatív intézkedések, amelyeket az érintett tagállam észszerűen megtehet annak érdekében, hogy a vonatkozó intézkedéseket azok módosítása nélkül továbbra is végrehajtsa. |
| --- | --- |

—

Alternatív megoldások rendelkezésre állása: vannak-e olyan alternatív intézkedések, amelyeket az érintett tagállam észszerűen megtehet annak érdekében, hogy a vonatkozó intézkedéseket azok módosítása nélkül továbbra is végrehajtsa.

| — | A tagállam elszámoltathatósága: az érintett tagállam elsődlegesen felelős-e a hivatkozott objektív körülmények bekövetkezéséért. |
| --- | --- |

—

A tagállam elszámoltathatósága: az érintett tagállam elsődlegesen felelős-e a hivatkozott objektív körülmények bekövetkezéséért.

Harmadszor, az érintett tagállamnak be kell nyújtania a módosítandó intézkedések listáját, a javasolt változtatások pontos leírását, valamint a javasolt változtatások és a módosítás indokolására felhozott objektív körülmények hatása közötti közvetlen kapcsolat magyarázatát.

A javasolt változtatások nem érinthetik az eredeti terv ambíciószintjét. Ezenkívül a megvalósíthatatlannak ítélt intézkedéseket felváltó intézkedéseknek a lehető legnagyobb mértékben hozzá kell járulniuk a REPowerEU célkitűzéseihez (pl. áttérés gázkazánokról hőszivattyúkra).

Konkrét beruházások áremeléséhez kapcsolódó kérelem

Először is, érdemes felidézni, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz teljesítményalapú eszköz. A tagállamok megbecsülték a terv költségét, és hozzájutottak a vissza nem térítendő támogatás maximális összegéhez, amennyiben ezek a költségek elérték vagy meghaladták ezt a maximális összeget.

Másodszor arra is rá kell mutatni, hogy a tagállamok költségszámításukba bizonyos mértékben beépítették az inflációt és a jövőbeli inflációval kapcsolatos várakozásaikat. A tagállamok által meghatározott inflációs feltételezéseket általában intézkedésenként alkalmazták. Ezeket a feltételezéseket a Bizottság a becsült költségek hitelessége és észszerűsége felmérésének részeként értékelte, miután a tagállamokkal nagyon részletes eszmecserét folytatott az egyes reformok és beruházások esetében alkalmazott feltételezésekről.

Az Ukrajna elleni orosz agresszió azonban drasztikusan befolyásolta az energiaárakat és az építőanyagok árát. Emellett a globális ellátási láncokra is további nyomást gyakorolt. E fejlemények súlyosságát nem lehetett előre látni sem az Eszköz létrehozásakor, sem pedig abban az időpontban, amikor a legtöbb tagállam benyújtotta helyreállítási és rezilienciaépítési tervét. Ezek a fejlemények közvetlen hatást gyakorolhatnak a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben szereplő egyes beruházások megvalósítására, és a 21. cikk szerinti kérelmet alátámasztó objektív körülményként lehet hivatkozni rájuk.

Ha egy adott intézkedés költségeinek jelentős növekedése olyan helyzethez vezet, amelyben a kapcsolódó mérföldkő vagy cél már nem érhető el, a tagállam kérheti a megfelelő mérföldkő vagy cél módosítását. A kérelmet alapos indokolással kell megtámasztani. A tagállamoknak bizonyítékot kell szolgáltatniuk a felülvizsgálni kívánt intézkedés(ek)re gyakorolt közvetlen hatásról. Ezek a növekedések az olyan beruházások módosítását sem indokolhatják, amelyeket nem érintenek közvetlenül a nyersanyagárak (pl. orvostechnikai eszközök beszerzése vagy kutatási támogatások a szociális lakhatás tanulmányozásához) vagy az ellátási lánc jelentős korlátai.

Ezek az áremelkedések nem jelenthetnek objektív körülményeket a reformok felülvizsgálatához, mivel a reformok általában nem költségfüggőek. Emellett egyetlen módosítási kérelem sem veszélyeztetheti a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek általános végrehajtását.

4.   Az eljárások áttekintése

Az alábbi táblázat áttekintést nyújt az előző szakaszokban ismertetett forgatókönyvekre alkalmazandó eljárásokról.

| | Forgatókönyv | Módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv/kiegészítés szükségessége |
| --- | --- | --- |
| REPowerEU – kiegészítő finanszírozás | A tagállam a közös rendelkezésekről szóló rendelet 26. és 26a. cikkével vagy a KAP stratégiai tervekről szóló rendelet 81a. cikkével összhangban átcsoportosítást hajt végre. | Igen |
| A tagállam részesülni kíván a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 21a. cikkében említett REPowerEU-hozzájárulásból. | Igen |
| A maximális pénzügyi hozzájárulás felfelé korrigált aktualizálása | A maximális pénzügyi hozzájárulás növekedése meghaladja a korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési terv becsült költségeit, ezért a tagállam ki szeretné használni. | Igen |
| A maximális pénzügyi hozzájárulás növekszik a korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési terv becsült költségein belül, ezért a tagállam ki szeretné használni. | Nem |
| A tagállam nem kívánja kihasználni a növekedés előnyeit. | Nem |
| A maximális pénzügyi hozzájárulás lefelé korrigált aktualizálása | A tagállam nemzeti forrásokból kompenzálja a csökkenést. | Nem |
| A tagállam aktualizálni kívánja a tervet, hogy az tükrözze az alacsonyabb maximális pénzügyi hozzájárulást. | Igen |
| A tagállam hitelt vesz fel a csökkenés kompenzálására. | Igen |
| A tagállam a csökkenést a 2021–2027-es közös rendelkezésekről szóló rendelet szerinti alapokból történő (legfeljebb 5 %-os) átcsoportosítással kompenzálja (a közös rendelkezésekről szóló rendelet 26. cikke). | Igen |
| A tagállam a csökkenést a 2014–2020-as kohéziós programok keretében végrehajtott beruházások egy részének áthelyezésével kompenzálja. | Igen |

Forgatókönyv

Módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv/kiegészítés szükségessége

REPowerEU – kiegészítő finanszírozás

A tagállam a közös rendelkezésekről szóló rendelet 26. és 26a. cikkével vagy a KAP stratégiai tervekről szóló rendelet 81a. cikkével összhangban átcsoportosítást hajt végre.

Igen

A tagállam részesülni kíván a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 21a. cikkében említett REPowerEU-hozzájárulásból.

Igen

A maximális pénzügyi hozzájárulás felfelé korrigált aktualizálása

A maximális pénzügyi hozzájárulás növekedése meghaladja a korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési terv becsült költségeit, ezért a tagállam ki szeretné használni.

Igen

A maximális pénzügyi hozzájárulás növekszik a korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési terv becsült költségein belül, ezért a tagállam ki szeretné használni.

Nem

A tagállam nem kívánja kihasználni a növekedés előnyeit.

Nem

A maximális pénzügyi hozzájárulás lefelé korrigált aktualizálása

A tagállam nemzeti forrásokból kompenzálja a csökkenést.

Nem

A tagállam aktualizálni kívánja a tervet, hogy az tükrözze az alacsonyabb maximális pénzügyi hozzájárulást.

Igen

A tagállam hitelt vesz fel a csökkenés kompenzálására.

Igen

A tagállam a csökkenést a 2021–2027-es közös rendelkezésekről szóló rendelet szerinti alapokból történő (legfeljebb 5 %-os) átcsoportosítással kompenzálja (a közös rendelkezésekről szóló rendelet 26. cikke).

Igen

A tagállam a csökkenést a 2014–2020-as kohéziós programok keretében végrehajtott beruházások egy részének áthelyezésével kompenzálja.

Igen

5.   A tervek lehetséges módosításainak áttekintése

Az eredeti tervek módosításai bizonyos esetekben várhatóan legalább két, néha pedig három jogalapra fognak épülni, és ezeket a módosításokat egyetlen kiegészítésben nyújtják be. Az alábbi táblázat összefoglalja az alkalmazandó eljárást. Megemlítendő, hogy az alábbiakban bemutatott valamennyi forgatókönyv esetében a Bizottság javaslatának 21c. cikkével összhangban a REPowerEU-fejezet benyújtására vonatkozó kötelezettség is alkalmazandó.

| Forgatókönyv | A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz jogalapja |
| --- | --- |
| A tagállam további intézkedéseket javasol a REPowerEU célkitűzéseinek kezelésére és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 21a. cikkében említett hozzájárulásban rejlő előnyök kiaknázására. | 18. cikk |
| A tagállam további intézkedéseket javasol a REPowerEU célkitűzéseinek kezelése és a további hiteltámogatás előnyeinek kihasználása céljából. | 14. cikk |
| A tagállam további intézkedéseket javasol a REPowerEU célkitűzéseinek kezelésére, és a közös rendelkezésekről szóló rendelet 26. és 26a. cikkével és a KAP stratégiai tervekről szóló rendelet 81a. cikkével összhangban átcsoportosítja az uniós forrásokat. | 18. cikk |
| A tagállam további intézkedéseket javasol a REPowerEU célkitűzéseinek kezelésére, valamint a maximális pénzügyi hozzájárulás felfelé irányuló módosítása és a további hiteltámogatás kihasználására. | 14., 18. cikk |
| A tagállam módosítja a helyreállítási és rezilienciaépítési tervet annak érdekében, hogy hitelt igényeljen a következőkhöz:






  — | a maximális pénzügyi hozzájárulás lefelé irányuló módosításának kompenzálása; |

Forgatókönyv

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz jogalapja

A tagállam további intézkedéseket javasol a REPowerEU célkitűzéseinek kezelésére és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 21a. cikkében említett hozzájárulásban rejlő előnyök kiaknázására.

18. cikk

A tagállam további intézkedéseket javasol a REPowerEU célkitűzéseinek kezelése és a további hiteltámogatás előnyeinek kihasználása céljából.

14. cikk

A tagállam további intézkedéseket javasol a REPowerEU célkitűzéseinek kezelésére, és a közös rendelkezésekről szóló rendelet 26. és 26a. cikkével és a KAP stratégiai tervekről szóló rendelet 81a. cikkével összhangban átcsoportosítja az uniós forrásokat.

18. cikk

A tagállam további intézkedéseket javasol a REPowerEU célkitűzéseinek kezelésére, valamint a maximális pénzügyi hozzájárulás felfelé irányuló módosítása és a további hiteltámogatás kihasználására.

14., 18. cikk

A tagállam módosítja a helyreállítási és rezilienciaépítési tervet annak érdekében, hogy hitelt igényeljen a következőkhöz:

—

a maximális pénzügyi hozzájárulás lefelé irányuló módosításának kompenzálása;

| — | valamint a REPowerEU célkitűzéseinek kezelését célzó kiegészítő intézkedések finanszírozása. |
| --- | --- |

—

valamint a REPowerEU célkitűzéseinek kezelését célzó kiegészítő intézkedések finanszírozása.

14., 18. cikk

A tagállam módosítja a helyreállítási és rezilienciaépítési tervet azáltal, hogy kiegészítő intézkedéseket javasol a REPowerEU célkitűzéseinek megvalósítására, és ezáltal:

| — | részesül a maximális pénzügyi hozzájárulás felfelé irányuló módosításának előnyeiből; |
| --- | --- |

—

részesül a maximális pénzügyi hozzájárulás felfelé irányuló módosításának előnyeiből;

| — | reagál a körülmények olyan objektív megváltozására, amely megakadályozza egyes intézkedések végrehajtását. |
| --- | --- |

—

reagál a körülmények olyan objektív megváltozására, amely megakadályozza egyes intézkedések végrehajtását.

18., 21. cikk

A tagállam módosítja a helyreállítási és rezilienciaépítési tervet azáltal, hogy kiegészítő intézkedéseket javasol a REPowerEU célkitűzéseinek kezelésére és a meglévők felváltására annak érdekében, hogy:

| — | további hiteltámogatásban részesüljön; |
| --- | --- |

—

további hiteltámogatásban részesüljön;

| — | gondoskodjon a körülmények olyan objektív megváltozásáról, amely megakadályozza egyes intézkedések végrehajtását. |
| --- | --- |

—

gondoskodjon a körülmények olyan objektív megváltozásáról, amely megakadályozza egyes intézkedések végrehajtását.

14., 21. cikk

A tagállam módosítja a helyreállítási és rezilienciaépítési tervet azáltal, hogy kiegészítő intézkedéseket javasol a REPowerEU célkitűzéseinek kezelésére és a meglévők felváltására annak érdekében, hogy:

| — | részesül a maximális pénzügyi hozzájárulás felfelé irányuló módosításának előnyeiből; |
| --- | --- |

—

részesül a maximális pénzügyi hozzájárulás felfelé irányuló módosításának előnyeiből;

| — | további hiteltámogatásban részesüljön; |
| --- | --- |

—

további hiteltámogatásban részesüljön;

| — | reagál a körülmények olyan objektív megváltozására, amely megakadályozza egyes intézkedések végrehajtását. |
| --- | --- |

—

reagál a körülmények olyan objektív megváltozására, amely megakadályozza egyes intézkedések végrehajtását.

14., 18., 21. cikk

A tagállam módosítja a helyreállítási és rezilienciaépítési tervet annak érdekében, hogy figyelembe vegye a körülmények objektív megváltozását, amely megakadályozza egyes intézkedések végrehajtását azáltal, hogy az új kihívások kezelése érdekében kiigazítja az érintett intézkedéseket.

21. cikk

II. RÉSZ

IRÁNYMUTATÁS A KIEGÉSZÍTÉSEK KIDOLGOZÁSÁHOZ ÉS BEMUTATÁSÁHOZ

Ez a szakasz átfogó iránymutatást nyújt az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési terv kiegészítésének kidolgozásához és bemutatásához, beleértve a REPowerEU-fejezet előkészítését is. Ebben a részben a „módosítás” kifejezés az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési terv valamennyi módosítására vonatkozik, a jogalaptól függetlenül. Terveik módosításakor a tagállamoknak bizonyítékot kell szolgáltatniuk a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendeletben meghatározott értékelési kritériumokkal, valamint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 18. és 21c. cikkében említett aktualizált információkkal kapcsolatban.

Az új információk körének arányosnak kell lennie a kiegészítésben javasolt változtatásokkal. Ha a javasolt változtatásoknak nincs hatása egy szakaszra, a sablon kapcsolódó részét nem szükséges kitölteni. A REPowerEU-fejezet benyújtása összevethető e célzott reformok és beruházások egy további komponensével. Nem szükséges átalakítani a már elfogadott tervet, és kerülni kell az ismétlődéseket. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által támogatott meglévő intézkedésekre, valamint a nem a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által támogatott intézkedésekre vonatkozó magyarázatok a szükséges minimumra korlátozhatók az alábbiak szerint.

Ez a II. rész két fő szakaszra tagolódik: egyrészt a REPowerEU-fejezeteinek előkészítéséről, másrészt a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek általános módosításának részeként benyújtandó információkról szóló iránymutatásra.

I.   A REPowerEU-fejezet

1.   Jogalap és a REPowerEU célkitűzései

A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek REPowerEU-fejezeteiről szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslat célja, hogy a megfelelő jogi keretet alkalmasabbá tegye a REPowerEU célkitűzéseinek kezelésére. A 21c. cikk 1. pontja a javaslatnak megfelelően meghatározza a REPowerEU célkitűzéseit.

A REPowerEU célkitűzéseinek elérése érdekében azoknak a tagállamoknak, amelyek úgy döntenek, hogy módosítják helyreállítási és rezilienciaépítési terveiket, egyidejűleg egy REPowerEU-fejezetet is be kell nyújtaniuk. Amint azt az I. rész kifejti, a REPowerEU-fejezet benyújtása kombinálható a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek egyéb módosításaival.

A REPowerEU-fejezetnek rövid áttekintést kell nyújtania a tagállamok által a REPowerEU célkitűzéseinek elérése érdekében végrehajtandó valamennyi reformról és beruházásról. A gyakorlatban a REPowerEU-fejezet a helyreállítási és rezilienciaépítési terv erre szolgáló komponensének formáját öltheti. Amellett, hogy a REPowerEU-fejezet a helyreállítási és rezilienciaépítési terv erre szolgáló komponenseként szerepel, a helyreállítási és rezilienciaépítési terv módosítását a 18. és a 21c. cikkben kért, a javaslatnak megfelelően az alábbi I.2. és II. szakaszban ismertetett egyéb információknak is kísérniük kell.

2.   A REPower EU-fejezetek tartalma

A)   A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által finanszírozott, a REPowerEU-fejezetekben szereplő reformok és beruházások

A tagállamoknak a REPowerEU-fejezetükben olyan reformokat és beruházásokat kell előterjeszteniük, amelyek hozzájárulnak a REPowerEU célkitűzéseihez. E tekintetben nem szabad elfelejteni, hogy a reformoknak és beruházásoknak hozzá kell járulniuk a releváns országspecifikus ajánlásokban azonosított kihívások összességének vagy jelentős részének hatékony kezeléséhez, beleértve a 2022. évi szemeszter keretében elfogadandó országspecifikus ajánlásokat is, amelyek többek között a tagállamok előtt álló energiaügyi kihívásokra vonatkoznak.

Csak a REPowerEU célkitűzéseihez hozzájáruló reformok és beruházások jogosultak a 21a. és 21b. cikkben előirányzott finanszírozásra. A tagállamokat arra is ösztönzik, hogy ezeket az intézkedéseket a 14. cikk szerinti Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből nyújtott hitelekkel támogassák. A bizottsági javaslat 21c. cikkének (1) bekezdésében említett, a REPowerEU-fejezetben szereplő reformok és beruházások olyan reformokra és beruházásokra vonatkoznak, amelyek (a 21c. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említettek szerint) korábban nem szerepeltek a tagállam helyreállítási és rezilienciaépítési tervében, és amelyeket a REPowerEU célkitűzéseinek kezelésére dolgoztak ki.

A REPowerEU-fejezet korlátozott körülmények között elfogadhat olyan intézkedéseket, amelyek korábban szerepeltek a a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben, de ezeket az intézkedéseket olyan mértékben ki kell terjeszteni, hogy „új” intézkedésnek minősüljenek. Csak azok a beruházások jogosultak kiegészítő finanszírozásra, amelyek esetében a változtatások jelentős javulást eredményeznek a mérföldkövek és a célok kialakításában és szintjében, ami nagyobb teljesítményt eredményez az energiamegtakarítás vagy a fosszilis tüzelőanyagok fogyasztása terén elért megtakarítások számszerűsítésekor. Egy tagállam például fenntarthatna egy intézkedést egy meglévő komponensben, de jelentősen megnövelhetné a REPowerEU-fejezet szerinti célt az újonnan rendelkezésre álló finanszírozás kihasználása érdekében (pl. a megújuló energiaforrásokból származó villamosenergia-termelési kapacitás 1 000 MW-ról 1 300 MW-ra történő növelése 300 MW-os növekedésként jelentkezne).

REPower EU-fejezeteik kidolgozásakor a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a REPowerEU-fejezetekben foglalt reformokat és beruházásokat megfelelő mérföldkövek és célok kísérjék.

Meg kell határozni a REPowerEU-fejezetek beruházásait és reformjait az oroszországi ellátás diverzifikálása és a gáz iránti kereslet rövid távú csökkentése érdekében, demonstrálva az energiaellátás biztonságával kapcsolatos szolidaritás szellemét. E célból ezeket a regionális és nemzeti szükségletek költséghatékony módon történő kezelése érdekében kell méretezni, és figyelembe kell venni a gázellátási zavarokra való rövid távú felkészültségre vonatkozó, a tagállamok számára kibocsátott uniós áttekintést.

