# Jurnalul Oficial L 328/2017

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 328 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6012 decembrie 2017 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 328

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6012 decembrie 2017

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2017/2278 al Comisiei din 4 septembrie 2017 de modificare a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 1217/2009 al Consiliului privind crearea unei rețele de colectare de informații contabile privind veniturile și activitatea economică a exploatațiilor agricole în Uniunea Europeană | 1 |
| | * | Regulamentul (UE) 2017/2279 al Comisiei din 11 decembrie 2017 de modificare a anexelor II, IV, VI, VII și VIII la Regulamentul (CE) nr. 767/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață și utilizarea furajelor (
  1
  ) | 3 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2280 al Comisiei din 11 decembrie 2017 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2015/220 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1217/2009 al Consiliului privind crearea unei rețele de colectare de informații contabile privind veniturile și activitatea economică a exploatațiilor agricole în Uniunea Europeană | 12 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2281 al Comisiei din 11 decembrie 2017 de autorizare a majorării limitelor de îmbogățire a vinului produs din strugurii recoltați în 2017 din anumite regiuni vitivinicole din Germania și din toate regiunile vitivinicole din Danemarca, Țările de Jos și Suedia | 17 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (PESC) 2017/2282 a Consiliului din 11 decembrie 2017 de modificare a Deciziei 2010/788/PESC privind adoptarea de măsuri restrictive împotriva Republicii Democratice Congo | 19 |
| | * | Decizia (PESC) 2017/2283 a Consiliului din 11 decembrie 2017 în sprijinul unui mecanism global de raportare privind armele de calibru mic și armamentul ușor și alte arme și muniții convenționale ilicite pentru a reduce riscul comerțului ilicit cu acestea (iTrace III) | 20 |
| | * | Decizia (UE) 2017/2284 a Consiliului din 11 decembrie 2017 privind sprijinirea statelor din Africa, regiunea Asia-Pacific, America Latină și zona Caraibilor în vederea participării acestora la procesul consultativ desfășurat în cadrul grupului de experți la nivel înalt însărcinat cu pregătirea tratatului de interzicere a producerii de material fisil | 32 |
| | * | Decizia (UE) 2017/2285 a Comisiei din 6 decembrie 2017 de modificare a ghidului utilizatorului care stabilește etapele necesare participării la EMAS, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS)
  [notificată cu numărul C(2017) 8072]

   (
  1
  ) | 38 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/2286 a Comisiei din 6 decembrie 2017 privind recunoașterea cerințelor sistemului de management de mediu Eco-Lighthouse ca fiind conforme cu cerințele corespunzătoare ale Sistemului de management de mediu și audit (EMAS), în conformitate cu articolul 45 din Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit
  [notificată cu numărul C(2017) 8082]

   (
  1
  ) | 87 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/2287 a Comisiei din 8 decembrie 2017 de stabilire a formularelor care trebuie să fie utilizate pentru importul mercurului și al anumitor amestecuri de mercur în temeiul Regulamentului (UE) 2017/852 al Parlamentului European și al Consiliului privind mercurul
  [notificată cu numărul C(2017) 8190]

   (
  1
  ) | 118 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/2288 a Comisiei din 11 decembrie 2017 privind identificarea specificațiilor tehnice TIC destinate utilizării drept referințe în procedurile de achiziții publice (
  1
  ) | 123 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/2289 a Comisiei din 11 decembrie 2017 de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 privind măsurile de protecție vizând focarele de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre
  [notificată cu numărul C(2017) 8631]

   (
  1
  ) | 126 |
| | | ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAŢIONALE |
| | * | Decizia nr. 52/2017 a Comitetului mixt instituit prin Acordul de recunoaștere reciprocă între Comunitatea Europeană și Statele Unite ale Americii din 24 noiembrie 2017 referitoare la includerea unor organisme de evaluare a conformității în anexa sectorială privind compatibilitatea electromagnetică [2017/2290] | 136 |
| | * | Decizia nr. 53/2017 a Comitetului mixt instituit prin Acordul de recunoaștere reciprocă între Comunitatea Europeană și Statele Unite ale Americii din 24 noiembrie 2017 referitoare la includerea unor organisme de evaluare a conformității în anexa sectorială privind compatibilitatea electromagnetică [2017/2291] | 138 |
| | * | Decizia nr. 54/2017 a Comitetului mixt instituit prin Acordul de recunoaștere reciprocă între Comunitatea Europeană și Statele Unite ale Americii din 24 noiembrie 2017 referitoare la includerea unor organisme de evaluare a conformității în anexa sectorială privind compatibilitatea electromagnetică [2017/2292] | 140 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul delegat (UE) 2017/2278 al Comisiei din 4 septembrie 2017 de modificare a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 1217/2009 al Consiliului privind crearea unei rețele de colectare de informații contabile privind veniturile și activitatea economică a exploatațiilor agricole în Uniunea Europeană