Példák a REPowerEU-fejezetekbe foglalható beruházásokra

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében támogatható számos beruházástípus, amely hozzájárul a REPowerEU célkitűzéseihez. Ami a gázinfrastruktúrába történő beruházásokat illeti, fontos, hogy összhangban legyenek a Bizottság 2022. március 8-i REPowerEU-közleményében (COM(2022) 108 final) meghatározott további energiainfrastruktúra-igények értékelésének eredményeivel, valamint a TEN-E politika keretében működő magas szintű regionális munkacsoportokban a tagállamokkal folytatott megbeszélések eredményeivel. Ezek a beruházások különösen az alábbiakhoz kapcsolódhatnak:

| — | a fenntartható biometán és a megújuló vagy fosszilis tüzelőanyagoktól mentes hidrogén termelési kapacitásának növelése; |
| --- | --- |

—

a fenntartható biometán és a megújuló vagy fosszilis tüzelőanyagoktól mentes hidrogén termelési kapacitásának növelése;

| — | az energia- és fosszilistüzelőanyag-fogyasztás csökkentésére irányuló törekvés (józan energiapolitika); |
| --- | --- |

—

az energia- és fosszilistüzelőanyag-fogyasztás csökkentésére irányuló törekvés (józan energiapolitika);

| — | a megújuló vagy fosszilis tüzelőanyagoktól mentes hidrogén elterjedésének felgyorsítása a nehezen dekarbonizálható ágazatokban a hidrogénalapú folyamatokra és alkalmazásokra való technológiai átállás elősegítésével; |
| --- | --- |

—

a megújuló vagy fosszilis tüzelőanyagoktól mentes hidrogén elterjedésének felgyorsítása a nehezen dekarbonizálható ágazatokban a hidrogénalapú folyamatokra és alkalmazásokra való technológiai átállás elősegítésével;

| — | hidrogén-infrastruktúra, beleértve a csővezetékeket, tároló- és kikötői terminálokat; |
| --- | --- |

—

hidrogén-infrastruktúra, beleértve a csővezetékeket, tároló- és kikötői terminálokat;

| — | energiahatékonysági és dekarbonizációs intézkedések az ipari ágazatokban, különösen a fűtési folyamatokban, a keresletoldali szabályozási rendszerekben és a keresletoldali válaszokban; |
| --- | --- |

—

energiahatékonysági és dekarbonizációs intézkedések az ipari ágazatokban, különösen a fűtési folyamatokban, a keresletoldali szabályozási rendszerekben és a keresletoldali válaszokban;

| — | felújítási programok és technológiák, amelyek növelik az épületek energiahatékonyságát és a hő dekarbonizációját, például hőszivattyúk bevezetése, megújuló távfűtés, fotovoltaikus (PV) tetők, energiatárolás, intelligens termosztátok és kiváló minőségű szigetelés; |
| --- | --- |

—

felújítási programok és technológiák, amelyek növelik az épületek energiahatékonyságát és a hő dekarbonizációját, például hőszivattyúk bevezetése, megújuló távfűtés, fotovoltaikus (PV) tetők, energiatárolás, intelligens termosztátok és kiváló minőségű szigetelés;

| — | a háztartásoknak és a vállalkozásoknak szóló energiahatékonysági auditokat és tanácsadást előmozdító programok; |
| --- | --- |

—

a háztartásoknak és a vállalkozásoknak szóló energiahatékonysági auditokat és tanácsadást előmozdító programok;

| — | az ipari folyamatok villamosítása, valamint az ipari hő (különösen az alacsony hőmérsékletű hő), a gőz- és nyersanyag-alkalmazások gázfelhasználásának helyettesítési technológiái; |
| --- | --- |

—

az ipari folyamatok villamosítása, valamint az ipari hő (különösen az alacsony hőmérsékletű hő), a gőz- és nyersanyag-alkalmazások gázfelhasználásának helyettesítési technológiái;

| — | energiatároló létesítmények és gáztároló létesítmények; |
| --- | --- |

—

energiatároló létesítmények és gáztároló létesítmények;

| — | a megújuló energiaforrások termelési kapacitása; |
| --- | --- |

—

a megújuló energiaforrások termelési kapacitása;

| — | az országos villamosenergia-elosztó és -átviteli rendszer fejlesztése; |
| --- | --- |

—

az országos villamosenergia-elosztó és -átviteli rendszer fejlesztése;

| — | energiarendszer-összekötők építése; |
| --- | --- |

—

energiarendszer-összekötők építése;

| — | a tagállamok gázellátásának diverzifikálását lehetővé tevő infrastruktúra és létesítmények, beleértve az LNG-terminálokat (például úszó LNG-tárolók és -visszaalakító egységek), a gázvezetékeket és -tárolást, valamint ezek kiberbiztonságát; |
| --- | --- |

—

a tagállamok gázellátásának diverzifikálását lehetővé tevő infrastruktúra és létesítmények, beleértve az LNG-terminálokat (például úszó LNG-tárolók és -visszaalakító egységek), a gázvezetékeket és -tárolást, valamint ezek kiberbiztonságát;

| — | a zöld átálláshoz kapcsolódó kulcsfontosságú anyagok, technológiai komponensek és berendezések értékláncainak fejlesztése; |
| --- | --- |

—

a zöld átálláshoz kapcsolódó kulcsfontosságú anyagok, technológiai komponensek és berendezések értékláncainak fejlesztése;

| — | átképzés és továbbképzés az új munkahelyek felé történő átcsoportosítás elősegítése érdekében, különösen a megújulóenergia-előállításban és a zöld gazdaság egyéb ágazataiban; |
| --- | --- |

—

átképzés és továbbképzés az új munkahelyek felé történő átcsoportosítás elősegítése érdekében, különösen a megújulóenergia-előállításban és a zöld gazdaság egyéb ágazataiban;

| — | a közlekedési infrastruktúra, többek között a vasút villamosításának támogatása, valamint a járműveket közlekedési célból villamos energiával vagy hidrogénnel ellátó alternatív üzemanyag-feltöltési és -utántöltési infrastruktúrák kiépítése; |
| --- | --- |

—

a közlekedési infrastruktúra, többek között a vasút villamosításának támogatása, valamint a járműveket közlekedési célból villamos energiával vagy hidrogénnel ellátó alternatív üzemanyag-feltöltési és -utántöltési infrastruktúrák kiépítése;

| — | kibocsátásmentes tömegközlekedési járművek, amelyek jelentős és közvetlen hatást gyakorolnak a fosszilis tüzelőanyagok iránti kereslet csökkentésére. |
| --- | --- |

—

kibocsátásmentes tömegközlekedési járművek, amelyek jelentős és közvetlen hatást gyakorolnak a fosszilis tüzelőanyagok iránti kereslet csökkentésére.

Az ellátás biztonságához hozzájáruló intézkedések – például az energiainfrastruktúra és -létesítmények, a rendszerösszekötők vagy a gyártási kapacitások – esetében felkérik a tagállamokat, hogy fordítsanak figyelmet a projektek kiberbiztonsági dimenziójára, ezáltal a lehető legnagyobb mértékben csökkentve az energetikai zavarok potenciális kockázatait.

Példák a REPowerEU-fejezetekbe foglalható reformokra

Emellett a tagállamok számos reformtípust mérlegelhetnek a REPowerEU keretében végrehajtott beruházások hatásának maximalizálása érdekében. Ide tartoznak:

| — | a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos projektek engedélyezési eljárásainak felgyorsítását és bevezetésük idejének minimalizálását célzó reformok, valamint a hálózati infrastruktúra fejlesztésével kapcsolatos reformok az adminisztráció szükséges megerősítésével karöltve a felgyorsult folyamat és a megnövekedett számú engedélyezési kérelem kezelése érdekében; |
| --- | --- |

—

a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos projektek engedélyezési eljárásainak felgyorsítását és bevezetésük idejének minimalizálását célzó reformok, valamint a hálózati infrastruktúra fejlesztésével kapcsolatos reformok az adminisztráció szükséges megerősítésével karöltve a felgyorsult folyamat és a megnövekedett számú engedélyezési kérelem kezelése érdekében;

| — | az elosztóhálózatok és a megújuló energiára vonatkozó árverések aktualizálásának átlátható ütemtervei; |
| --- | --- |

—

az elosztóhálózatok és a megújuló energiára vonatkozó árverések aktualizálásának átlátható ütemtervei;

| — | a megújuló fűtéssel és távfűtéssel kapcsolatos fejlesztési/modernizációs projektek kockázatbiztosítási és -csökkentési rendszerei, fosszilis fűtési rendszerek megújuló technológiákkal való felváltására irányuló tervezett programok, adókedvezmények a vállalatok és a fogyasztók számára, hogy a fosszilis tüzelőanyagokon alapuló fűtésről az alacsony szén-dioxid-kibocsátású lehetőségekre (megújuló hő, megújuló energián alapú távfűtés, ipari hulladékhő és hűtési hálózatok használata) térjenek át, és helyi megújuló kapacitást telepítsenek (5); |
| --- | --- |

—

a megújuló fűtéssel és távfűtéssel kapcsolatos fejlesztési/modernizációs projektek kockázatbiztosítási és -csökkentési rendszerei, fosszilis fűtési rendszerek megújuló technológiákkal való felváltására irányuló tervezett programok, adókedvezmények a vállalatok és a fogyasztók számára, hogy a fosszilis tüzelőanyagokon alapuló fűtésről az alacsony szén-dioxid-kibocsátású lehetőségekre (megújuló hő, megújuló energián alapú távfűtés, ipari hulladékhő és hűtési hálózatok használata) térjenek át, és helyi megújuló kapacitást telepítsenek (5);

| — | minőségi munkahelyek létrehozását elősegítő ösztönzők a megújulóenergia-termelésben és a zöld gazdaság más ágazataiban, beleértve a célzott és jól megtervezett ideiglenes munkaerő-felvételt és a pályamódosítást ösztönző intézkedéseket (6); |
| --- | --- |

—

minőségi munkahelyek létrehozását elősegítő ösztönzők a megújulóenergia-termelésben és a zöld gazdaság más ágazataiban, beleértve a célzott és jól megtervezett ideiglenes munkaerő-felvételt és a pályamódosítást ösztönző intézkedéseket (6);

| — | a villamosenergia-rendszer rugalmasságának növelését célzó reformok, amelyek lehetővé teszik a keresletoldali erőforrások villamosenergia-piacokon való részvételét, és ösztönzik a keresletoldali válaszadást, ideértve az energiatárolást is; |
| --- | --- |

—

a villamosenergia-rendszer rugalmasságának növelését célzó reformok, amelyek lehetővé teszik a keresletoldali erőforrások villamosenergia-piacokon való részvételét, és ösztönzik a keresletoldali válaszadást, ideértve az energiatárolást is;

| — | a meglévő munkaerő továbbképzésére és az építőiparban dolgozó képzett szakemberek, például a megújuló energiaforrásokon alapuló fűtés üzembe helyezőinek képzésére irányuló ösztönzők; |
| --- | --- |

—

a meglévő munkaerő továbbképzésére és az építőiparban dolgozó képzett szakemberek, például a megújuló energiaforrásokon alapuló fűtés üzembe helyezőinek képzésére irányuló ösztönzők;

| — | a megújuló vagy fosszilis tüzelőanyagoktól mentes hidrogénre, a szállításra és a tárolásra vonatkozó megfelelő jogi keret kidolgozása; |
| --- | --- |

—

a megújuló vagy fosszilis tüzelőanyagoktól mentes hidrogénre, a szállításra és a tárolásra vonatkozó megfelelő jogi keret kidolgozása;

| — | a járműveket közlekedési célból villamos energiával vagy hidrogénnel ellátó alternatív üzemanyag-feltöltési és -utántöltési infrastruktúrák kiépítésének ösztönzői; |
| --- | --- |

—

a járműveket közlekedési célból villamos energiával vagy hidrogénnel ellátó alternatív üzemanyag-feltöltési és -utántöltési infrastruktúrák kiépítésének ösztönzői;

| — | a munkaerőpiaccal és a készségekkel kapcsolatos információgyűjtés és előrejelzés fejlesztése, valamint az oktatási és képzési tantervek hozzáigazítása a zöld átállás szükségleteihez. |
| --- | --- |

—

a munkaerőpiaccal és a készségekkel kapcsolatos információgyűjtés és előrejelzés fejlesztése, valamint az oktatási és képzési tantervek hozzáigazítása a zöld átállás szükségleteihez.

A REPowerEU célkitűzéseit támogató, határokon átnyúló és több országra kiterjedő projektek

A tagállamokat határozottan arra ösztönzik, hogy dolgozzanak határokon átnyúló kezdeményezéseket, és erősítsék meg őket. A transzeurópai energiahálózatokra (TEN-E) vonatkozó szakpolitika keretében kiválasztott közös érdekű projektek (PCI-k) jogosultak az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből nyújtott támogatásra. A közös érdekű projektekkel párhuzamosan az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) a megújulóenergia-irányelvben meghatározott együttműködési mechanizmusok alapján több tagállam által kidolgozott, határokon átnyúló megújulóenergia-projekteket is támogat. Ezek a projektek már most is hozzájárulnak a REPower EU célkitűzéseihez azáltal, hogy megújuló energiaforrásokat biztosítanak a fosszilis tüzelőanyagok helyett, csökkentik az importfüggőséget, és jobban kihasználják Európa megújulóenergia-potenciálját.

A nem a CEF-ből finanszírozott projekteket a tagállamoknak prioritásként kell kezelniük a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében a REPowerEU finanszírozási forrásaiból származó kiegészítő pénzügyi támogatásra javasolt intézkedések mérlegelésekor. A Bizottság különösen arra ösztönzi a tagállamokat, hogy fontolják meg a REPowerEU terv céljából végzett infrastrukturális szükségletek felmérése során azonosított további gázprojektek Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből való finanszírozásának lehetőségét. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz például fontos szerepet játszhat a tagállamok azon törekvésének elérésében, hogy további kulcsfontosságú értékláncokat fejlesszenek ki, különösen a határokon átnyúló energiaátvitel, a megújuló vagy fosszilis tüzelőanyagoktól mentes hidrogén és a kritikus fontosságú nyersanyagok biztosítása terén.

B)   A REPowerEU-hoz hozzájáruló, a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben már szereplő intézkedések

Teljességre és önállóságra törekedve a REPowerEU-fejezeteknek tartalmazniuk kell annak leírását is, hogy az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben már szereplő intézkedések hogyan járulnak hozzá a REPowerEU célkitűzéseihez (a bizottsági javaslattal módosított Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 21c. cikke (2) bekezdésének a) pontja).

A REPowerEU-fejezeteknek tartalmazniuk kell ezen intézkedések listáját, valamint röviden ismertetniük kell a REPowerEU célkitűzéseihez való hozzájárulásukat. A célkitűzés nem az, hogy a meglévő elemekben lévő intézkedések átkerüljenek a REPowerEU-fejezetbe, elkerülve a teljes helyreállítási és rezilienciaépítési terv szerkezetének átalakítását és potenciálisan befolyásolva annak egyensúlyát és koherenciáját, hanem az, hogy elmagyarázzák a meglévő intézkedések által a REPowerEU célkitűzéseihez nyújtott hozzájárulásokat.

Ehhez a következő táblázatot kell használni:

| FENIX hivatkozási szám | Intézkedés neve | Hozzájárulás a REPowerEU célkitűzéseihez | A fosszilis tüzelőanyagok behozatalának várható csökkenése |
| --- | --- | --- | --- |
| CX.RX | A környezetvédelmi adóztatás reformja | A vállalkozásoknak és az egyéneknek a kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású járművekre való átállásra ösztönzése biztosítani fogja a fosszilis tüzelőanyagok alacsonyabb fogyasztását, és ezáltal csökkenteni fogja az ilyen üzemanyagok külföldi behozatalától való függőséget. | |
| CY.IY | Az épületek felújítása | X millió négyzetméter felújítása az energiamegtakarítás legalább 30 %-os növelése céljából | |
| CZ.IZ | Tengeri szélenergia | 500 MW tengeri szélenergia telepítése | |

FENIX hivatkozási szám

Intézkedés neve

Hozzájárulás a REPowerEU célkitűzéseihez

A fosszilis tüzelőanyagok behozatalának várható csökkenése

CX.RX

A környezetvédelmi adóztatás reformja

A vállalkozásoknak és az egyéneknek a kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású járművekre való átállásra ösztönzése biztosítani fogja a fosszilis tüzelőanyagok alacsonyabb fogyasztását, és ezáltal csökkenteni fogja az ilyen üzemanyagok külföldi behozatalától való függőséget.

CY.IY

Az épületek felújítása

X millió négyzetméter felújítása az energiamegtakarítás legalább 30 %-os növelése céljából

CZ.IZ

Tengeri szélenergia

500 MW tengeri szélenergia telepítése

C)   A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköztől eltérő forrásokból finanszírozott REPowerEU-intézkedések

Annak érdekében, hogy a REPowerEU-fejezet átfogó képet nyújtson minden olyan intézkedésről, amely hozzá fog járulni a REPowerEU célkitűzéseihez, ennek a fejezetnek tartalmaznia kell a más forrásokból – akár nemzeti, akár uniós szinten – finanszírozott fontos intézkedéseket is, amelyek szintén hozzájárulnak a REPowerEU célkitűzéseihez. Fontos megjegyezni, hogy ezeket az intézkedéseket nem veszik figyelembe a a helyreállítási és rezilienciaépítési terv keretében rendelkezésre álló finanszírozás meghatározásakor. Ezekre az intézkedésekre a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendeletben meghatározott audit- és ellenőrzési követelmények sem vonatkoznak.

A nem a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből finanszírozott REPowerEU-intézkedések nyomon követése elsősorban az európai szemeszter keretében történik majd. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköztől eltérő forrásokból finanszírozott minden REPowerEU-intézkedés esetében a tagállamoknak a REPowerEU-fejezetben fel kell tüntetniük a következő adatokat:

| — | az intézkedés megnevezése; |
| --- | --- |

—

az intézkedés megnevezése;

| — | becsült költség és finanszírozási forrás(ok); |
| --- | --- |

—

becsült költség és finanszírozási forrás(ok);

| — | az intézkedés célja és a REPowerEU célkitűzéseivel való kapcsolata; |
| --- | --- |

—

az intézkedés célja és a REPowerEU célkitűzéseivel való kapcsolata;

| — | végrehajtási szabályok; |
| --- | --- |

—

végrehajtási szabályok;

| — | a főbb lépések és a kapcsolódó végrehajtási ütemterv; |
| --- | --- |

—

a főbb lépések és a kapcsolódó végrehajtási ütemterv;

| — | az intézkedés becsült hatása, pl. megtakarítások/a gázimport forrásainak diverzifikálása, az általános energiamegtakarítás, a megújuló energia termelésére szolgáló telepített kapacitás, az ÜHG-kibocsátás várható csökkenése; |
| --- | --- |

—

az intézkedés becsült hatása, pl. megtakarítások/a gázimport forrásainak diverzifikálása, az általános energiamegtakarítás, a megújuló energia termelésére szolgáló telepített kapacitás, az ÜHG-kibocsátás várható csökkenése;

| — | a a helyreállítási és rezilienciaépítési terv intézkedéseire való hivatkozás, amelyeket kiegészít vagy amelyek kiegészítik (ha van ilyen). |
| --- | --- |

—

a a helyreállítási és rezilienciaépítési terv intézkedéseire való hivatkozás, amelyeket kiegészít vagy amelyek kiegészítik (ha van ilyen).

A tagállamoknak fel kell tárniuk a REPowerEU-fejezetükben foglalt intézkedések közötti kiegészítő jelleget. Különösen azt kell kifejteniük, hogy az intézkedések hogyan erősítik egymást.

A fenti szakaszokban említett valamennyi intézkedés leírása mellett a REPowerEU-fejezeteknek ki kell fejteniük, hogy ezen intézkedések kombinációja mennyire koherens, hatékony és arányos a REPowerEU célkitűzéseinek eléréséhez (a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendeletet módosító bizottsági javaslat 21c. cikke (2) bekezdésének c) pontja).

| — | A „koherencia” követelményére válaszul a tagállamoknak meg kell indokolniuk, ha a meglévő vagy tervezett intézkedéseket a REPowerEU-fejezetben foglalt intézkedésekkel egészítették ki. Ki kell fejteniük, hogy ezek az intézkedések miért pótolják azokat a nemzeti és/vagy uniós szinten fennálló hiányosságokat, amelyeket a korábbi intézkedések még nem orvosolnak. |
| --- | --- |

—

A „koherencia” követelményére válaszul a tagállamoknak meg kell indokolniuk, ha a meglévő vagy tervezett intézkedéseket a REPowerEU-fejezetben foglalt intézkedésekkel egészítették ki. Ki kell fejteniük, hogy ezek az intézkedések miért pótolják azokat a nemzeti és/vagy uniós szinten fennálló hiányosságokat, amelyeket a korábbi intézkedések még nem orvosolnak.

| — | Ami a „hatékonyság” kritériumát illeti, meg kell indokolni, hogy a REPowerEU-intézkedések általánosságban miért és hogyan felelnek meg a fenti céloknak. |
| --- | --- |

—

Ami a „hatékonyság” kritériumát illeti, meg kell indokolni, hogy a REPowerEU-intézkedések általánosságban miért és hogyan felelnek meg a fenti céloknak.

| — | Annak érdekében, hogy kielégítő „arányosság elve” érv álljon rendelkezésre, a tagállamoknak vázolniuk kell, hogy a REPowerEU-fejezetben foglalt intézkedések mennyire állnak arányban a REPowerEU célkitűzéseinek eléréséhez szükséges intézkedésekkel, és hogy a jogos érdekek kiegyensúlyozása hogyan támogatja a szóban forgó intézkedéseket. |
| --- | --- |

—

Annak érdekében, hogy kielégítő „arányosság elve” érv álljon rendelkezésre, a tagállamoknak vázolniuk kell, hogy a REPowerEU-fejezetben foglalt intézkedések mennyire állnak arányban a REPowerEU célkitűzéseinek eléréséhez szükséges intézkedésekkel, és hogy a jogos érdekek kiegyensúlyozása hogyan támogatja a szóban forgó intézkedéseket.

A tagállamoknak mennyiségi elemzést kell készíteniük arról, hogy REPowerEU-intézkedéseik mennyiben járulnak hozzá a REPowerEU tervben meghatározott célhoz.

3.   A REPowerEU-fejezet értékelése

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet módosítására irányuló javaslat 21c. cikkének (4) bekezdésében foglaltak szerint – eltérő rendelkezés hiányában – a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet egyéb rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók a REPowerEU-fejezet reformjaira és beruházásaira. Ennek megfelelően a REPowerEU-fejezetbe foglalt és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből finanszírozott reformok és beruházások a a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek szerves részét fogják képezni. Eltérő rendelkezés hiányában – különösen a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 19. cikke (3) bekezdésének f) pontja és V. mellékletének 2.6. szakasza szerinti digitális címkézéssel kapcsolatban – meg kell felelniük a 18. cikkben foglalt valamennyi feltételnek, valamint a 19. cikkben és az V. mellékletben meghatározott értékelési kritériumoknak.

A)   Mentesség a 20 %-os digitális célértékhez való hozzájárulás kötelezettsége alól

A fentiek sérelme nélkül, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet módosítására irányuló javaslat 21c. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében finanszírozandó, a REPowerEU-fejezetekben foglalt reformokra és beruházásokra a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 19. cikke (3) bekezdésének f) pontjában és VII. mellékletében meghatározott digitális címkézési módszer lesz alkalmazandó, ugyanakkor a 20 %-os digitális célérték elérésének kiszámításakor nem veszik majd figyelembe a REPowerEU-fejezet szerinti intézkedések támogatását. Tekintettel az Unió előtt álló energiaügyi kihívások példátlan sürgősségére és fontosságára, ilyen mentességre azért van szükség, hogy a digitális címkézés ne csökkentse a tagállamoknak a REPowerEU célkitűzéseihez hozzájáruló intézkedések finanszírozására való képességét.

Noha a REPowerEU-fejezetben javasolt reformok és beruházások mentesülnek a digitális célérték kiszámítása alól, a tagállamok felkérést kapnak arra, hogy a REPowerEU célkitűzései szempontjából releváns digitális beruházásokat terjesszenek elő. Az ilyen beruházások közé tartozhatnak például a következők:

| — | energiahálózatok digitalizálása, beleértve az intelligens energiahálózatokat is; |
| --- | --- |

—

energiahálózatok digitalizálása, beleértve az intelligens energiahálózatokat is;

| — | intelligens fogyasztásmérők, intelligens töltési és kezelési rendszerek, valamint érzékelők telepítése energiahatékonysági felújítási munkálatokkal együtt; |
| --- | --- |

—

intelligens fogyasztásmérők, intelligens töltési és kezelési rendszerek, valamint érzékelők telepítése energiahatékonysági felújítási munkálatokkal együtt;

| — | adatközpontok és -hálózatok klímasemlegessége és hulladékhőjük újrafelhasználása; |
| --- | --- |

—

adatközpontok és -hálózatok klímasemlegessége és hulladékhőjük újrafelhasználása;

| — | az energiaellátás biztonsága szempontjából létfontosságú, az energiarendszerre vonatkozó kiberbiztonság; |
| --- | --- |

—

az energiaellátás biztonsága szempontjából létfontosságú, az energiarendszerre vonatkozó kiberbiztonság;

| — | a keresletoldali válaszintézkedések széles körű fejlesztését (pl. a közös európai energia-adattérrel) és az energiatárolást lehetővé tevő adatinfrastruktúrák; |
| --- | --- |

—

a keresletoldali válaszintézkedések széles körű fejlesztését (pl. a közös európai energia-adattérrel) és az energiatárolást lehetővé tevő adatinfrastruktúrák;

| — | a közlekedés digitalizálására irányuló, részben az ÜHG-kibocsátás csökkentését célzó intézkedések; |
| --- | --- |

—

a közlekedés digitalizálására irányuló, részben az ÜHG-kibocsátás csökkentését célzó intézkedések;

| — | digitális készségek vagy alkalmazások a tudatos fogyasztói magatartás kialakítása érdekében. |
| --- | --- |

—

digitális készségek vagy alkalmazások a tudatos fogyasztói magatartás kialakítása érdekében.

Végezetül, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz digitális ambícióinak fenntartása érdekében a digitális címkézés továbbra is alkalmazandó lesz a a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek felülvizsgálatai során javasolt valamennyi olyan intézkedés támogatására, amely nem tartozik a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 21c. cikke (1) bekezdésének hatálya alá.

B)   A REPowerEU célkitűzéseihez kapcsolódó kiegészítő értékelési kritérium

Ezen túlmenően a REPowerEU-fejezetekben szereplő és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében finanszírozott reformokat és beruházásokat a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet javasolt módosítása V. mellékletének 2.12. szakaszában meghatározott 12. kiegészítő értékelési kritérium alapján fogják értékelni, amely a REPowerEU célkitűzéseihez való tényleges hozzájárulásukhoz kapcsolódik. A bizottsági javaslat V. melléklete szerint ez a kritérium akkor tekinthető teljesítettnek, ha ezen intézkedések megfelelnek az alábbi célkitűzések egyikének:

| — | az energiainfrastruktúra és -létesítmények javítása a kőolaj- és földgázellátási szükségletek azonnali biztonságának garantálása érdekében, különösen az ellátás diverzifikálásának az Unió egészére kiterjedően történő lehetővé tétele céljából; |
| --- | --- |

—

az energiainfrastruktúra és -létesítmények javítása a kőolaj- és földgázellátási szükségletek azonnali biztonságának garantálása érdekében, különösen az ellátás diverzifikálásának az Unió egészére kiterjedően történő lehetővé tétele céljából;

| — | az épületek energiahatékonyságának növelése, az ipar dekarbonizációja, a fenntartható biometán és a megújuló vagy fosszilis tüzelőanyagoktól mentes hidrogén előállításának és elterjedésének növelése, valamint a megújuló energia részarányának növelése; |
| --- | --- |

—

az épületek energiahatékonyságának növelése, az ipar dekarbonizációja, a fenntartható biometán és a megújuló vagy fosszilis tüzelőanyagoktól mentes hidrogén előállításának és elterjedésének növelése, valamint a megújuló energia részarányának növelése;

| — | a belső és a határokon átnyúló energiaátviteli szűk keresztmetszetek kezelése, különösen a többi tagállammal való összeköttetés kiépítésével, illetve a kibocsátásmentes közlekedés és a kapcsolódó infrastruktúra – beleértve a vasutakat is – támogatása; |
| --- | --- |

—

a belső és a határokon átnyúló energiaátviteli szűk keresztmetszetek kezelése, különösen a többi tagállammal való összeköttetés kiépítésével, illetve a kibocsátásmentes közlekedés és a kapcsolódó infrastruktúra – beleértve a vasutakat is – támogatása;

| — | a fenti célkitűzések támogatása a munkaerő zöld készségek felé történő gyorsított átképzése, valamint a zöld átálláshoz kapcsolódó kulcsfontosságú anyagok és technológiák értékláncainak támogatása révén; |
| --- | --- |

—

a fenti célkitűzések támogatása a munkaerő zöld készségek felé történő gyorsított átképzése, valamint a zöld átálláshoz kapcsolódó kulcsfontosságú anyagok és technológiák értékláncainak támogatása révén;

továbbá megfelel ennek a feltételnek is:

| — | A REPowerEU-fejezetben (21c. cikk, (1) bekezdés) foglalt reformok és beruházások kiegészítő jellege és jelentős hozzájárulása a többi leírt intézkedéssel együtt (21c. cikk, (2) bekezdés, a) és b) pont) az uniós energiaellátás diverzifikálásának vagy a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentésének 2030 előtti megvalósítása érdekében. |
| --- | --- |

—

A REPowerEU-fejezetben (21c. cikk, (1) bekezdés) foglalt reformok és beruházások kiegészítő jellege és jelentős hozzájárulása a többi leírt intézkedéssel együtt (21c. cikk, (2) bekezdés, a) és b) pont) az uniós energiaellátás diverzifikálásának vagy a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentésének 2030 előtti megvalósítása érdekében.

C)   A hatás mérése

A tagállamoknak az alábbiak mérésével kell igazolniuk, hogy a beruházásokkal és a reformokkal megvalósíthatók a REPowerEU célkitűzései:

| — | az Oroszországból származó fosszilis tüzelőanyagok behozatalának csökkentése; |
| --- | --- |

—

az Oroszországból származó fosszilis tüzelőanyagok behozatalának csökkentése;

| — | a gázimport esetében az Oroszország által ezzel egyenértékű intézkedések révén megtakarított milliárd köbméteres csökkenés becsült értéke; |
| --- | --- |

—

a gázimport esetében az Oroszország által ezzel egyenértékű intézkedések révén megtakarított milliárd köbméteres csökkenés becsült értéke;

| — | az energiafogyasztás becsült csökkenése; |
| --- | --- |

—

az energiafogyasztás becsült csökkenése;

| — | a hálózati infrastruktúra korszerűsítése a decentralizáció, a piaci integráció vagy az ellátásbiztonság javítása érdekében. |
| --- | --- |

—

a hálózati infrastruktúra korszerűsítése a decentralizáció, a piaci integráció vagy az ellátásbiztonság javítása érdekében.

A REPowerEU-fejezetnek tartalmaznia kell egy táblázatot, amely feltünteti az egyes intézkedések jellegét (azaz új vagy módosított intézkedés, a helyreállítási és rezilienciaépítési terv meglévő intézkedései, egyéb forrásokból finanszírozott intézkedések), valamint az Oroszországból származó földgázimport csökkentésére gyakorolt várható hatásukat, milliárd köbméterben kifejezve.

| Intézkedés neve | Az Oroszországból származó földgázimport várható csökkenése 2027-ben, a 2019-es adattal összehasonlítva (milliárd köbméter) |
| --- | --- |
| X reform | |
| Y beruházás | |
| Összesen | |

Intézkedés neve

Az Oroszországból származó földgázimport várható csökkenése 2027-ben, a 2019-es adattal összehasonlítva (milliárd köbméter)

X reform

Y beruházás

Összesen

D)   A jelentős kárrokozás elkerülését célzó elv (DNSH-elv)

A Bizottság javaslata szerint az energiainfrastruktúrát és -létesítményeket javító intézkedéseknek nem kell megfelelniük a DNSH-elvnek a kőolaj- és földgázellátási szükségletek azonnali biztonságának garantálása érdekében, különösen az ellátás diverzifikálásának az Unió egészére kiterjedően történő lehetővé tétele céljából. Ez különösen a gáz- és olajkapacitásokba történő beruházásokat érinti, amelyek döntő fontosságúak az orosz beszállítóktól való függés nagyon gyors csökkentésének biztosításához. Ez az eltérés az ellátás rövid távú biztonságának garantálásához szükséges intézkedésekre vonatkozik, és nem akadályozhatja a 2050-re kitűzött éghajlat-politikai célok felé való általános előrehaladást, figyelembe véve a nemzeti energia- és klímaterveket.

A REPowerEU célkitűzéseivel kapcsolatos minden egyéb intézkedésnek a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelettel összhangban meg kell felelnie a DNSH-elvnek. A DNSH-elvnek való megfelelés általánosságban támogatja a REPowerEU célkitűzéseinek elérését a következő irányadó elvekkel összhangban:

| — | Azok az intézkedések, amelyek esetében létezik alacsony környezeti hatással járó, technológiailag és gazdaságilag megvalósítható alternatíva, általában megfelelnek a DNSH-elvnek, különösen azok, amelyek nem fosszilis tüzelőanyagokon, hanem például megújuló energiaforrásokon alapulnak. Ez nemcsak csökkenti az Oroszországból származó fosszilis tüzelőanyagok importfüggőségét, hanem a környezet minőségét is javítja. |
| --- | --- |

—

Azok az intézkedések, amelyek esetében létezik alacsony környezeti hatással járó, technológiailag és gazdaságilag megvalósítható alternatíva, általában megfelelnek a DNSH-elvnek, különösen azok, amelyek nem fosszilis tüzelőanyagokon, hanem például megújuló energiaforrásokon alapulnak. Ez nemcsak csökkenti az Oroszországból származó fosszilis tüzelőanyagok importfüggőségét, hanem a környezet minőségét is javítja.

| — | Azon gazdasági tevékenységek esetében, ahol nincs alacsony környezeti hatással járó, technológiailag és gazdaságilag megvalósítható alternatíva, a tagállamok az ágazatban elérhető legjobb környezeti teljesítményszinteket javasolva igazolhatják a DNSH-elvnek való megfelelést. Ez olyan tevékenységeket és eszközöket foglalhat magában, amelyek kevesebb fosszilis tüzelőanyagot használnak, vagy egyáltalán nem használnak fosszilis tüzelőanyagot. A DNSH-elv tehát támogatja az importfüggőség csökkentését, és ezáltal hozzájárul a REPowerEU célkitűzéseihez. |
| --- | --- |

—

Azon gazdasági tevékenységek esetében, ahol nincs alacsony környezeti hatással járó, technológiailag és gazdaságilag megvalósítható alternatíva, a tagállamok az ágazatban elérhető legjobb környezeti teljesítményszinteket javasolva igazolhatják a DNSH-elvnek való megfelelést. Ez olyan tevékenységeket és eszközöket foglalhat magában, amelyek kevesebb fosszilis tüzelőanyagot használnak, vagy egyáltalán nem használnak fosszilis tüzelőanyagot. A DNSH-elv tehát támogatja az importfüggőség csökkentését, és ezáltal hozzájárul a REPowerEU célkitűzéseihez.

Ezek az elvek különösen a REPowerEU második pillérét támogatják, amely az Unió fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségének csökkentése érdekében egy nagyrészt megújuló energián és jelentősen nagyobb energiahatékonyságon alapuló, integrált uniós energiarendszerbe való beruházást szorgalmaz.

A REPowerEU célkitűzéseit támogató számos intézkedést már belefoglaltak az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervekbe, és úgy találták, hogy azok megfelelnek a DNSH-elvnek. Ezek közé tartoznak a megújuló energia előmozdítására, az időtálló rugalmas energetikai infrastruktúra kiépítésére és az energiahatékonyság növelésére irányuló intézkedések. A módosított tervek elkészítésének megkönnyítése érdekében az alábbi példák szemléltetik, hogyan biztosítható a jelentős károkozás elkerülését célzó elvnek való megfelelés az éghajlatváltozás mérséklésével kapcsolatos célkitűzés tekintetében a további REPowerEU-intézkedések esetében.

Az ipar dekarbonizációja:
  A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében – a Technikai útmutatás 27. lábjegyzetével összhangban – az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS) hatálya alá tartozó létesítményeket támogató intézkedéseknek a vonatkozó referenciaértékeknél jelentősen alacsonyabb várható ÜHG-kibocsátást kell elérniük (7)
  . Bár e tevékenységek némelyike esetében jelenleg nem áll rendelkezésre olyan technológiai és gazdasági szempontból megvalósítható alternatíva, amely nem vagy csak csekély környezeti hatással járna, ez a megközelítés támogatni fogja a fosszilis tüzelőanyagok használatának csökkentését, ezáltal csökkentve az EU importfüggőségét. A hidrogén előállítása során ösztönözni kell a megújuló energiaforrások használatát.

Nagyobb fokú villamosítás
  : A DNSH technikai útmutatás szerint a nagyobb fokú villamosítást (pl. ipar, közlekedés, épületek) támogató intézkedések összeegyeztethetőnek tekinthetők az éghajlatváltozás mérséklésére vonatkozó DNSH-kritériummal, feltéve, hogy a tagállamok megindokolják, hogy a nagyobb fokú villamosítást nemzeti szinten megnövelt megújulóenergia-termelési kapacitás kíséri. A tagállamok (további) intézkedéseket is belefoglalhatnak módosított terveikbe a kulcsfontosságú ágazatok további villamosításának támogatására, amelyek – a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiával kombinálva – várhatóan közvetlenül támogatják a REPowerEU célkitűzéseit.

II.   Általános iránymutatás a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek módosításához

Az alábbi szakaszok áttekintést nyújtanak azokról az elemekről, amelyeket a tagállamoknak a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terveikben meg kell jeleníteniük. Ez az iránymutatás a tagállamok által leggyakrabban felvetett kérdésekkel foglalkozik, és gyakorlati iránymutatást nyújt a helyreállítási és rezilienciaépítési terv kiegészítésének a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 18. cikkében foglalt követelményekkel összhangban történő strukturálására vonatkozóan.

A kiegészítés és a helyreállítási és rezilienciaépítési terv egységes bemutatásának biztosítása érdekében az alábbi struktúra a helyreállítási és rezilienciaépítési terv a 2021. januári iránymutatást követi. A tagállamokat arra ösztönzik, hogy továbbra is ugyanazt a struktúrát alkalmazzák helyreállítási és rezilienciaépítési terveik esetében, és a változtatásokat a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek meglévő szakaszaira korlátozzák.

1.   A módosítások célkitűzései

Ebben a szakaszban a tagállamoknak ismertetniük kell a korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervük javasolt változtatásait alátámasztó indokokat.