1

*

Regulamentul (UE) 2017/2279 al Comisiei din 11 decembrie 2017 de modificare a anexelor II, IV, VI, VII și VIII la Regulamentul (CE) nr. 767/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață și utilizarea furajelor (
  1
  )

1

3

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2280 al Comisiei din 11 decembrie 2017 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2015/220 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1217/2009 al Consiliului privind crearea unei rețele de colectare de informații contabile privind veniturile și activitatea economică a exploatațiilor agricole în Uniunea Europeană

12

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2281 al Comisiei din 11 decembrie 2017 de autorizare a majorării limitelor de îmbogățire a vinului produs din strugurii recoltați în 2017 din anumite regiuni vitivinicole din Germania și din toate regiunile vitivinicole din Danemarca, Țările de Jos și Suedia

17

DECIZII

*

Decizia (PESC) 2017/2282 a Consiliului din 11 decembrie 2017 de modificare a Deciziei 2010/788/PESC privind adoptarea de măsuri restrictive împotriva Republicii Democratice Congo

19

*

Decizia (PESC) 2017/2283 a Consiliului din 11 decembrie 2017 în sprijinul unui mecanism global de raportare privind armele de calibru mic și armamentul ușor și alte arme și muniții convenționale ilicite pentru a reduce riscul comerțului ilicit cu acestea (iTrace III)

20

*

Decizia (UE) 2017/2284 a Consiliului din 11 decembrie 2017 privind sprijinirea statelor din Africa, regiunea Asia-Pacific, America Latină și zona Caraibilor în vederea participării acestora la procesul consultativ desfășurat în cadrul grupului de experți la nivel înalt însărcinat cu pregătirea tratatului de interzicere a producerii de material fisil

32

*

Decizia (UE) 2017/2285 a Comisiei din 6 decembrie 2017 de modificare a ghidului utilizatorului care stabilește etapele necesare participării la EMAS, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS)
  [notificată cu numărul C(2017) 8072]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2017) 8072]

1

38

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/2286 a Comisiei din 6 decembrie 2017 privind recunoașterea cerințelor sistemului de management de mediu Eco-Lighthouse ca fiind conforme cu cerințele corespunzătoare ale Sistemului de management de mediu și audit (EMAS), în conformitate cu articolul 45 din Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit
  [notificată cu numărul C(2017) 8082]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2017) 8082]

1

87

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/2287 a Comisiei din 8 decembrie 2017 de stabilire a formularelor care trebuie să fie utilizate pentru importul mercurului și al anumitor amestecuri de mercur în temeiul Regulamentului (UE) 2017/852 al Parlamentului European și al Consiliului privind mercurul
  [notificată cu numărul C(2017) 8190]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2017) 8190]

1

118

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/2288 a Comisiei din 11 decembrie 2017 privind identificarea specificațiilor tehnice TIC destinate utilizării drept referințe în procedurile de achiziții publice (
  1
  )

1

123

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/2289 a Comisiei din 11 decembrie 2017 de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 privind măsurile de protecție vizând focarele de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre
  [notificată cu numărul C(2017) 8631]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2017) 8631]

1

126

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAŢIONALE

*

Decizia nr. 52/2017 a Comitetului mixt instituit prin Acordul de recunoaștere reciprocă între Comunitatea Europeană și Statele Unite ale Americii din 24 noiembrie 2017 referitoare la includerea unor organisme de evaluare a conformității în anexa sectorială privind compatibilitatea electromagnetică [2017/2290]

136

*

Decizia nr. 53/2017 a Comitetului mixt instituit prin Acordul de recunoaștere reciprocă între Comunitatea Europeană și Statele Unite ale Americii din 24 noiembrie 2017 referitoare la includerea unor organisme de evaluare a conformității în anexa sectorială privind compatibilitatea electromagnetică [2017/2291]

138

*

Decizia nr. 54/2017 a Comitetului mixt instituit prin Acordul de recunoaștere reciprocă între Comunitatea Europeană și Statele Unite ale Americii din 24 noiembrie 2017 referitoare la includerea unor organisme de evaluare a conformității în anexa sectorială privind compatibilitatea electromagnetică [2017/2292]

140

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 12.12.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/1

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2017/2278 AL COMISIEI

din 4 septembrie 2017

de modificare a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 1217/2009 al Consiliului privind crearea unei rețele de colectare de informații contabile privind veniturile și activitatea economică a exploatațiilor agricole în Uniunea Europeană

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1217/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind crearea unei rețele de colectare de informații contabile privind veniturile și activitatea economică a exploatațiilor agricole în Uniunea Europeană (1), în special articolul 3,