A benyújtandó indokolás a jelen dokumentum I. részében vázolt változtatások jellegétől és céljától függ. A tagállamoknak ezért meg kell jelölniük minden egyes változtatás jogalapját, azaz azt, hogy az hitelkérelemhez, a 18. cikk (2) bekezdése szerinti, a felülvizsgált pénzügyi hozzájárulás figyelembevétele céljából történő aktualizáláshoz és/vagy a 21. cikk szerinti, objektív körülmények miatti módosításhoz kapcsolódik-e. Tekintettel arra, hogy a Bizottságnak és a nemzeti hatóságoknak jelentős időt és erőforrásokat kell fordítaniuk erre a folyamatra, minden tagállam felkérést kap arra, hogy tervének valamennyi tervezett módosítását egyetlen kérelemben egyesítse. A jogalap megválasztása hatással lesz arra, hogy a tagállamok milyen mértékű változtatásokat tudnak végrehajtani, és milyen feltételeket kell teljesíteniük ahhoz, hogy a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv pozitív értékelést kaphasson. Ha a felülvizsgálatot több ok is szükségessé teszi, a tagállamnak egyértelműen ki kell fejtenie, hogyan teljesíti a feltételeket, és meg kell adnia az egyes feltételekhez csatolt indokolásokat (pl. a 14. cikk szerinti hiteligényléshez szükséges további pénzügyi igények, valamint a 21. cikk szerinti terv [egy részének] végrehajtását akadályozó objektív körülmények).

A)   Átfogó és megfelelően kiegyensúlyozott válasz a gazdasági és társadalmi helyzetre/hozzájárulás a 6 pillérhez

A módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervnek továbbra is átfogó és megfelelően kiegyensúlyozott választ kell adnia a gazdasági és társadalmi helyzetre, és megfelelően hozzá kell járulnia a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 3. cikkében említett mind a hat pillérhez. Az eredeti terv változtatásainak meg kell őrizniük ezt az egyensúlyt, vagy – módosítás esetén – megalapozottnak kell lenniük, igazolva a tagállam előtt álló új kihívásokkal és/vagy a tagállam új pénzügyi allokációjával való összhangot. E célból a tagállamoknak ismertetniük kell, hogy a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv miként jelent továbbra is átfogó és megfelelően kiegyensúlyozott választ az érintett tagállam gazdasági és társadalmi helyzetére. Ha a terv változtatásai marginálisak, a tagállamok egyszerűen azt feltételezhetik, hogy a hat pillérhez való hozzájárulás továbbra is egyensúlyban van – anélkül, hogy további részletes magyarázatot kellene adniuk.

A tagállamoknak az új intézkedéseket – hozzájárulásuk módjának kifejtésével – össze kell kapcsolniuk a megfelelő pillérekkel. Ha a módosított terv bizonyos intézkedéseket megszüntet vagy leépít, ki kell fejtenie, hogy az érintett pillérek tekintetében hogyan fog továbbra is elegendő mértékben hozzájárulni a tervhez. Ennek a magyarázatnak az érintett pillérekre hivatkozva adott esetben kapcsolatot kell teremtenie az eltávolított intézkedések és az előbbiek helyettesítésére javasolt új intézkedések között.

A szolgáltatott magyarázatoknak megfelelően figyelembe kell venniük a tagállamban vagy a hat pillért érintő uniós szakpolitikákban bekövetkezett új fejleményeket. A tagállamokat különösen arra ösztönzik, hogy a REPowerEU célkitűzéseire tekintettel vizsgálják meg, hogy a legutóbbi geopolitikai fejlemények milyen hatást gyakorolnak a tervnek a zöld átállás pilléréhez való hozzájárulására. Ebben az összefüggésben elfogadhatók a csupán egy vagy két pillérre kiterjedő kiegészítő intézkedéseket tartalmazó kiegészítések, amennyiben ezt a tagállamok előtt álló új kihívások indokolják.

B)   Kapcsolat az országspecifikus ajánlásokkal és az európai szemeszterrel

A módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervnek figyelembe kell vennie a vonatkozó országspecifikus ajánlásokban azonosított valamennyi kihívást, beleértve az európai szemeszter 2019. és 2020. évi ciklusaiban, valamint a módosított a helyreállítási és rezilienciaépítési terv benyújtásának napjáig a szemeszter későbbi ciklusaiban meghatározott kihívásokat (8). A 2022-es ciklusban kiadott országspecifikus ajánlások különösen relevánsak lesznek. A 2022. évi országjelentések számba veszik a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben foglalt intézkedések végrehajtását, és azonosítják azokat a főbb fennálló vagy újonnan felmerülő kihívásokat, amelyekre a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek nem terjednek ki kellőképpen, és amelyek a 2022. évi országspecifikus ajánlások alapjául szolgálnak.

Amint azt az I. szakasz hangsúlyozza, a maximális pénzügyi hozzájárulás lefelé irányuló módosítása nem befolyásolja azt, hogy a vonatkozó országspecifikus ajánlások mindegyikének vagy jelentős részhalmazának kezelését. Ezért a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terveknek ugyanolyan ambíciószintet kell fenntartaniuk, mint a korábban elfogadott tervben.

Azon tagállamok esetében, amelyek hitelt igényelnek, vagy azzal szembesülnek, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz maximális pénzügyi hozzájárulása (jelentősen) növekszik, az eredeti terv kiegészítésekor a 2019., 2020. és 2022. évi országspecifikus ajánlások teljes körét figyelembe kell venni. Ez különösen igaz a 2022. évi európai szemeszter során azonosított további reform- és beruházási igényekre, beleértve az energiafüggőség csökkentésének szükségességével kapcsolatos igényeket is. A kiegészítések előterjesztése az európai szemeszter korábbi ciklusaiban azonosított azon kihívások kezelésére is lehetőséget kínál, amelyekkel az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési terv nem, csak részben vagy egyáltalán nem foglalkozik.

A kiegészítés elkészítésekor a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a javasolt változtatások költségvetési fenntarthatóságra gyakorolt hatása összhangban legyen a Tanács által jóváhagyott, a költségvetési és költségvetési-strukturális kérdésekkel kapcsolatos 2022. évi országspecifikus ajánlásokkal. Ezen túlmenően a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek javasolt módosításai költségvetési hatásának értékelése és bemutatása során azoknak a tagállamoknak, amelyek pénzneme az euró, biztosítaniuk kell, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben szereplő aktualizált intézkedések összhangban legyenek a Tanács által elfogadott, az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló legutóbbi ajánlásban meghatározott prioritásokkal.

C)   A helyreállítási és rezilienciaépítési terv általános hatása

A helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó 2021. évi iránymutatással összhangban a tagállamoknak ki kell fejteniük, hogy a javasolt változtatások várhatóan milyen mértékben változtatják meg helyreállítási és rezilienciaépítési terveik általános hatását. Ennek a magyarázatnak a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv egészének várható hatását kell bemutatnia, figyelembe véve a hozzáadott vagy megszüntetett intézkedéseket. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó 2021. évi iránymutatás alkalmazásában a következő elemeket kell figyelembe venni:

| — | makrogazdasági és társadalmi kilátások; |
| --- | --- |

—

makrogazdasági és társadalmi kilátások;

| — | a a helyreállítási és rezilienciaépítési terv makrogazdasági és társadalmi hatása; |
| --- | --- |

—

a a helyreállítási és rezilienciaépítési terv makrogazdasági és társadalmi hatása;

| — | fenntarthatóság; |
| --- | --- |

—

fenntarthatóság;

| — | kohézió. |
| --- | --- |

—

kohézió.

A tagállamokat felkérik arra, hogy szolgáltassanak aktualizált adatokat helyreállítási és rezilienciaépítési terveik hatásáról, amennyiben azok jelentősen megváltoztak a korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek részeként benyújtottakhoz képest. Ennek során a tagállamok a nemzeti reformprogramjaikban szereplő információkra támaszkodhatnak, és szükség esetén kereszthivatkozásokat is használhatnak. Az új információk körének arányosnak kell lennie a kiegészítésben javasolt változtatásokkal.

D)   Koherencia

A javasolt változtatásoknak a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv koherenciájára gyakorolt hatását az új vagy módosított intézkedések és a korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervben foglalt intézkedések közötti kölcsönhatások magyarázatával kell bemutatni, hivatkozva a módosított tervben fenntartott és visszavont intézkedésekre is. A tagállamokat arra is felkérik, hogy magyarázzák el, hogyan tartják fenn a reformok és a beruházások közötti általános egyensúlyt. Az új vagy módosított intézkedések nem vezethetnek következetlenséghez, és nem ronthatják a a helyreállítási és rezilienciaépítési terv általános koherenciáját.

E)   Nemek közötti egyenlőség és esélyegyenlőség mindenki számára

A tagállamoknak ismertetniük kell, hogy a változtatások hogyan befolyásolják módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terveik hozzájárulását a nemek közötti egyenlőség és a mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőség célkitűzéseihez. A közelmúlt fejleményeivel összefüggésben alapvető fontosságú az energiaszegénység kockázatának mérséklése.

A tagállamoknak e célból követniük kell a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó 2021. évi iránymutatást, egyszersmind fel kell vázolniuk a közelmúltbeli fejleményeket is, például az alábbiak révén:

| — | Annak mérlegelése, hogy miként lehet a lehető legjobban figyelembe venni ezeket a célkitűzéseket a végrehajtási és nyomonkövetési folyamatban a terveik végrehajtása során eddig szerzett tapasztalatok figyelembevételével. |
| --- | --- |

—

Annak mérlegelése, hogy miként lehet a lehető legjobban figyelembe venni ezeket a célkitűzéseket a végrehajtási és nyomonkövetési folyamatban a terveik végrehajtása során eddig szerzett tapasztalatok figyelembevételével.

| — | Az egyenlőséggel és a megkülönböztetésmentességgel foglalkozó szervek bevonásának biztosítása a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtásába, például az érintett ellenőrző szervek részeként. |
| --- | --- |

—

Az egyenlőséggel és a megkülönböztetésmentességgel foglalkozó szervek bevonásának biztosítása a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtásába, például az érintett ellenőrző szervek részeként.

| — | Az adott célkitűzések hatékonyabb tükröztetése a felülvizsgált mérföldkövekben és célokban, például lehetőség szerint a nem, az életkor, a fogyatékosság, illetve a faji vagy etnikai származás szerinti bontásban. |
| --- | --- |

—

Az adott célkitűzések hatékonyabb tükröztetése a felülvizsgált mérföldkövekben és célokban, például lehetőség szerint a nem, az életkor, a fogyatékosság, illetve a faji vagy etnikai származás szerinti bontásban.

Az új információk körének arányosnak kell lennie a kiegészítésben javasolt változtatásokkal.

F)   Határokon átnyúló és több országot átfogó projektek

Az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek többsége több országra kiterjedő vagy határokon átnyúló kezdeményezéseket tartalmaz. Ez az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályokkal összhangban magában foglalja különösen a közös európai érdeket szolgáló fontos projektekben (IPCEI-k) való részvételt. A tagállamokat határozottan arra ösztönzik, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési terveik esetleges felülvizsgálata keretében fontolják meg a határokon átnyúló vagy több országra kiterjedő kezdeményezések támogatásának megerősítését, különös tekintettel azokra, amelyek összhangban vannak a REPowerEU célkitűzéseivel.

G)   Állami támogatás

Az állami támogatási szabályok teljes mértékben alkalmazandók a további vagy felülvizsgált reformokra és beruházásokra. Az egyes tagállamok felelőssége annak biztosítása, hogy az ilyen reformok és beruházások megfeleljenek az állami támogatásra vonatkozó uniós szabályoknak, és kövessék az állami támogatásra alkalmazandó eljárásokat. A tagállamoknak helyreállítási és rezilienciaépítési terveik megtervezésekor figyelembe kell venniük az állami támogatásra vonatkozó szabályozási keretet, többek között az éghajlat-politikai, energetikai és környezetvédelmi támogatásról szóló 2022. évi iránymutatást (9). Ezen túlmenően az általános csoportmentességi rendelet az állami támogatások egyes konkrét kategóriáit a Szerződéssel összeegyeztethetőnek nyilvánítja, amennyiben azok eleget tesznek a vonatkozó egyértelmű feltételeknek, és mentesíti ezeket a kategóriákat a Bizottságnak történő előzetes bejelentésre és az intézkedések Bizottság általi jóváhagyására vonatkozó követelmény alól. A REPowerEU célkitűzéseihez hozzájáruló intézkedések tekintetében például arra ösztönzik a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe az általános csoportmentességi rendeletnek a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott támogatásra vonatkozó 4. szakaszának, valamint a környezetvédelmi támogatásról szóló 7. szakaszának rendelkezéseit.

Az állami támogatásokra vonatkozó ideiglenes válságkeret – amelyet a Bizottság 2022. március 23-án fogadott el annak érdekében, hogy Oroszország ukrajnai inváziójával összefüggésben támogassa az uniós gazdaságot – a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz szerinti intézkedések egyedi esetekben történő állami támogatásának értékelése szempontjából is releváns lehet, amennyiben a támogatás orvosolja az Ukrajna elleni orosz agressziót követő gazdasági hatásokat.

A helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó 2021. évi iránymutatásnak és sablonnak megfelelően a tagállamok felkérést kapnak arra, hogy az egyes új vagy felülvizsgált reformokra és beruházásokra vonatkozó aktualizált helyreállítási és rezilienciaépítési terveikben határozzák meg, hogy az intézkedéshez be kell-e jelenteni az állami támogatást, és amennyiben igen, jelezzék az előzetes bejelentés és a bejelentés időpontját. Amennyiben a tagállam úgy ítéli meg, hogy az intézkedést nem kell bejelenteni, a tagállamnak hivatkoznia kell az állami támogatást engedélyező meglévő határozatra, illetőleg az általános csoportmentességi rendelet vagy az intézkedésre alkalmazandónak tekintett egyéb csoportmentességi rendeletek rendelkezéseire, és meg kell indokolnia, hogy az intézkedés miért nem minősül állami támogatásnak. A vonatkozó mérföldkövek és célok teljesítésére vonatkozó ütemterv előrejelzésekor a tagállamoknak elegendő időt kell biztosítaniuk a Bizottság számára a releváns beruházási intézkedésekben esetlegesen előforduló és az állami támogatás bejelentését igénylő állami támogatások elszámolására. A Bizottság készen áll arra, hogy előzetes iránymutatást nyújtson a tagállamoknak arról, hogy a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terveikben előirányzott egyes beruházások megfelelnek-e az állami támogatásra vonatkozó szabályozási keretnek. A tagállamokat arra ösztönzik, hogy a megfelelő előrejelzés biztosítása érdekében osszák meg a Bizottsággal az (előzetes) bejelentési ütemtervüket.

A a helyreállítási és rezilienciaépítési terveikben foglalt és az állami támogatás szempontjából felülvizsgált intézkedésekkel kapcsolatos korábbi tapasztalatok alapján a Bizottság szolgálataival a helyreállítási és rezilienciaépítési terveik előkészítése során folytatott korai kommunikáció alapvető fontosságú a bejelentett intézkedések állami támogatásának gyors értékeléséhez. A tagállamokat felkérik a Bizottság szolgálataival való megbeszélések folytatására annak érdekében, hogy teljes mértékben kihasználják a különböző állami támogatási keretek által biztosított lehetőségeket azzal a céllal, hogy az intézkedéseket az alkalmazandó szabályokkal összhangban tervezzék meg.

2.   A változtatások ismertetése

A helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó 2021. évi iránymutatás és sablon szerint ezt a szakaszt komponensenként kell felépíteni. Ez a szakasz csak azokra a komponensekre vonatkozik, amelyek tekintetében változtatásokat hajtottak végre. Nem ismételheti meg a más szakaszokban megadott információkat, hanem fel kell tüntetnie, hogy a korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervhez képest milyen változtatások történtek (a vonatkozó szakaszokra és intézkedésekre való pontos hivatkozásokkal).

A tagállamok a meglévő komponensekre támaszkodhatnak néhány, ugyanabban a témában megvalósuló reform és beruházás kiegészítése céljából (pl. egy új épületfelújítási intézkedés hozzáadható az energetikai felújításra vonatkozó meglévő komponenshez). A tagállamok a különböző prioritásokkal rendelkező új beruházások és reformok esetében teljesen új komponenseket is bevonhatnak a kiegészítésbe.

A)   A reformok és beruházások ismertetése

Minden olyan komponens esetében, ahol változás történt az alapul szolgáló intézkedésekben, a tagállamoknak jelezniük kell, mely beruházásokat vagy reformokat „adták hozzá”, „távolították el” vagy „módosították” ahhoz a helyreállítási és rezilienciaépítési tervhez képest, amely alapján az előző tanácsi végrehajtási határozatot (CID) elfogadták.

A pénzügyi eszközök felhasználása

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz forrásaiból finanszírozott vagy támogatott pénzügyi eszközök – többek között a hitelek – felhasználása több okból is vonzó megoldás lehet a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben előirányzott beruházások megvalósítására:

| — | A pénzügyi eszközök magukban foglalhatják a kedvezményezettek által a tagállamnak visszafizetett tőkeösszeget, ezáltal hosszú távon korlátozva az államadósság keletkezését. |
| --- | --- |

—

A pénzügyi eszközök magukban foglalhatják a kedvezményezettek által a tagállamnak visszafizetett tőkeösszeget, ezáltal hosszú távon korlátozva az államadósság keletkezését.

| — | Lehetővé kell tenniük a folyamatok újrafelhasználását, többek között a tőke visszafizetését ugyanazon szakpolitikai célkitűzések tekintetében, beleértve a 2026 utáni időszakot és/vagy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből nyújtott hitelek visszafizetését is. |
| --- | --- |

—

Lehetővé kell tenniük a folyamatok újrafelhasználását, többek között a tőke visszafizetését ugyanazon szakpolitikai célkitűzések tekintetében, beleértve a 2026 utáni időszakot és/vagy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből nyújtott hitelek visszafizetését is.

| — | Számos kisebb beruházás finanszírozására szolgálhatnak egy koherens kereten belül, és elősegíthetik a potenciális kedvezményezettek decentralizált partnerstruktúrákon keresztül történő elérését. |
| --- | --- |

—

Számos kisebb beruházás finanszírozására szolgálhatnak egy koherens kereten belül, és elősegíthetik a potenciális kedvezményezettek decentralizált partnerstruktúrákon keresztül történő elérését.

| — | Segíthetnek további pénzügyi erőforrások vagy társberuházások kihasználásában, különösen magánvállalatok és privát pénzügyi intézmények részéről. |
| --- | --- |

—

Segíthetnek további pénzügyi erőforrások vagy társberuházások kihasználásában, különösen magánvállalatok és privát pénzügyi intézmények részéről.

A 2022 februárjának végéig elfogadott 22 helyreállítási és rezilienciaépítési tervből 15 terv összesen 53 pénzügyi eszközt tartalmaz, amelyek volumene megközelítőleg 22,4 milliárd EUR – ebből 19,9 milliárd EUR-t az Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből nyújtott hitelekből finanszíroztak. Olyan témákat támogatnak, amelyek különösen relevánsak a legutóbbi geopolitikai kihívások összefüggésében, például a vállalkozások zöld és digitális átállása, az energiahatékonyság, az innováció, a szociális lakhatás vagy a mezőgazdaság. Finanszírozott eszközöket (hitelek, saját tőke, kvázi-sajáttőke/mezzanine, kockázati tőke) és nem finanszírozott eszközöket (garanciák és kamattámogatások) foglalnak magukban. A finanszírozott eszközök mintegy 19,2 milliárd EUR-t tesznek ki. A végrehajtó partnerek közé tartozik az EBB, az EBA, az EBRD, a nemzeti fejlesztési bankok és intézmények, az állami ügynökségek vagy alapok, a minisztériumok és a kereskedelmi bankok.

A meglévő tervek alapján a következő típusú pénzügyi eszközöket lehetne alkalmazni:

| — | az energiahatékonysági felújítási programok kockázatmentesítésére szolgáló garanciaeszközök; |
| --- | --- |

—

az energiahatékonysági felújítási programok kockázatmentesítésére szolgáló garanciaeszközök;

| — | a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos beruházásokra vonatkozó hosszú lejáratú szerződések; |
| --- | --- |

—

a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos beruházásokra vonatkozó hosszú lejáratú szerződések;

| — | a zöld átállást támogató vállalatokba vagy részvényalapokba történő tőkebefektetések. |
| --- | --- |

—

a zöld átállást támogató vállalatokba vagy részvényalapokba történő tőkebefektetések.

Az eredeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek előkészítése és végrehajtása során szerzett tapasztalatok alapján a melléklet további információkat tartalmaz a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz pénzügyi eszközeinek használatáról.

B)   Zöld és digitális dimenziók

A tagállamoknak ki kell fejteniük, hogy módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terveik milyen mértékben járulnak hozzá a zöld átálláshoz és az EU energiafüggőségének csökkentéséhez, a jövőbiztos digitális átálláshoz és a robusztus digitális egységes piachoz, vagy kezelniük kell az ebből eredő kihívásokat. Ide tartozhatnak a megfelelő ütemezésű kutatási és innovációs intézkedések. A kettős átállás koncepciójával összhangban mindkét átmenetet egymást erősítőnek kell tekinteni, és ezeket a Bizottság együttesen fogja megvizsgálni.

A helyreállítási és rezilienciaépítési terv intézkedéseinek zöld dimenzióját továbbra is kvalitatív megközelítés (az intézkedések és az egyes tagállamok energetikai, éghajlati és környezeti kihívásai közötti kapcsolat) és kvantitatív megközelítés (a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv éghajlat-politikai célkitűzésekhez való teljes hozzájárulásának a terv teljes allokációjának legalább 37 %-át kell kitennie – lásd az éghajlati nyomon követésről szóló X. szakaszt) alapján kell értékelni.

A tagállamokat felkérik, fejtsék ki, hogy helyreállítási és rezilienciaépítési tervük hogyan járul hozzá a klímarendeletben foglalt uniós éghajlat-politikai célok eléréséhez, figyelemmel a 2021 júliusában és decemberében javasolt „Irány az 55 %!” intézkedéscsomagra (10). Az „Irány az 55 %!” intézkedéscsomag jogalkotási intézkedéseket határoz meg annak érdekében, hogy az éghajlat-, energia-, földhasználat-, közlekedés- és adópolitikák alkalmassá váljanak a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2030-ig legalább 55 %-kal történő csökkentésére, valamint az európai klímarendeletben foglalt klímasemlegesség elérésére.

A helyreállítási és rezilienciaépítési terv szerinti intézkedések digitális dimenzióját továbbra is kvalitatív és kvantitatív megközelítés alapján fogják értékelni. 2021. március 9-én az Európai Bizottság előterjesztette a „Digitális iránytű 2030-ig: a digitális évtized megvalósításának európai módja” című közleményt, amely négy sarkalatos pont köré szerveződik: készségek, biztonságos és fenntartható digitális infrastruktúrák, a vállalkozások digitális átalakítása és a közszolgáltatások digitalizálása. E pontok mindegyikére ambiciózus uniós szintű célokat határoz meg 2030-ig. Ezt követően határozati javaslat született a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó „A digitális évtizedhez vezető út” elnevezésű szakpolitikai programról, amely várhatóan 2022 végén lép hatályba. A program olyan irányítási struktúrát hozna létre, amelyben a tagállamok és a Bizottság strukturált módon együttműködnének a célok elérése érdekében, és megkönnyítené a több országra kiterjedő projektek végrehajtását. A tagállamokat felkérik annak jelzésére, hogy a digitális átállás kezelésére irányuló kiegészítő vagy módosított intézkedések vagy az átállásból eredő kihívások hogyan járulnának hozzá a négy sarkalatos ponthoz és a 2030-as célok eléréséhez.

Ami a kvantitatív megközelítést illeti, a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv digitális célkitűzésekhez való teljes hozzájárulásának a terv teljes allokációjának legalább 20 %-át kell kitennie.

C)   Az éghajlat-politikai nyomon követés és a digitális címkézés

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 19. cikke (3) bekezdésének e) és f) pontjában meghatározott 37 %-os éghajlat-politikai cél és 20 %-os digitális cél a helyreállítási és rezilienciaépítési terv módosítása esetén továbbra is kötelező marad, függetlenül az e változásokhoz vezető okoktól (kivéve a REPowerEU-fejezetben szereplő intézkedések költségét a digitális címkével kapcsolatban). Ezért fontos, hogy a tagállamok a helyreállítási és rezilienciaépítési terv teljes allokációját figyelembe vegyék a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek felülvizsgálatának bevezetésekor, beleértve azokat az eseteket is, amikor a felülvizsgált pénzügyi hozzájárulás nőtt vagy csökkent.

A helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó 2021. évi iránymutatás továbbra is érvényes, ezért a tagállamoknak minden egyes új vagy módosított intézkedés esetében ismertetniük kell az éghajlat-politikai és digitális célokhoz való hozzájárulást. Abban az esetben, ha a helyreállítási és rezilienciaépítési terv teljes becsült költsége, illetve az éghajlati vagy digitális címkével rendelkező intézkedések költsége megváltozik, a címkézés új értékelésére lesz szükség a két cél folyamatos elérésének ellenőrzése céljából. Egy meglévő intézkedés eredeti hatályának, jellegének vagy kialakításának bármilyen megváltozása esetén is el kell végezni a címkézés értékelését.

Fontos megjegyezni, hogy mindkét célértéket a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv egészére vonatkozóan számították ki, amely mind a korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervet, mind a kiegészítést magában foglalja, figyelmen kívül hagyva a REPowerEU-fejezetben foglalt, a digitális címkével kapcsolatos intézkedések költségeit. Az éghajlat-politikai és digitális hozzájárulásokat újraszámítják a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv tekintetében, figyelembe véve a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben szereplő intézkedésekben bekövetkezett változásokat és a módosított becsült összköltséget. Az éghajlat-politikai hozzájárulást össze kell majd hasonlítani a helyreállítási és rezilienciaépítési terv teljes allokációjával, beleértve a REPowerEU-fejezetet is. A digitális hozzájárulást össze kell majd hasonlítani a helyreállítási és rezilienciaépítési terv teljes allokációjával, a REPowerEU-fejezetben szereplő, reformokra és beruházásokra szánt összegeket figyelmen kívül hagyva.

A 2022 áprilisának végéig pozitívan értékelt 24 terv tapasztalatai alapján a több területet lefedő intézkedések – például a horizontális intézkedések – esetében adott esetben az éghajlat-politikai nyomon követést és a digitális címkézést kell alkalmazni az alintézkedés szintjén (egy adott beavatkozási területre vonatkozó intézkedés különálló része) különböző beavatkozási területek felhasználásával (a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet VI. és VII. melléklete értelmében).

Továbbá érdemes felidézni azt is, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 19. cikke (3) bekezdésének e) és f) pontja, valamint VI. és VII. melléklete meghatározza az éghajlat-politikai és digitális célokhoz nyújtott támogatás kiszámítására alkalmazandó együtthatókat. E rendelkezések értelmében az éghajlat-politikai célkitűzések támogatására szolgáló együtthatók növelhetők (az éghajlati címkézés esetében összesen legfeljebb 3 %-ra), feltéve, hogy azokat a hatásukat növelő intézkedések kísérik. A tagállamoknak adott esetben kellően meg kell indokolniuk az ilyen rendelkezések alkalmazását.

A tagállamoknak ismertetniük kell az ilyen intézkedések címkézésére vonatkozóan általuk javasolt konkrét megközelítést. A Bizottság segítséget nyújthat a tagállamoknak abban, hogy példákat gyűjtsenek arra vonatkozóan, hogy a Tanács által korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben hogyan címkéztek hasonló intézkedéseket.

D)   Jelentős károkozás elkerülése (Do no significant harm, DNSH)

A DNSH-elvnek a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz összefüggésében történő alkalmazására vonatkozó irányadó elveket és szabályokat meghatározó DNSH technikai útmutatás (2021/C 58/01) továbbra is teljes mértékben alkalmazandó lesz, figyelembe véve annak sajátos jellemzőit. Emellett egy „ellenőrző listát” is tartalmaz a DNSH-önértékeléshez, amelyet minden egyes intézkedés esetében szerepeltetni kell a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervben. Ez a szakasz összefoglalja az iránymutatás fő elemeit, és ismerteti az új vagy felülvizsgált intézkedésekre való alkalmazásukat. További pontosításokat is tartalmaz a korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek tapasztalatai alapján.

Hogyan kell alkalmazni a DNSH-elvet a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek felülvizsgálata során?

A tagállamoknak a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervben szereplő valamennyi új vagy módosított intézkedésre vonatkozóan DNSH-önértékelést kell végezniük, kivéve azokat az eseteket, amikor a DNSH nem alkalmazható (lásd még a DNSH technikai útmutatás 2.1. szakaszát és I. mellékletét). A következő, több területet érintő megfontolásokat kell figyelembe venni (lásd még a DNSH-nek való megfelelés módjáról szóló további információkat tartalmazó mellékletet):

| — | Újonnan elérhető, kis hatású alternatívák: Az új vagy felülvizsgált intézkedések értékelésére továbbra is alkalmazni kell a DNSH technikai útmutatás 2.4. szakaszában foglalt elveket, beleértve a 25. lábjegyzetet is. Az említett intézkedések DNSH-értékelésének tükröznie kell a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv benyújtásának időpontjában rendelkezésre álló, kis hatású alternatívákra vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

—

Újonnan elérhető, kis hatású alternatívák: Az új vagy felülvizsgált intézkedések értékelésére továbbra is alkalmazni kell a DNSH technikai útmutatás 2.4. szakaszában foglalt elveket, beleértve a 25. lábjegyzetet is. Az említett intézkedések DNSH-értékelésének tükröznie kell a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv benyújtásának időpontjában rendelkezésre álló, kis hatású alternatívákra vonatkozó információkat.

| — | A környezeti hatás nem növekszik az eredeti intézkedéshez képest: Meglévő intézkedés módosítása esetén a módosítás nem növelheti annak relatív környezeti hatását az eredeti intézkedés hatásához képest. Ezt a tagállamnak kell igazolnia. Fokozott hatás esetén a tagállamnak bizonyítania kell, hogy az intézkedés – nagyobb környezeti hatása ellenére – továbbra is megfelel a DNSH-elvnek. |
| --- | --- |

—

A környezeti hatás nem növekszik az eredeti intézkedéshez képest: Meglévő intézkedés módosítása esetén a módosítás nem növelheti annak relatív környezeti hatását az eredeti intézkedés hatásához képest. Ezt a tagállamnak kell igazolnia. Fokozott hatás esetén a tagállamnak bizonyítania kell, hogy az intézkedés – nagyobb környezeti hatása ellenére – továbbra is megfelel a DNSH-elvnek.

| — | REPowerEU-intézkedések: A megújulóenergia-termelésre – többek között a megújuló energiáról szóló (EU) 2018/2001 irányelvben (REDII) meghatározott fenntarthatósági és üvegházhatásúgázkibocsátás-megtakarítási kritériumoknak megfelelő bioenergiára –, a villamosenergia-hálózatokra és -tárolásra, az energiahatékonyságra és a hidrogénkész infrastruktúrára irányuló intézkedéseket már belefoglalták a DNSH-elvnek megfelelően elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervekbe. Általában 100 %-os éghajlati együtthatót rendeltek hozzájuk, és ezért az éghajlatváltozás mérséklésére vonatkozó célkitűzés érdekében egyszerűsített DNSH-értékelést kaptak. Ez a lehetőség továbbra is érvényes a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben szereplő 100 %-os éghajlati együttható feltételeit teljesítő hasonló intézkedésekre. Hasonlóképpen, az ipari dekarbonizációt és a nagyobb fokú villamosítást előmozdító intézkedések általában megfelelnek a DNSH-nak az éghajlatváltozás mérséklésével kapcsolatos célkitűzés tekintetében, feltéve, hogy eleget tesznek a jelen iránymutatás II. része I. szakasza 3. pontjának D. alpontjában meghatározott feltételeknek. |
| --- | --- |

—

REPowerEU-intézkedések: A megújulóenergia-termelésre – többek között a megújuló energiáról szóló (EU) 2018/2001 irányelvben (REDII) meghatározott fenntarthatósági és üvegházhatásúgázkibocsátás-megtakarítási kritériumoknak megfelelő bioenergiára –, a villamosenergia-hálózatokra és -tárolásra, az energiahatékonyságra és a hidrogénkész infrastruktúrára irányuló intézkedéseket már belefoglalták a DNSH-elvnek megfelelően elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervekbe. Általában 100 %-os éghajlati együtthatót rendeltek hozzájuk, és ezért az éghajlatváltozás mérséklésére vonatkozó célkitűzés érdekében egyszerűsített DNSH-értékelést kaptak. Ez a lehetőség továbbra is érvényes a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben szereplő 100 %-os éghajlati együttható feltételeit teljesítő hasonló intézkedésekre. Hasonlóképpen, az ipari dekarbonizációt és a nagyobb fokú villamosítást előmozdító intézkedések általában megfelelnek a DNSH-nak az éghajlatváltozás mérséklésével kapcsolatos célkitűzés tekintetében, feltéve, hogy eleget tesznek a jelen iránymutatás II. része I. szakasza 3. pontjának D. alpontjában meghatározott feltételeknek.

Hogyan kell a tagállamoknak a helyreállítási és rezilienciaépítési terveikben bemutatniuk, hogy az intézkedések megfelelnek a DNSH-nak?

Változások esetén két olyan fő forgatókönyv képzelhető el, amelyek különböző hatást gyakorolnak a DNSH értékelési folyamatára:

| — | Új intézkedések bevezetése: Ha egy tagállam úgy dönt, hogy új intézkedéssel egészíti ki helyreállítási és rezilienciaépítési tervét, ugyanazt a folyamatot kell követnie, mint a helyreállítási és rezilienciaépítési terv eredeti benyújtásakor. A tagállamnak ki kell töltenie a DNSH technikai útmutatás I. mellékletében található ellenőrző listát, hogy támogassa annak elemzését, hogy az új intézkedés hatással van-e a környezeti célkitűzésekre, és ha igen, milyen mértékben. |
| --- | --- |

—

Új intézkedések bevezetése: Ha egy tagállam úgy dönt, hogy új intézkedéssel egészíti ki helyreállítási és rezilienciaépítési tervét, ugyanazt a folyamatot kell követnie, mint a helyreállítási és rezilienciaépítési terv eredeti benyújtásakor. A tagállamnak ki kell töltenie a DNSH technikai útmutatás I. mellékletében található ellenőrző listát, hogy támogassa annak elemzését, hogy az új intézkedés hatással van-e a környezeti célkitűzésekre, és ha igen, milyen mértékben.

| — | Meglévő intézkedések megváltoztatása: Előfordulhat, hogy a tagállamok meg kívánják változtatni egy meglévő intézkedés formáját, jellegét vagy hatályát. A tagállamoknak be kell nyújtaniuk a megfelelő DNSH-értékelést, szükség szerint módosítva az intézkedés változásainak tükrözésére. A tagállamnak fel kell tüntetnie a korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési terv azon szakaszára való hivatkozást, amelyben az eredeti DNSH-értékelés szerepel. |
| --- | --- |

—

Meglévő intézkedések megváltoztatása: Előfordulhat, hogy a tagállamok meg kívánják változtatni egy meglévő intézkedés formáját, jellegét vagy hatályát. A tagállamoknak be kell nyújtaniuk a megfelelő DNSH-értékelést, szükség szerint módosítva az intézkedés változásainak tükrözésére. A tagállamnak fel kell tüntetnie a korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési terv azon szakaszára való hivatkozást, amelyben az eredeti DNSH-értékelés szerepel.

E)   Nyitott stratégiai autonómia

A stratégiai autonómiára vonatkozó értékelés tekintetében továbbra is a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó 2021. évi iránymutatás szolgál referenciapontként. A helyreállítási és rezilienciaépítési terveknek meg kell erősíteniük az Unió rezilienciáját és stratégiai autonómiáját. A versailles-i nyilatkozattal összhangban mind az uniós, mind a nemzeti szintnek ki kell egészítenie egymást az olyan intézkedések végrehajtása során, amelyek a stratégiai függőségek csökkentése révén szilárdabb gazdasági bázist biztosítanak.

A tagállamokat arra is felkérik, hogy összpontosítsanak a zöld átálláshoz kapcsolódó kulcsfontosságú anyagok és technológiák kritikus értékláncaira. Ez magában foglalja különösen az alacsony szén-dioxid-kibocsátású energetikai berendezések és technológiák gyártását. Tekintettel a jelenlegi geopolitikai helyzetre, amely nagy valószínűséggel az elkövetkezendő években is fennáll majd, a tagállamoknak fontolóra kell venniük, hogy támogatást nyújtsanak ipari értékláncaik fejlesztéséhez és bővítéséhez az energia- és éghajlat-politikai célkitűzéseik megvalósításához szükséges alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiai komponensek és berendezések gyártása és újrafeldolgozása érdekében. Az iparnak e tekintetben nyújtott támogatás kiterjedhet a tiszta technológiai berendezések – nevezetesen a napenergia, a szélenergia, a hőszivattyúk, az elektrolizátorok és más alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák – gyártási kapacitására. Magában foglalja a körforgásos gazdaságra vonatkozó intézkedéseket is, amelyek biztosítják a nyersanyagellátást a kritikus ágazatokban.

A tagállamoknak adott esetben biztonsági önértékelést kell készíteniük a digitális kapacitásokba és hálózati összekapcsoltságba történő beruházásokról. A biztonsági önértékelésnek azonosítania kell az esetleges biztonsági problémákat és kezelésük módját. Azoknak a tagállamoknak, amelyek ezt még nem tették meg, el kell végezniük egy ilyen önértékelést, és további magyarázattal kell szolgálniuk arról, hogy az intézkedések hogyan járulnak hozzá az Unió nyitott stratégiai autonómiájához és biztonsági kérdéseihez. A kiegészítő magyarázatoknak egyértelműen meg kell határozniuk a kapcsolódó kockázatokat és a mérséklésükre tervezett intézkedéseket.

F)   Mérföldkövek, célok és ütemterv

Helyreállítási és rezilienciaépítési terveik módosításakor a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében támogatott minden egyes új vagy módosított intézkedéshez megfelelő mérföldkövek és célok társuljanak. Az új mérföldkövek és célok meghatározásakor, illetve a meglévők módosítására irányuló javaslatok megtételekor a tagállamoknak a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó 2021. évi iránymutatásban felvázolt elveket kell követniük, többek között azok sajátosságai és megalapozottsága tekintetében.

Az új vagy módosított mérföldkövekre vagy célokra vonatkozó javaslat szigorúan abból ered, hogy a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv új vagy módosított intézkedéseket tartalmaz. Ezekre a jelen dokumentum I. szakaszában meghatározottak szerint ugyanazok a követelmények vonatkoznak, mint amelyek a korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek felülvizsgálatát indokoló jogalappal kapcsolatosak. A 18. cikk szerinti, a felülvizsgált pénzügyi hozzájárulást tükröző aktualizálás például nem használható fel az ilyen aktualizálás által nem érintett intézkedések mérföldköveinek vagy céljainak tartalmi felülvizsgálatára. A fő elv, hogy az alapul szolgáló intézkedések ambíciószintjét nem szabad csökkenteni. Az intézkedések között szerepelt a REPowerEU-fejezet, amely nem részesül a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó pénzügyi támogatásban, és nem igényel mérföldköveket és célokat.