întrucât:

| (1) | Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1217/2009 cuprinde o listă a diviziunilor Rețelei de informații contabile agricole (denumite în continuare „diviziuni RICA”) pentru fiecare stat membru. |
| --- | --- |

(1)

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1217/2009 cuprinde o listă a diviziunilor Rețelei de informații contabile agricole (denumite în continuare „diviziuni RICA”) pentru fiecare stat membru.

| (2) | În conformitate cu respectiva anexă, Germania este împărțită în 16 diviziuni. În scopul aplicării Regulamentului (CE) nr. 1217/2009, Germania a solicitat comasarea diviziunilor RICA Schleswig-Holstein și Hamburg într-o singură diviziune RICA: Schleswig-Holstein/Hamburg. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu respectiva anexă, Germania este împărțită în 16 diviziuni. În scopul aplicării Regulamentului (CE) nr. 1217/2009, Germania a solicitat comasarea diviziunilor RICA Schleswig-Holstein și Hamburg într-o singură diviziune RICA: Schleswig-Holstein/Hamburg.

| (3) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1217/2009 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1217/2009 ar trebui modificat în consecință.

| (4) | Lista actualizată a diviziunilor RICA prevăzută în prezentul regulament ar trebui să se aplice începând cu exercițiul contabil 2018, |
| --- | --- |

(4)

Lista actualizată a diviziunilor RICA prevăzută în prezentul regulament ar trebui să se aplice începând cu exercițiul contabil 2018,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1217/2009 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a șaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică începând cu exercițiul financiar 2018.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 4 septembrie 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 328, 15.12.2009, p. 27.

1

---

ANEXĂ

În anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1217/2009, lista diviziunilor RICA în ceea ce privește Germania se înlocuiește cu următorul text:

„Germania

| 1. | Schleswig-Holstein/Hamburg |
| --- | --- |

1.

Schleswig-Holstein/Hamburg

| 2. | Niedersachsen |
| --- | --- |

2.

Niedersachsen

| 3. | Bremen |
| --- | --- |

3.

Bremen

| 4. | Nordrhein-Westfalen |
| --- | --- |

4.

Nordrhein-Westfalen

| 5. | Hessen |
| --- | --- |

5.

Hessen

| 6. | Rheinland-Pfalz |
| --- | --- |

6.

Rheinland-Pfalz

| 7. | Baden-Württemberg |
| --- | --- |

7.

Baden-Württemberg

| 8. | Bayern |
| --- | --- |

8.

Bayern

| 9. | Saarland |
| --- | --- |

9.

Saarland

| 10. | Berlin |
| --- | --- |

10.

Berlin

| 11. | Brandenburg |
| --- | --- |

11.

Brandenburg

| 12. | Mecklenburg-Vorpommern |
| --- | --- |

12.

Mecklenburg-Vorpommern

| 13. | Sachsen |
| --- | --- |

13.

Sachsen

| 14. | Sachsen-Anhalt |
| --- | --- |

14.

Sachsen-Anhalt

| 15. | Thüringen” |
| --- | --- |

15.

Thüringen”

---

| 12.12.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/3

---

REGULAMENTUL (UE) 2017/2279 AL COMISIEI

din 11 decembrie 2017

de modificare a anexelor II, IV, VI, VII și VIII la Regulamentul (CE) nr. 767/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață și utilizarea furajelor

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 767/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind introducerea pe piață și utilizarea furajelor, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Directivei 79/373/CEE a Consiliului, a Directivei 80/511/CEE a Comisiei, a Directivelor 82/471/CEE, 83/228/CEE, 93/74/CEE, 93/113/CE și 96/25/CE ale Consiliului și a Deciziei 2004/217/CE a Comisiei (1), în special articolul 20 alineatul (2) și articolul 27 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Pentru ca etichetele să poată conține mesaje semnificative, în anumite limbi ale Uniunii sunt permise expresii specifice care se referă la hrana destinată animalelor de companie. Noi evoluții în sectorul hranei destinate animalelor de companie din două state membre sugerează că expresiile specifice care se referă la hrana destinată animalelor de companie sunt, de asemenea, adecvate în limba respectivelor state membre. |
| --- | --- |

(1)

Pentru ca etichetele să poată conține mesaje semnificative, în anumite limbi ale Uniunii sunt permise expresii specifice care se referă la hrana destinată animalelor de companie. Noi evoluții în sectorul hranei destinate animalelor de companie din două state membre sugerează că expresiile specifice care se referă la hrana destinată animalelor de companie sunt, de asemenea, adecvate în limba respectivelor state membre.

| (2) | Prin urmare, anexa II la Regulamentul (CE) nr. 767/2009 ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(2)