Mivel a tagállamokat ösztönzik a REPowerEU célkitűzéseit támogató, határokon átnyúló vagy több országot érintő projektekben való részvételre, különös figyelmet kell fordítani a kapcsolódó mérföldkövek és célok megbízható megtervezésére. Egyrészt ezeket egyértelműen meg kell osztani az ilyen projektekben részt vevő különböző tagállamok között, hogy el lehessen kerülni az átfedéseket és a késedelmeket az értékelés és a végrehajtás során. Egyetlen helyreállítási és rezilienciaépítési terv sikeres végrehajtása sem függ egy másik tagállam helyreállítási és rezilienciaépítési tervének sikeres végrehajtásától. Másrészt a mérföldköveket és a célokat jól összehangolt módon kell kialakítani annak biztosítására, hogy a tagállamok közötti elkerülhetetlen kölcsönös függőségek megfelelően legyenek értékelve, és körültekintő végrehajtási határidőket lehessen meghatározni. A Bizottság készen áll arra, hogy segítséget nyújtson a határokon átnyúló vagy több országot érintő projektekben részt vevő tagállami csoportoknak annak biztosítására, hogy azok mérföldköveit és céljait megfelelően alakítsák ki.

A kifizetési kérelmek Bizottsághoz történő késedelmes benyújtásának elkerülése érdekében a tagállamok egyes mérföldkövek vagy célok tekintetében felülvizsgált ütemtervet javasolhatnak, feltéve, hogy az ilyen változtatások nem csökkentik a vonatkozó intézkedések ambícióját.

A REPowerEU-fejezetbe tartozó egyes beruházások végrehajtási időszaka 2026-on túlra is kiterjedhet. Ilyen esetekben a kapcsolódó mérföldköveket és célokat úgy kell kialakítani, hogy azok csak a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által az eszköz élettartama alatt támogatott intézkedéseket foglalják magukban, míg az intézkedések kialakítása során egyértelműen meg kell határozni, hogy 2026 után mely végrehajtási lépéseket támogatják nemzeti vagy egyéb uniós forrásokból. Ha egy tagállam a 21. cikk alapján javasolja a helyreállítási és rezilienciaépítési terv módosítását, a meglévő mérföldkövek és célok megváltoztatása csak annyiban hajtható végre, amennyiben ezek a módosítás indokolására előterjesztett objektív körülményekhez kapcsolódnak. Amint azt a jelen iránymutatás 1. része ismerteti, ok-okozati összefüggésnek kell fennállnia az objektív körülmények és a javasolt változtatások között.

A tanácsi végrehajtási határozatban feltárt elírásokat a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása során bármikor fel lehet tüntetni a Bizottság és a Tanács felé. Ezeket figyelembe fogják venni az új/felülvizsgált tanácsi végrehajtási határozatra irányuló bizottsági javaslatban vagy külön helyesbítésben.

G)   Finanszírozás és költségek

Új intézkedések: A tagállamoknak meg kell adniuk a kiegészítésben előterjesztett új reformok és beruházások becsült összköltségét. Ez a kötelezettség a REPowerEU-fejezetekben foglalt reformokra és beruházásokra is vonatkozik. A nem a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből finanszírozott reformok és beruházások esetében nincs szükség költségszámítással kapcsolatos információkra.

Felülvizsgált intézkedések: Amennyiben a változtatások hatással vannak a költségszámítási becslésekre, a tagállam minden egyes felülvizsgált intézkedés esetében aktualizált költségszámítási becsléseket nyújt be. Ha a változtatás csak az intézkedés nagyságrendjét érinti, a becsült költségek felülvizsgálatát arányosan kell elvégezni.

Módszerek: Az említett költségbecslések elkészítésekor a tagállamoknak a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó 2021. évi iránymutatásban foglalt konkrét utasításokat kell követniük. A tagállamoktól általában nem várható el, hogy felülvizsgált költségbecsléseket nyújtsanak be a nem új és nem is módosított intézkedésekre vonatkozóan. A tagállamok biztosíthatják a költségbecslések független állami szerv általi validálását, ami hozzájárulhat a becslések hitelességének megerősítéséhez.

3.   A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek kiegészítő jellege és végrehajtása

A)   Összhang egyéb kezdeményezésekkel

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 17. cikke szerint valamennyi helyreállítási és rezilienciaépítési tervnek – beleértve a kiegészítéseket is – összhangban kell lennie a vonatkozó (általában a 2019-es, a 2020-as és a 2022-es) országspecifikus ajánlásokkal, valamint a nemzeti reformprogramokban, a nemzeti energia- és klímatervekben (NEKT-k) és azoknak az (EU) 2018/1999 rendelet szerinti aktualizált változataiban foglalt információkkal, az igazságos átmenetre vonatkozó területi tervekkel, az ifjúsági garancia végrehajtási terveivel, a partnerségi megállapodásokkal és az operatív programokkal.

| — | A vonatkozó országspecifikus ajánlásokkal és nemzeti reformprogramokkal való összhang tekintetében lásd ezen iránymutatás európai szemeszterről szóló szakaszát. |
| --- | --- |

—

A vonatkozó országspecifikus ajánlásokkal és nemzeti reformprogramokkal való összhang tekintetében lásd ezen iránymutatás európai szemeszterről szóló szakaszát.

| — | A kiegészítéseknek a klímasemleges gazdaságra irányuló azon tevékenységekkel is összhangban kell lenniük, amelyeket az igazságos átmenetre vonatkozó területi tervekben fognak kidolgozni. |
| --- | --- |

—

A kiegészítéseknek a klímasemleges gazdaságra irányuló azon tevékenységekkel is összhangban kell lenniük, amelyeket az igazságos átmenetre vonatkozó területi tervekben fognak kidolgozni.

| — | Végezetül a kiegészítéseknek összhangban kell lenniük az eredeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek elfogadása óta elfogadott partnerségi megállapodásokkal és operatív programokkal. Tekintettel arra, hogy valamennyi tagállam éppen véglegesíti (vagy már véglegesítette) partnerségi megállapodásait, ki kell fejteniük, hogy az új vagy módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv szerinti intézkedések hogyan egészítik ki a 2021–2027-es időszak (11) programjainak végrehajtását, figyelembe véve a közös rendelkezésekről szóló rendelet 26. és 26a. cikke szerinti forrásátcsoportosítás lehetőségét. |
| --- | --- |

—

Végezetül a kiegészítéseknek összhangban kell lenniük az eredeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek elfogadása óta elfogadott partnerségi megállapodásokkal és operatív programokkal. Tekintettel arra, hogy valamennyi tagállam éppen véglegesíti (vagy már véglegesítette) partnerségi megállapodásait, ki kell fejteniük, hogy az új vagy módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv szerinti intézkedések hogyan egészítik ki a 2021–2027-es időszak (11) programjainak végrehajtását, figyelembe véve a közös rendelkezésekről szóló rendelet 26. és 26a. cikke szerinti forrásátcsoportosítás lehetőségét.

B)   A finanszírozás kiegészítő jellege

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 9. cikkével összhangban a tagállamoknak információt kell szolgáltatniuk az új vagy módosított intézkedésekhez nyújtott vagy tervezett kiegészítő jellegről és az (esetleges) egyéb uniós finanszírozásról. A vonatkozó intézkedések kiegészítő jellegére vonatkozó célzott iránymutatást lásd a REPowerEU-fejezet II. szakaszának 1. pontjában. Amennyiben a tagállam meg kíván szüntetni vagy mérsékelni óhajt egy intézkedést, vagy ehelyett azt egy másik finanszírozási programon keresztül kívánja finanszírozni/végrehajtani, ezt is jelezni kell. Ezen túlmenően a tagállamnak tájékoztatnia kell a Bizottságot minden olyan változásról, amely a korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező intézkedések egyéb finanszírozási módszereit érinti.

A különböző REPowerEU-intézkedések (függetlenül attól, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz szerinti intézkedésekről van-e szó) közötti kiegészítő jelleg bizonyításakor a tagállamoknak egyértelműen meg kell jelölniük a finanszírozási forrásokat, például meg kell határozniuk, hogy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz mely intézkedéseket támogatja, feltéve, hogy azok PCI-státusszal rendelkeznek, vagy Modernizációs Alapról van szó. Ha ugyanazt az intézkedést a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és más uniós finanszírozási források egyaránt támogatják, a tagállamoknak a kettős finanszírozás elkerülése érdekében egyértelműen körül kell határolniuk az egyes finanszírozási eszközök által fedezett költségeket.

C)   A kettős finanszírozás elkerülése

A tagállamoknak a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervükben meg kell határozniuk, hogy megváltoztak-e a finanszírozás kiegészítő jellegének és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 9. cikkének való megfelelés biztosítása érdekében bevezetett szabályok. E tekintetben a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó 2021. évi iránymutatás továbbra is teljes mértékben alkalmazandó. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó 2021. évi iránymutatásban foglaltak szerint és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 18. cikke (4) bekezdésének r) pontjával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv kiegészítő jellegre vonatkozó szakaszának tükröznie kell azokat az intézkedéseket, amelyek célja a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből és más uniós programokból származó kettős finanszírozás elkerülése. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által támogatott intézkedések csak akkor kaphatnak további támogatást más uniós alapokból, ha az ilyen támogatás nem ugyanazokat a költségeket fedezi. Az e feltételnek való megfelelés értékelésekor a tagállamnak figyelembe kell vennie a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz két megkülönböztető jellemzőjét, szemben a legtöbb más uniós programmal:

| — | A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz olyan teljesítményalapú eszköz, amelynek keretében a finanszírozás nem a költségekhez kapcsolódik, hanem részletekben, a mérföldkövek és célok kielégítő teljesítése esetén folyósítják. Ugyanakkor minden helyreállítási és rezilienciaépítési terv tartalmaz költségbecslést, amely egyértelműen meghatározza, hogy az intézkedés és a kapcsolódó költségek mely részét támogatja a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz. A mérföldköveknek és a céloknak ezért csak a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által támogatott intézkedéseket kell tükrözniük. Az alapul szolgáló értelmezés, hogy ezeket a költségeket a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó források fedezik, segít elkerülni, hogy más uniós alapokból származó támogatást ugyanazon költségek fedezésére használjanak fel. |
| --- | --- |

—

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz olyan teljesítményalapú eszköz, amelynek keretében a finanszírozás nem a költségekhez kapcsolódik, hanem részletekben, a mérföldkövek és célok kielégítő teljesítése esetén folyósítják. Ugyanakkor minden helyreállítási és rezilienciaépítési terv tartalmaz költségbecslést, amely egyértelműen meghatározza, hogy az intézkedés és a kapcsolódó költségek mely részét támogatja a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz. A mérföldköveknek és a céloknak ezért csak a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által támogatott intézkedéseket kell tükrözniük. Az alapul szolgáló értelmezés, hogy ezeket a költségeket a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó források fedezik, segít elkerülni, hogy más uniós alapokból származó támogatást ugyanazon költségek fedezésére használjanak fel.

| — | A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 22. cikkének (1) bekezdése szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz kedvezményezettjei a tagállamok, nem pedig az alapok végső címzettjei, például magánszemélyek vagy vállalkozások. Mindazonáltal a tagállamok felelőssége annak biztosítása, hogy egyetlen végső kedvezményezett se részesüljön a tényleges költségein felüli finanszírozásban, továbbá ugyanazon költségeket fedező, eltérő uniós finanszírozásban. |
| --- | --- |

—

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 22. cikkének (1) bekezdése szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz kedvezményezettjei a tagállamok, nem pedig az alapok végső címzettjei, például magánszemélyek vagy vállalkozások. Mindazonáltal a tagállamok felelőssége annak biztosítása, hogy egyetlen végső kedvezményezett se részesüljön a tényleges költségein felüli finanszírozásban, továbbá ugyanazon költségeket fedező, eltérő uniós finanszírozásban.

D)   Végrehajtás

A végrehajtási keretet az eredeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek részeként értékelték, és a feltételezés szerint a tagállamok továbbra is ugyanazokra a rendelkezésekre fognak támaszkodni a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása során. A végrehajtási keret bármely javasolt módosítását azonban indokolni kell.

Amennyiben a tagállamok eddig nehézségekbe ütköztek helyreállítási és rezilienciaépítési terveik végrehajtása során (például az adminisztratív kapacitás hiányával, a fejletlen informatikai rendszerrel vagy a felelős hatóságok nem elég egyértelmű felhatalmazásával kapcsolatban), arra kell ösztönözni őket, hogy a hatékonyság érdekében proaktív módon vizsgálják felül meglévő intézkedéseiket. A tagállamok arra is felkérést kapnak, hogy vitassák meg a Bizottsággal az eddigi tapasztalatokat annak megállapítására, hogy a végrehajtási keret bármilyen módosítása hozzájárulhat-e a reformok és beruházások megvalósításának javításához.

Amennyiben egy tagállam úgy módosítja a helyreállítási és rezilienciaépítési tervét, hogy jobban részesüljön a maximális pénzügyi hozzájárulás vagy a hitelkérelem előnyeiből, igazolnia kell, hogy a terv koordinálásáért és végrehajtásáért felelős hatóságok elegendő adminisztratív kapacitással és megfelelő felhatalmazással rendelkeznek.

A helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó 2021. évi iránymutatás továbbra is érvényes a technikai támogatási eszköz (TSI) Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközben való felhasználása tekintetében. A tagállamok a technikai támogatási eszközt a REPowerEU-fejezetbe tartozó beruházások és reformok végrehajtása során is felhasználhatják. A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy jelezzék, ha a technikai támogatás tárgyát képező konkrét reform vagy beruházás részeként alkalmazni kívánják a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 7. cikkének (2) bekezdését. Amennyiben a tagállam a technikai támogatási eszköz alapján horizontális támogatást igényelt vagy szándékozik igényelni a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtásával – például kommunikációs intézkedésekkel – kapcsolatban, azt ebben a szakaszban fel kell tüntetnie.

E)   Konzultációs folyamat

A tagállamoknak összefoglalót kell készíteniük a nemzeti jogi keretükkel összhangban folytatott konzultációs folyamatról, amely a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv/kiegészítés benyújtásához vezet. A konzultációs folyamatnak arányosnak kell lennie a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben bevezetett változtatások nagyságrendjével. Például a kissé módosított pénzügyi allokációt tükröző módosítások nem tennének szükségessé ugyanolyan típusú konzultációs eljárást, mint a jelentős hitelösszeg igénylése.

Mivel az eredeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek előkészítése során folytatott konzultációk mértéke – különösen a Covid19-veszélyhelyzetre tekintettel – eltérő volt, a tagállamokat arra ösztönzik, hogy erősítsék ezt a folyamatot, amennyiben módosítják helyreállítási és rezilienciaépítési terveiket. Biztosítaniuk kell, hogy az érdekelt feleket, köztük a helyi és regionális hatóságokat, a szociális partnereket, a nem kormányzati szervezeteket és adott esetben a mezőgazdasági ágazat érdekelt feleit – nemzeti jogi keretükkel összhangban – időben és érdemben bevonják az új vagy felülvizsgált intézkedések kidolgozásába, végrehajtásába és nyomon követésébe.

A vonatkozó intézkedések végrehajtása érdekében helyénvaló lehet, hogy a tagállamok regionális vagy helyi megfontolásokhoz kapcsolódó feltételeket építsenek be a földrajzi dimenzióval rendelkező mérföldkövekbe vagy célokba (például a helyi és regionális hatóságokkal folytatott konzultációhoz kapcsolódó konkrét feltételek hozzáadásával). Hasonló feltételeket is tartalmazhatnak a szociális partnerekkel és adott esetben a mezőgazdasági ágazat érdekelt feleivel a vonatkozó reformok vagy beruházások végrehajtásával kapcsolatban folytatott konzultációra vonatkozóan.

Emellett az európai szemeszter – az egyes tagállamok gyakorlataival és hagyományaival összhangban – fontos keretet fog biztosítani a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása terén elért előrehaladásnak az érdekelt felekkel való megvitatásához. Ezen túlmenően a tagállamok nemzeti reformprogramjaikat is felhasználhatják az eddig folytatott konzultációk ismertetésére és a jövőre tervezett konzultációk felvázolására.

A helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtása csak erős regionális és helyi szerepvállalással, valamint a szociális partnerek és a civil társadalom támogatásával lesz sikeres.

F)   Ellenőrzések és vizsgálatok

A belső kontrollrendszerek elengedhetetlenek annak biztosításához, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek teljes mértékben megfeleljenek a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 22. cikkének. Ebben az összefüggésben, valamint a helyreállítási és rezilienciaépítési terv felülvizsgálatából eredő változtatások fényében alapvető fontosságú a tagállamok részéről annak pontos indoklása, hogy a bevezetett ellenőrzési struktúrák továbbra is megfelelőek-e, és adott esetben hogyan fogják őket megerősíteni a megfelelő erőforrások és struktúrák biztosítása céljából. Különösen akkor, ha a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv új vagy felülvizsgált intézkedéseket tartalmaz, a tagállamnak ki kell fejtenie és igazolnia kell, hogy az ellenőrzési struktúrák továbbra is megfelelőek, és/vagy hogy kapacitásukat – a személyzetet és a folyamatokat is beleértve– hogyan fogják növelni a helyreállítási és rezilienciaépítési terv méretének növekedésével arányosan.

Amennyiben a kiegészítés nem növeli jelentősen a maximális pénzügyi hozzájárulást, de még mindig változtatásokat hajt végre az eredeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervhez képest, a tagállamoknak naprakész magyarázatot kell adniuk az ellenőrzési intézkedésekről és rendszerekről, beleértve a végső kedvezményezettek adataira vonatkozó adattároló rendszert is.

G)   Kommunikáció

A tagállamoknak – a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 34. cikkével és a finanszírozási megállapodások 10. cikkével összhangban – folytatniuk kell kommunikációs stratégiájuk végrehajtását, amennyiben az újonnan bevezetett reformokat és beruházásokat be kell vonni az uniós finanszírozással kapcsolatos társadalmi tudatosság biztosítására. A módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervek benyújtásakor a tagállamok felkérést kapnak annak ismertetésére, hogy milyen intézkedéseket tettek e kötelezettségek végrehajtása érdekében, hogy a Bizottság könnyebben nyomon követhesse az említett rendelkezéseknek való megfelelést.

A kommunikációs kampányoknak arra kell összpontosítaniuk, hogy felhívják a figyelmet a kulcsfontosságú reformokra és beruházásokra; valamint javítaniuk kell a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek ismeretét és lakossági céljukat. A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközzzel kapcsolatos kommunikációs tevékenységeiket a következő területekre összpontosítsák:

| — | A helyreállítási és rezilienciaépítési terv céljainak és a tagállam számára biztosított előnyeinek ismertetése és felidézése. |
| --- | --- |

—

A helyreállítási és rezilienciaépítési terv céljainak és a tagállam számára biztosított előnyeinek ismertetése és felidézése.

| — | Gyakorlati bizonyítékokkal annak bemutatása, hogy a reformok és a beruházások miért előnyösek a társadalom számára. |
| --- | --- |

—

Gyakorlati bizonyítékokkal annak bemutatása, hogy a reformok és a beruházások miért előnyösek a társadalom számára.

| — | A helyreállítási és rezilienciaépítési terv magas szintű politikai jóváhagyása kellő láthatóságának biztosítása. |
| --- | --- |

—

A helyreállítási és rezilienciaépítési terv magas szintű politikai jóváhagyása kellő láthatóságának biztosítása.

| — | Tájékoztatás a mérföldkőnek számító projektekről, és megvalósításuk hozzárendelése a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközhöz. |
| --- | --- |

—

Tájékoztatás a mérföldkőnek számító projektekről, és megvalósításuk hozzárendelése a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközhöz.

| — | A potenciális kedvezményezettek ösztönzése arra, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési terv keretében pályázzanak finanszírozásra. |
| --- | --- |

—

A potenciális kedvezményezettek ösztönzése arra, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési terv keretében pályázzanak finanszírozásra.

| — | A reformok és a beruházások végrehajtása terén elért általános előrehaladás bemutatása, többek között a szociális partnerekkel, az érintett közösségekkel és általában a civil társadalommal folytatott rendszeres eszmecserék révén. |
| --- | --- |

—

A reformok és a beruházások végrehajtása terén elért általános előrehaladás bemutatása, többek között a szociális partnerekkel, az érintett közösségekkel és általában a civil társadalommal folytatott rendszeres eszmecserék révén.

A Bizottság az Inform EU hálózaton keresztül is elérhető, hogy segítse a tagállamokat nemzeti kommunikációs stratégiáik végrehajtásában, beleértve a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terveiket is.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/241 rendelete (2021. február 12.) a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról (HL L 57., 2021.2.18., 17. o.).

(2)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum (2021) 12 final.

(3)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a NextGenerationEU új finanszírozási stratégiájáról, COM(2021) 250 final, valamint a C(2021) 2501 és a C(2021) 2502 bizottsági határozat.

(4)  A NextGenerationEU finanszírozási műveleteiről további információk a 2022. február 22-én közzétett jelentésben (COM(2022) 43 final) találhatók.

(5)  a megújuló energiaforrásokon alapuló fűtési és hűtési technológiákkal, a dekarbonizációs lehetőségekkel, forgatókönyvekkel és lehetséges intézkedésekkel – többek között az országspecifikus tájékoztatókkal, adatokkal és hatásvizsgálatokkal – kapcsolatos bevált gyakorlatok példái, valamint az átfogó információk és a hatásvizsgálatok elemzése arra ösztönzi a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe a fűtési és hűtési ágazatról rendelkezésre álló tanulmányokat, amelyek itt érhetők el: https://energy.ec.europa.eu/topics/energy-efficiency/heating-and-cooling_en

(6)  Lásd még: COM(2021) 801 final, 2021. december 14.

(7)  Amennyiben a támogatott tevékenység olyan előrejelzett ÜHG-kibocsátást ér el, amely nem lényegesen alacsonyabb (de még mindig alacsonyabb) a vonatkozó referenciaértékeknél, meg kell indokolni, hogy ez miért nem lehetséges. A kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá tartozó tevékenységekre vonatkozó ingyenes kiosztásra vonatkozóan az (EU) 2021/447 bizottsági végrehajtási rendeletben meghatározott referenciaértékek.

(8)  Az európai szemeszter rendes ciklusának részeként a Bizottság általában május vége/június eleje felé tesz országspecifikus ajánlásokat, amelyeket az Európai Tanács hagy jóvá, és végül július elején a Tanács fogad el.

(9)  SEC(2022) 70 final – SWD(2022) 19 final – SWD(2022) 20 final.

(10)  COM(2021) 550 final; COM(2021) 801 final.

(11)  A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és a kohéziós politikai alapok közötti átcsoportosítások kérelmezésének módozataival kapcsolatban lásd az 1. részt.

---

MELLÉKLET

PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK

A tagállamok dönthetnek a pénzügyi eszköz típusáról, felépítéséről és a végrehajtó/megbízott szervezetek kiválasztásáról, és arra ösztönzik őket, hogy – figyelembe véve az intézkedések célkitűzéseit, a meglévő struktúrákat és a partnerek munkájával fennálló kapcsolatokat – vitassák meg a Bizottság szolgálataival a pénzügyi eszközök rendeltetésszerű felhasználásának legjobb módját.

Általánosságban elmondható, hogy a tagállamoknak két fő választási lehetőségük van a pénzügyi eszközök használatára: a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből az InvestEU tagállami komponensébe történő pénzátcsoportosítással vagy más struktúrák, például nemzeti struktúrák igénybevételével élhetnek. A két lehetőséghez kapcsolódó feltételeket a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó 2021. januári iránymutatás ismerteti, és az alábbiakban részletesebben is bemutatjuk.

Első szakasz: az intézkedés előkészítése: Annak biztosítása, hogy a pénzügyi eszközök hozzájáruljanak a helyreállítási és rezilienciaépítési terv célkitűzéseihez, nevezetesen a következők révén:

| — | A támogatandó beruházási politika leírása (pl. energiahatékonyság, széles sávú rendszer, a kkv-k digitalizációja), amely meghatározza, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó forrásait hogyan fogják felhasználni a pénzügyi eszközben, és hogy ez miként áll összhangban a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz alkalmazási körével és értékelési kritériumaival, ideértve a mögöttes piaci hiányosság leírását is, amely a magánberuházásokhoz állami források felhasználását teszi szükségessé. |
| --- | --- |

—

A támogatandó beruházási politika leírása (pl. energiahatékonyság, széles sávú rendszer, a kkv-k digitalizációja), amely meghatározza, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó forrásait hogyan fogják felhasználni a pénzügyi eszközben, és hogy ez miként áll összhangban a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz alkalmazási körével és értékelési kritériumaival, ideértve a mögöttes piaci hiányosság leírását is, amely a magánberuházásokhoz állami források felhasználását teszi szükségessé.

| — | A pénzügyi eszköz meghatározása (és különösen a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és a pénzügyi eszközön belüli egyéb finanszírozási források közötti kockázat-/megtérülési politika meghatározása), valamint annak megállapítása, hogy az eszköz hogyan járul hozzá a helyreállítási és rezilienciaépítési terv célkitűzéseinek eléréséhez. |
| --- | --- |

—

A pénzügyi eszköz meghatározása (és különösen a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és a pénzügyi eszközön belüli egyéb finanszírozási források közötti kockázat-/megtérülési politika meghatározása), valamint annak megállapítása, hogy az eszköz hogyan járul hozzá a helyreállítási és rezilienciaépítési terv célkitűzéseinek eléréséhez.

| — | Részletes DNSH-önértékelés és a szükséges biztosítékok rendelkezésre bocsátása azzal a céllal, hogy az intézkedés végrehajtása során a DNSH-elvnek való megfelelés megvalósuljon. |
| --- | --- |

—

Részletes DNSH-önértékelés és a szükséges biztosítékok rendelkezésre bocsátása azzal a céllal, hogy az intézkedés végrehajtása során a DNSH-elvnek való megfelelés megvalósuljon.

| — | A vonatkozó állami támogatási rendelkezések és az általános csoportmentességi rendelet lehetséges alkalmazásának meghatározása, valamint a finanszírozási termékek által teljesítendő kapcsolódó kritériumok azonosítása. |
| --- | --- |

—

A vonatkozó állami támogatási rendelkezések és az általános csoportmentességi rendelet lehetséges alkalmazásának meghatározása, valamint a finanszírozási termékek által teljesítendő kapcsolódó kritériumok azonosítása.

| — | Az egyértelmű mérföldkövek (az eszköz létrehozásához és végrehajtásához kapcsolódóan) és (az eszköz által finanszírozott, alapul szolgáló projektek kimeneteleihez/eredményeihez kapcsolódó) célok meghatározása. |
| --- | --- |

—

Az egyértelmű mérföldkövek (az eszköz létrehozásához és végrehajtásához kapcsolódóan) és (az eszköz által finanszírozott, alapul szolgáló projektek kimeneteleihez/eredményeihez kapcsolódó) célok meghatározása.

| — | A befektethető eszközök meghatározásához igénybe veendő támogatás típusának (pl. hitelek, garanciák, saját tőke), a megcélzott kedvezményezettek (pl. kkv-k, nagyobb vállalatok, PPP-k) és beruházások (pl. innováció, széles sávú infrastruktúra) meghatározása. |
| --- | --- |

—

A befektethető eszközök meghatározásához igénybe veendő támogatás típusának (pl. hitelek, garanciák, saját tőke), a megcélzott kedvezményezettek (pl. kkv-k, nagyobb vállalatok, PPP-k) és beruházások (pl. innováció, széles sávú infrastruktúra) meghatározása.

| — | A pénzügyi eszköz alkalmazására vonatkozó ütemterv meghatározása (a pénzügyi eszköz létrehozása átlagosan akár két évig is eltarthat), beleértve a reálgazdaságba történő beruházásokat és a kapcsolódó hatásokat. |
| --- | --- |

—

A pénzügyi eszköz alkalmazására vonatkozó ütemterv meghatározása (a pénzügyi eszköz létrehozása átlagosan akár két évig is eltarthat), beleértve a reálgazdaságba történő beruházásokat és a kapcsolódó hatásokat.

| — | A célokról és mérföldkövekről a helyreállítási és rezilienciaépítési tervvel összhangban történő jelentéstétel nyomonkövetési rendszerének leírása. |
| --- | --- |

—

A célokról és mérföldkövekről a helyreállítási és rezilienciaépítési tervvel összhangban történő jelentéstétel nyomonkövetési rendszerének leírása.

Második szakasz: végrehajtási megállapodás a pénzügyi eszközért felelős megbízott szervezettel

| — | A pénzügyi eszköz végrehajtásához megállapodást kell kötni a végrehajtó partnerrel/megbízott szervezettel (alapok esetében ez a partnerek nevében eljáró alapkezelő lehet) a helyreállítási és rezilienciaépítési terv kötelezettségeinek átültetésével. A tagállam és a végrehajtó/megbízott szervezetek közötti keretmegállapodásnak át kell ültetnie a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet és a tagállam a helyreállítási és rezilienciaépítési tervéről szóló tanácsi végrehajtási határozat szerinti valamennyi kötelezettséget – különös tekintettel az állami támogatásra, a DNSH-ra, valamint az ellenőrzésre és kontrollra vonatkozó kötelezettségekre, továbbá a kedvezményezettekre vonatkozó esetleges korlátozásokra. |
| --- | --- |

—

A pénzügyi eszköz végrehajtásához megállapodást kell kötni a végrehajtó partnerrel/megbízott szervezettel (alapok esetében ez a partnerek nevében eljáró alapkezelő lehet) a helyreállítási és rezilienciaépítési terv kötelezettségeinek átültetésével. A tagállam és a végrehajtó/megbízott szervezetek közötti keretmegállapodásnak át kell ültetnie a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet és a tagállam a helyreállítási és rezilienciaépítési tervéről szóló tanácsi végrehajtási határozat szerinti valamennyi kötelezettséget – különös tekintettel az állami támogatásra, a DNSH-ra, valamint az ellenőrzésre és kontrollra vonatkozó kötelezettségekre, továbbá a kedvezményezettekre vonatkozó esetleges korlátozásokra.

| — | A vonatkozó állami támogatási és közbeszerzési szabályokat tiszteletben kell tartani. |
| --- | --- |

—

A vonatkozó állami támogatási és közbeszerzési szabályokat tiszteletben kell tartani.

| — | A helyreállítási és rezilienciaépítési terv egyik első mérföldköve kapcsolódhat a tagállam és a megbízott szervezet közötti, a pénzügyi eszközt létrehozó végrehajtási megállapodás megkötéséhez vagy egy meglévő eszköz kiigazításához (a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben elfogadott beruházási politikával összhangban). |
| --- | --- |

—

A helyreállítási és rezilienciaépítési terv egyik első mérföldköve kapcsolódhat a tagállam és a megbízott szervezet közötti, a pénzügyi eszközt létrehozó végrehajtási megállapodás megkötéséhez vagy egy meglévő eszköz kiigazításához (a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben elfogadott beruházási politikával összhangban).

| — | A helyreállítási és rezilienciaépítési terv ezen első mérföldkövének részeként a tagállam az első folyósítási kérelemmel együtt benyújtja a Bizottságnak a pénzügyi eszközre vonatkozó szabályokat és beruházási politikát annak érdekében, hogy ellenőrizni lehessen, hogy az eszköz megfelel-e a helyreállítási és rezilienciaépítési tervnek. |
| --- | --- |

—

A helyreállítási és rezilienciaépítési terv ezen első mérföldkövének részeként a tagállam az első folyósítási kérelemmel együtt benyújtja a Bizottságnak a pénzügyi eszközre vonatkozó szabályokat és beruházási politikát annak érdekében, hogy ellenőrizni lehessen, hogy az eszköz megfelel-e a helyreállítási és rezilienciaépítési tervnek.

A megbízott szervezet vagy pénzügyi közvetítők (pl. kereskedelmi bankok, befektetési alapok) által a reálgazdaságba történő befektetések megvalósítása:

| — | Minden további mérföldkő a beruházásoknak a megbízott szervezet vagy pénzügyi közvetítők által a reálgazdaságba történő befektetésének megvalósításához kapcsolódik. |
| --- | --- |

—

Minden további mérföldkő a beruházásoknak a megbízott szervezet vagy pénzügyi közvetítők által a reálgazdaságba történő befektetésének megvalósításához kapcsolódik.

| — | A pénzügyi eszköz megvalósításakor a veszteségek fedezésére fel nem használt céltartalékok és a pénzügyi eszközökből befolyó bevételek a befektetési politikában és az eszköz kilépési stratégiájában meghatározott feltételekkel összhangban visszakerülnek a tagállamhoz. A kötelezettség figyelembe veszi azt a tényt, hogy a pénzügyi eszközökből befolyó és egyéb bevételeket egyenértékű célokra kell felhasználni. |
| --- | --- |

—

A pénzügyi eszköz megvalósításakor a veszteségek fedezésére fel nem használt céltartalékok és a pénzügyi eszközökből befolyó bevételek a befektetési politikában és az eszköz kilépési stratégiájában meghatározott feltételekkel összhangban visszakerülnek a tagállamhoz. A kötelezettség figyelembe veszi azt a tényt, hogy a pénzügyi eszközökből befolyó és egyéb bevételeket egyenértékű célokra kell felhasználni.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 2022.5.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 214/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 214/34

---

Értesítés a (KKBP) 2022/837 tanácsi határozattal módosított, az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaidával, valamint a velük összeköttetésben álló személyekkel, csoportokkal, vállalkozásokkal és szervezetekkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2016/1693 tanácsi határozatban, továbbá az (EU) 2022/836 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott, az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaidával, valamint a velük összeköttetésben álló természetes vagy jogi személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni további korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló (EU) 2016/1686 tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és csoport részére

(2022/C 214/02)

Az Európai Unió Tanácsa az alábbi információt hozza a (KKBP) 2022/837 tanácsi határozattal (1) módosított, az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaidával, valamint a velük összeköttetésben álló személyekkel, csoportokkal, vállalkozásokkal és szervezetekkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2016/1693 tanácsi határozat mellékletében (2), továbbá az (EU) 2022/836 tanácsi végrehajtási rendelettel (3) végrehajtott, az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaidával, valamint a velük összeköttetésben álló természetes vagy jogi személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni további korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló (EU) 2016/1686 tanácsi rendelet (4) I. mellékletében foglalt jegyzékben szereplő személyek és csoport tudomására.

Az Európai Unió Tanácsa úgy határozott, hogy a fent említett mellékletekben szereplő személyeket és csoportot fel kell venni a (KKBP) 2016/1693 határozatban és az (EU) 2016/1686 rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek, csoportok, vállalkozások és szervezetek jegyzékébe.

Felhívjuk az érintett személyek és csoport figyelmét arra, hogy az érintett tagállam(ok)nak az (EU) 2016/1686 rendelet II. mellékletében felsorolt illetékes hatóságainál – az említett rendelet 5. cikkével összhangban – kérelmezhetik a befagyasztott pénzeszközök alapvető szükségletekre vagy konkrét kifizetésekre történő használatának engedélyezését.

Az érintett személyek és csoport kérvényt nyújthatnak be, hogy a Tanács adjon indokolást arról, miért vette fel őket a fent említett jegyzékbe. Az ilyen kérvényeket az alábbi címre kell elküldeni:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Az érintett személyek és csoport a Tanácsnál bármikor kérvényezhetik annak a határozatnak a felülvizsgálatát, amellyel felvették őket az említett jegyzékbe. A kérvényt az igazoló dokumentumokkal együtt a fenti címre kell elküldeni. E tekintetben felhívjuk az érintett személyek és csoport figyelmét arra, hogy a jegyzéket a Tanács a (KKBP) 2016/1693 határozat 6. cikke (2) bekezdésének és az (EU) 2016/1686 rendelet 4. cikke (4) bekezdésének értelmében rendszeresen felülvizsgálja. A kérvényeket 2022. július 15-ig be kell nyújtani ahhoz, hogy azok a soron következő felülvizsgálat alkalmával elbírálásra kerüljenek.

Felhívjuk továbbá az érintett személyek és csoport figyelmét arra, hogy a Tanács határozata ellen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 275. cikkének második bekezdésében, valamint 263. cikkének negyedik és hatodik bekezdésében meghatározott feltételekkel összhangban jogorvoslati kérelmet nyújthatnak be az Európai Unió Törvényszékéhez.

---

(1)  HL L 147 I., 2022.5.30., 3. o.

(2)  HL L 255., 2016.9.21., 25. o.

(3)  HL L 147 I., 2022.5.30., 1. o.

(4)  HL L 255., 2016.9.21., 1. o.

---

| 2022.5.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 214/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 214/36

---

Értesítés az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaidával, valamint a velük összeköttetésben álló személyekkel, csoportokkal, vállalkozásokkal és szervezetekkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2016/1693 tanácsi határozatban, továbbá az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaidával, valamint a velük összeköttetésben álló természetes vagy jogi személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szembeni további korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló (EU) 2016/1686 tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó érintettek részére

(2022/C 214/03)

Az Európai Unió Tanácsa az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet rendelet (1) 16. cikkének megfelelően az alábbi információt hozza az érintettek tudomására.

Ezen adatkezelési művelet jogalapja a (KKBP) 2022/837 tanácsi határozattal (2) módosított (KKBP) 2016/1693 tanácsi határozat (3), valamint az (EU) 2022/836 tanácsi végrehajtási rendelettel (4) végrehajtott (EU) 2016/1686 tanácsi rendelet (5).

Az adatkezelési művelet viszonylatában az adatkezelő az Európai Unió Tanácsa, amelynek képviseletét a Tanács Főtitkársága RELEX Főigazgatóságának (Külkapcsolatok) főigazgatója látja el, az adatkezelési művelet végrehajtásával megbízott szolgálat pedig a RELEX Főigazgatóság 1. egysége, amelynek elérhetősége a következő:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

A Tanács adatvédelmi tisztviselője az alábbi e-mail-címen érhető el:

Adatvédelmi tisztviselő

data.protection@consilium.europa.eu

Az adatkezelési művelet célja a (KKBP) 2022/837 határozattal módosított (KKBP) 2016/1693 határozatnak, valamint az (EU) 2022/836 végrehajtási rendelettel végrehajtott (EU) 2016/1686 rendeletnek megfelelően korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek jegyzékének létrehozása és aktualizálása.

Az érintettek azok a természetes személyek, akik teljesítik a jegyzékbe vételnek a (KKBP) 2016/1693 határozatban és az (EU) 2016/1686 rendeletben meghatározott kritériumait.

A művelet keretében az alábbi személyes adatok gyűjtésére kerülhet sor: az érintett személy megfelelő azonosításához, valamint az indokoláshoz szükséges és kapcsolódó adatok.

Az összegyűjtött személyes adatok szükség esetén megoszthatók az Európai Külügyi Szolgálattal és a Bizottsággal.

Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke szerinti korlátozások sérelme nélkül, az érintettek által a jogaik – például a betekintési jog, valamint a helyesbítéshez való jog és a tiltakozáshoz való jog – gyakorlása tekintetében az (EU) 2018/1725 rendeletnek megfelelően kell választ adni.

A személyes adatokat az érintettnek a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek jegyzékéből való törlésének, illetve az intézkedés érvényessége lejártának időpontjától számított öt évig, vagy – amennyiben bírósági eljárás indult – a bírósági eljárás időtartama alatt tárolják.

A bírósági, közigazgatási vagy nem bírósági jogorvoslatok sérelme nélkül, az érintettek az (EU) 2018/1725 rendeletnek megfelelően panaszt tehetnek az európai adatvédelmi biztosnál (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  HL L 295., 2018.11.21., 39. o.

(2)  HL L 147 I., 2022.5.30., 3. o.

(3)  HL L 255., 2016.9.21., 25. o.

(4)  HL L 147 I., 2022.5.30., 1. o.

(5)  HL L 255., 2016.9.21., 1. o.

---

| 2022.5.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 214/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 214/38

---

Értesítés a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP tanácsi határozatban, valamint a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek részére

(2022/C 214/04)

A Tanács az alábbi információkat hozza a (KKBP) 2022/849 tanácsi határozattal (1) módosított 2013/255/KKBP tanácsi határozat (2) I. mellékletében, valamint az (EU) 2022/840 tanácsi végrehajtási rendelettel (3) végrehajtott, a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU tanácsi rendelet (4) II. mellékletében felsorolt személyek és szervezetek tudomására.

Az Európai Unió Tanácsa a fent említett mellékletekben szereplő személyek és szervezetek jegyzékének felülvizsgálatát követően megállapította, hogy a 2013/255/KKBP határozatban, illetve a 36/2012/EU rendeletben előírt korlátozó intézkedéseket továbbra is alkalmazni kell ezekre a személyekre és szervezetekre.

Felhívjuk az érintett személyek és szervezetek figyelmét arra a lehetőségre, hogy kérvényezhetik a megfelelő tagállam(ok)nak a 36/2012/EU rendelet III. mellékletében szereplő honlapján megjelölt illetékes hatóságainál, hogy engedélyezzék a befagyasztott pénzeszközök alapvető szükségletekre vagy konkrét kifizetésekre történő felhasználását (vö. a rendelet 16. cikkével).

Az érintett személyek és szervezetek 2023. március 1-jéig kérvényezhetik a Tanácsnál a jegyzékbe vételükről szóló döntés felülvizsgálatát. A kérvényt az azt alátámasztó dokumentumokkal együtt az alábbi címre kell küldeni:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

A Tanács a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékének a 2013/255/KKBP határozat 34. cikkével, illetve a 36/2012/EU rendelet 32. cikkének (4) bekezdésével összhangban elvégzett következő felülvizsgálatakor figyelembe fogja venni a beérkezett észrevételeket.

---

(1)  HL L 148., 2022.5.31., 52 o.

(2)  HL L 147., 2013.6.1., 14. o.

(3)  HL L 148., 2022.5.31., 8 o.

(4)  HL L 16., 2012.1.19., 1. o.

---

| 2022.5.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 214/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 214/39

---

Értesítés a (KKBP) 2022/849 tanácsi határozattal módosított 2013/255/KKBP tanácsi határozatban és az (EU) 2022/840 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott, a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó érintettek részére

(2022/C 214/05)

Az Európai Unió Tanácsa az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 16. cikkének megfelelően az alábbi információt hozza az érintettek tudomására:

Ezen adatkezelési művelet jogalapja a (KKBP) 2022/849 tanácsi határozattal (2) módosított 2013/255/KKBP tanácsi határozat (3) és az (EU) 2022/840 tanácsi végrehajtási rendelettel (4) végrehajtott 36/2012/EU tanácsi rendelet (5).

Az adatkezelési művelet viszonylatában az adatkezelő az Európai Unió Tanácsa, amelynek képviseletét a Tanács Főtitkársága RELEX Főigazgatóságának (Külkapcsolatok) főigazgatója látja el, az adatkezelési művelet végrehajtásával megbízott szolgálat pedig a RELEX Főigazgatóság 1. egysége, amelynek elérhetősége a következő:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

A Főtitkárság adatvédelmi tisztviselője az alábbi e-mail-címen érhető el:

Adatvédelmi tisztviselő

data.protection@consilium.europa.eu

Az adatkezelési művelet célja a (KKBP) 2022/849 határozattal módosított 2013/255/KKBP határozat és az (EU) 2022/840 végrehajtási rendelettel végrehajtott 36/2012/EU rendelet értelmében korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek jegyzékének a létrehozása és aktualizálása.

Az érintettek azok a természetes személyek, akik teljesítik a jegyzékbe vételnek a 2013/255/KKBP határozatban és a 36/2012/EU rendeletben meghatározott kritériumait.

Az összegyűjtött személyes adatok magukban foglalják az érintett személy megfelelő azonosításához szükséges adatokat, az indokolást, továbbá valamennyi ezzel kapcsolatos adatot.

Az összegyűjtött személyes adatok szükség esetén megoszthatók az Európai Külügyi Szolgálattal és a Bizottsággal.

Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke szerinti korlátozások sérelme nélkül, az érintettek által a jogaik – például a betekintési jog, valamint a helyesbítéshez való jog és a kifogásolási jog – gyakorlása tekintetében benyújtott kérelmekre az (EU) 2018/1725 rendeletnek megfelelően kell választ adni.

A személyes adatokat az érintettnek a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek jegyzékéből való törlésének, illetve az intézkedés érvényessége lejártának időpontjától számított öt évig, vagy a bírósági eljárások időtartama alatt tárolják, amennyiben azok elkezdődtek.

Az érintettek a bírósági, közigazgatási vagy nem bírósági jogorvoslatok sérelme nélkül az (EU) 2018/1725 rendeletnek megfelelően panaszt tehetnek az európai adatvédelmi biztosnál (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  HL L 295., 2018.11.21., 39. o.

(2)  HL L 148., 2022.5.31., 52. o.

(3)  HL L 147., 2013.6.1., 14. o.

(4)  HL L 148., 2022.5.31., 8. o.

(5)  HL L 16., 2012.1.19., 1. o.

---

Európai Bizottság

| 2022.5.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 214/41 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 214/41

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2022. május 30.

(2022/C 214/06)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,0764 |
| JPY | Japán yen | 137,25 |
| DKK | Dán korona | 7,4391 |
| GBP | Angol font | 0,85150 |
| SEK | Svéd korona | 10,5180 |
| CHF | Svájci frank | 1,0327 |
| ISK | Izlandi korona | 136,90 |
| NOK | Norvég korona | 10,1256 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 24,712 |
| HUF | Magyar forint | 392,18 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,5855 |
| RON | Román lej | 4,9441 |
| TRY | Török líra | 17,6416 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,4982 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3647 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,4490 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6439 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,4719 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 331,66 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 16,6480 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,1735 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5305 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 682,41 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,6998 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 56,322 |
| RUB | Orosz rubel | |
| THB | Thaiföldi baht | 36,700 |
| BRL | Brazil real | 5,0629 |
| MXN | Mexikói peso | 20,8994 |
| INR | Indiai rúpia | 83,4750 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,0764

JPY

Japán yen

137,25

DKK

Dán korona

7,4391

GBP

Angol font

0,85150

SEK

Svéd korona

10,5180

CHF

Svájci frank

1,0327

ISK

Izlandi korona

136,90

NOK

Norvég korona

10,1256

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

24,712

HUF

Magyar forint

392,18

PLN

Lengyel zloty

4,5855

RON

Román lej

4,9441

TRY

Török líra

17,6416

AUD

Ausztrál dollár

1,4982

CAD

Kanadai dollár

1,3647

HKD

Hongkongi dollár

8,4490

NZD

Új-zélandi dollár

1,6439

SGD

Szingapúri dollár

1,4719

KRW

Dél-Koreai won

1 331,66

ZAR

Dél-Afrikai rand

16,6480

CNY

Kínai renminbi

7,1735

HRK

Horvát kuna

7,5305

IDR

Indonéz rúpia

15 682,41

MYR

Maláj ringgit

4,6998

PHP

Fülöp-szigeteki peso

56,322

RUB

Orosz rubel

THB

Thaiföldi baht

36,700

BRL

Brazil real

5,0629

MXN

Mexikói peso

20,8994

INR

Indiai rúpia

83,4750

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

Számvevőszék

| 2022.5.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 214/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 214/42

---

9/2022. sz. különjelentés:

„A 2014–2020-as uniós költségvetés éghajlat-politikai kiadásai: alacsonyabbak, mint a beszámolók szerint”

(2022/C 214/07)

Az Számvevőszék tudatja, hogy megjelent „A 2014–2020-as uniós költségvetés éghajlat-politikai kiadásai: alacsonyabbak, mint a beszámolók szerint” című, 9/2022. sz. különjelentése.

A jelentés elolvasható és letölthető a Számvevőszék weboldalán (http://eca.europa.eu)

---

Európai adatvédelmi biztos

| 2022.5.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 214/43 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.5.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 214/43

---

Az európai adatvédelmi biztos véleményének összefoglalója az (EU) 2018/1727 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a népirtással, az emberiesség elleni bűncselekményekkel és a háborús bűncselekményekkel kapcsolatos bizonyítékok Eurojustnál történő gyűjtése, megőrzése és elemzése tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról

(A vélemény teljes szövege angol, francia és német nyelven megtalálható az európai adatvédelmi biztos honlapján: www.edps.europa.eu)

(2022/C 214/08)

Az Európai Bizottság 2022. április 25-én javaslatot tett az Eurojust-rendeletnek a népirtással, az emberiesség elleni bűncselekményekkel és a háborús bűncselekményekkel kapcsolatos bizonyítékok Eurojustnál történő gyűjtése, megőrzése és elemzése tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre.

Az európai adatvédelmi biztos elismeri, hogy sürgősen foglalkozni kell az Eurojust meglévő ügyviteli rendszerének (CMS) korlátaival, amelyek hatással vannak az Eurojust azon képességére, hogy támogassa és erősítse a nyomozó és büntetőeljárást folytató nemzeti hatóságok közötti koordinációt és együttműködést az alapvető nemzetközi bűncselekményekkel kapcsolatban, beleértve azokat is, amelyeket Oroszország 2022. február 24-i, Ukrajna elleni katonai agresszióját követően követhettek el. E tekintetben az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy a Bizottság már tett javaslatot az Eurojust ügyviteli rendszere jelenlegi felépítésének fejlesztésére az Eurojust terrorista bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozásokra és büntetőeljárásokra vonatkozó tevékenysége tekintetében. E javaslat részeként az ügyviteli rendszer korszerűsítését és az illetékes nemzeti hatóságok és az Eurojust közötti információcsere digitalizálását is tervezik.

Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy a javaslatban tervezett kitétel, amely szerint a népirtással, az emberiesség elleni bűncselekményekkel és a háborús bűncselekményekkel kapcsolatos adatokat az Eurojust ügyviteli rendszerén kívül tárolnák, ideiglenes jellegű lenne, és az automatizált adatkezelési és adattárolási rendszert a várhatóan egy korábbi javaslat alapján létrehozandó új ügyviteli rendszerbe integrálnák. A jelenlegi körülmények kivételes jellege és a javasolt megoldás újszerűsége miatt az európai adatvédelmi biztos kiemelt figyelmet fog fordítani arra az Eurojustot érintő felügyeleti tevékenysége során.

E vélemény célja, hogy konstruktív tanácsot adjon az uniós jogalkotónak annak érdekében, hogy az Eurojust-rendelet által már biztosított adatvédelmi szint ne sérüljön. Ennek fényében az európai adatvédelmi biztos több ajánlást tesz az alábbiakra vonatkozóan:

| — | a bizonyítékok Eurojust általi gyűjtése és cseréje; |
| --- | --- |

—

a bizonyítékok Eurojust általi gyűjtése és cseréje;

| — | az automatizált adatkezelési és adattárolási rendszer biztonsága; |
| --- | --- |

—

az automatizált adatkezelési és adattárolási rendszer biztonsága;

| — | az automatizált adatkezelési és adattárolási rendszerben tárolt adatokra vonatkozó határidők; |
| --- | --- |

—

az automatizált adatkezelési és adattárolási rendszerben tárolt adatokra vonatkozó határidők;

| — | az európai uniós adatvédelmi rendelet 90. cikkével való kapcsolat. |
| --- | --- |

—

az európai uniós adatvédelmi rendelet 90. cikkével való kapcsolat.

1.   BEVEZETÉS ÉS HÁTTÉR

| 1. | Az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynöksége (Eurojust) az (EU) 2018/1727 rendelettel (1) („Eurojust-rendelet”) összhangban támogatja a nyomozó és büntetőeljárást folytató nemzeti hatóságokat az Eurojust hatáskörébe tartozó súlyos bűncselekményekkel kapcsolatban. E bűncselekmények közé tartoznak a népirtás, az emberiesség elleni bűncselekmények és a háborús bűncselekmények. |
| --- | --- |

1.

Az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynöksége (Eurojust) az (EU) 2018/1727 rendelettel (1) („Eurojust-rendelet”) összhangban támogatja a nyomozó és büntetőeljárást folytató nemzeti hatóságokat az Eurojust hatáskörébe tartozó súlyos bűncselekményekkel kapcsolatban. E bűncselekmények közé tartoznak a népirtás, az emberiesség elleni bűncselekmények és a háborús bűncselekmények.

| 2. | 2022. április 25-én az Európai Bizottság javaslatot tett az Eurojust-rendeletnek a népirtással, az emberiesség elleni bűncselekményekkel és a háborús bűncselekményekkel kapcsolatos bizonyítékok Eurojustnál történő gyűjtése, megőrzése és elemzése tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre („a javaslat”). |
| --- | --- |

2.

2022. április 25-én az Európai Bizottság javaslatot tett az Eurojust-rendeletnek a népirtással, az emberiesség elleni bűncselekményekkel és a háborús bűncselekményekkel kapcsolatos bizonyítékok Eurojustnál történő gyűjtése, megőrzése és elemzése tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre („a javaslat”).

| 3. | A Bizottság korábban javaslatot tett az Eurojust ügyviteli rendszere („CMS”) jelenlegi felépítésének fejlesztésére az Eurojustnak a terrorista bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozásokra és büntetőeljárásokra vonatkozó tevékenysége, valamint az Eurojust által kezelt európai terrorizmusellenes igazságügyi nyilvántartás működésének javítása tekintetében (2). Ebben az összefüggésben az ügyviteli rendszer korszerűsítése és az illetékes nemzeti hatóságok és az Eurojust közötti információcsere digitalizálása is tervbe van véve (3). |
| --- | --- |

3.

A Bizottság korábban javaslatot tett az Eurojust ügyviteli rendszere („CMS”) jelenlegi felépítésének fejlesztésére az Eurojustnak a terrorista bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozásokra és büntetőeljárásokra vonatkozó tevékenysége, valamint az Eurojust által kezelt európai terrorizmusellenes igazságügyi nyilvántartás működésének javítása tekintetében (2). Ebben az összefüggésben az ügyviteli rendszer korszerűsítése és az illetékes nemzeti hatóságok és az Eurojust közötti információcsere digitalizálása is tervbe van véve (3).

| 4. | A javaslat célja, hogy lehetővé tegye az Eurojust számára a népirtással, az emberiesség elleni bűncselekményekkel, a háborús bűncselekményekkel és a kapcsolódó bűncselekményekkel kapcsolatos bizonyítékok összegyűjtését, megőrzését és elemzését, és amennyiben szükséges és helyénvaló, lehetővé tegye azok cseréjét vagy más módon az illetékes nemzeti vagy nemzetközi igazságügyi hatóságok rendelkezésére bocsátását, különösen az Oroszország által 2022. február 24-én Ukrajna ellen elkövetett példátlan katonai agressziót követően (4). |
| --- | --- |

4.

A javaslat célja, hogy lehetővé tegye az Eurojust számára a népirtással, az emberiesség elleni bűncselekményekkel, a háborús bűncselekményekkel és a kapcsolódó bűncselekményekkel kapcsolatos bizonyítékok összegyűjtését, megőrzését és elemzését, és amennyiben szükséges és helyénvaló, lehetővé tegye azok cseréjét vagy más módon az illetékes nemzeti vagy nemzetközi igazságügyi hatóságok rendelkezésére bocsátását, különösen az Oroszország által 2022. február 24-én Ukrajna ellen elkövetett példátlan katonai agressziót követően (4).

| 5. | Az európai adatvédelmi biztos jelen véleményét az Európai Bizottság által 2022. május 6-án folytatott konzultációra válaszul adta ki az európai uniós adatvédelmi rendelet 42. cikkének (1) bekezdése alapján. Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a javaslat (18) preambulumbekezdése hivatkozik erre a konzultációra. |
| --- | --- |

5.

Az európai adatvédelmi biztos jelen véleményét az Európai Bizottság által 2022. május 6-án folytatott konzultációra válaszul adta ki az európai uniós adatvédelmi rendelet 42. cikkének (1) bekezdése alapján. Az európai adatvédelmi biztos üdvözli, hogy a javaslat (18) preambulumbekezdése hivatkozik erre a konzultációra.

7.   KÖVETKEZTETÉSEK

| 17. | A fentiek fényében az európai adatvédelmi biztos az alábbi ajánlásokat teszi:






  (1) | A preambulum egészüljön ki egy olyan megállapítással, amely szerint a javaslatnak nem célja, hogy a nemzeti hatóságokat arra kötelezze, hogy információkat és bizonyítékokat osszanak meg az Eurojusttal. |
| --- | --- | --- |

17.

A fentiek fényében az európai adatvédelmi biztos az alábbi ajánlásokat teszi:

(1)

A preambulum egészüljön ki egy olyan megállapítással, amely szerint a javaslatnak nem célja, hogy a nemzeti hatóságokat arra kötelezze, hogy információkat és bizonyítékokat osszanak meg az Eurojusttal.

| (2) | A javaslatban szerepeljen iránymutatás az „amennyiben szükséges és helyénvaló” kifejezés értelmezésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(2)

A javaslatban szerepeljen iránymutatás az „amennyiben szükséges és helyénvaló” kifejezés értelmezésére vonatkozóan.

| (3) | A javaslat (13) preambulumbekezdése hivatkozzon az európai uniós adatvédelmi rendelet IX. fejezetének 91. cikkében foglalt biztonsági rendelkezésekre. |
| --- | --- |

(3)

A javaslat (13) preambulumbekezdése hivatkozzon az európai uniós adatvédelmi rendelet IX. fejezetének 91. cikkében foglalt biztonsági rendelkezésekre.

| (4) | Az adatok tárolására vonatkozó határidők legyenek összehangolva az Eurojust-rendelet 29. cikkében már előírt tárolási határidőkkel. |
| --- | --- |

(4)

Az adatok tárolására vonatkozó határidők legyenek összehangolva az Eurojust-rendelet 29. cikkében már előírt tárolási határidőkkel.

| (5) | Az Eurojust-rendelet 80. cikkének újonnan bevezetett (8) bekezdése és az európai uniós adatvédelmi rendelet 90. cikke közötti kapcsolat legyen tisztázva. |
| --- | --- |

(5)

Az Eurojust-rendelet 80. cikkének újonnan bevezetett (8) bekezdése és az európai uniós adatvédelmi rendelet 90. cikke közötti kapcsolat legyen tisztázva.

Brüsszel, 2022. május 13.

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1727 rendelete (2018. november 14.) az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynökségéről (Eurojust) és a 2002/187/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 138. o.)

1

(2)  Javaslat az (EU) 2018/1727 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek és a 2005/671/IB tanácsi határozatnak a terrorizmussal kapcsolatos digitális információcsere tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre, COM(2021) 757 final, 2021. december 1.

2

(3)  Az említett javaslattal kapcsolatban az európai adatvédelmi biztos 2022. január 26-án tette közzé hivatalos észrevételeit.

3

(4)  Lásd a javaslat indoklását COM(2022) 187 final, 2. o.

4

---