Prin urmare, anexa II la Regulamentul (CE) nr. 767/2009 ar trebui modificată în consecință.

| (3) | Limitele de toleranță pentru constituenții analitici și aditivii destinați hranei pentru animale din materiile prime destinate hranei pentru animale și din hrana combinată pentru animale ar trebui să fie revizuite având în vedere progresul tehnologic în domeniul compușilor analitici și experiența în materie de bune practici de laborator. Prin urmare, anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 767/2009 ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Limitele de toleranță pentru constituenții analitici și aditivii destinați hranei pentru animale din materiile prime destinate hranei pentru animale și din hrana combinată pentru animale ar trebui să fie revizuite având în vedere progresul tehnologic în domeniul compușilor analitici și experiența în materie de bune practici de laborator. Prin urmare, anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 767/2009 ar trebui modificată în consecință.

| (4) | Un număr tot mai mare de autorizații ale aditivilor destinați hranei animalelor emise în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (2) stabilesc conținuturi maxime pentru aditivi în hrana combinată destinată animalelor și în materiile prime destinate hranei animalelor pentru care astfel de valori nu au fost stabilite în trecut, iar altele au introdus un nou concept, și anume conținutul maxim recomandat al unui aditiv în hrana completă destinată animalelor. În plus, tehnologia de fabricație a hranei destinate animalelor poate avea ca rezultat reduceri ale cantității adăugate de aditivi, cum ar fi vitaminele, care ar putea fi, de asemenea, prezente în mod natural în produsul finit. Aceste aspecte ar putea conduce la ambiguități în practică în cazul în care operatorul trebuie să menționeze pe etichetă cantitatea adăugată, dar autoritatea de control poate să analizeze și să verifice doar cantitatea din produsul final. Pentru a ține cont de aceste evoluții și pentru a asigura o etichetare echilibrată, adecvată și semnificativă a materiilor prime destinate hranei animalelor și a hranei combinate destinate animalelor, anexele VI și VII la Regulamentul (CE) nr. 767/2009 ar trebui modificate în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Un număr tot mai mare de autorizații ale aditivilor destinați hranei animalelor emise în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (2) stabilesc conținuturi maxime pentru aditivi în hrana combinată destinată animalelor și în materiile prime destinate hranei animalelor pentru care astfel de valori nu au fost stabilite în trecut, iar altele au introdus un nou concept, și anume conținutul maxim recomandat al unui aditiv în hrana completă destinată animalelor. În plus, tehnologia de fabricație a hranei destinate animalelor poate avea ca rezultat reduceri ale cantității adăugate de aditivi, cum ar fi vitaminele, care ar putea fi, de asemenea, prezente în mod natural în produsul finit. Aceste aspecte ar putea conduce la ambiguități în practică în cazul în care operatorul trebuie să menționeze pe etichetă cantitatea adăugată, dar autoritatea de control poate să analizeze și să verifice doar cantitatea din produsul final. Pentru a ține cont de aceste evoluții și pentru a asigura o etichetare echilibrată, adecvată și semnificativă a materiilor prime destinate hranei animalelor și a hranei combinate destinate animalelor, anexele VI și VII la Regulamentul (CE) nr. 767/2009 ar trebui modificate în consecință.

| (5) | Evoluțiile tehnologice permit o utilizare sporită ca hrană pentru animale a alimentelor care nu mai sunt propice consumului uman. Regulamentul (UE) nr. 68/2013 al Comisiei (3) conține o listă a unor astfel de „foste alimente” care sunt considerate materii prime destinate hranei animalelor. Cu toate acestea, deoarece calitatea unor astfel de foste alimente poate, în unele cazuri, să nu fie conformă cerințelor aplicabile hranei animalelor, etichetarea respectivelor foste alimente ar trebui să indice faptul că utilizarea lor ca hrană pentru animale este permisă numai după prelucrare. Prin urmare, anexa VIII la Regulamentul (CE) nr. 767/2009 ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Evoluțiile tehnologice permit o utilizare sporită ca hrană pentru animale a alimentelor care nu mai sunt propice consumului uman. Regulamentul (UE) nr. 68/2013 al Comisiei (3) conține o listă a unor astfel de „foste alimente” care sunt considerate materii prime destinate hranei animalelor. Cu toate acestea, deoarece calitatea unor astfel de foste alimente poate, în unele cazuri, să nu fie conformă cerințelor aplicabile hranei animalelor, etichetarea respectivelor foste alimente ar trebui să indice faptul că utilizarea lor ca hrană pentru animale este permisă numai după prelucrare. Prin urmare, anexa VIII la Regulamentul (CE) nr. 767/2009 ar trebui modificată în consecință.

| (6) | Deoarece niciun motiv din domeniul siguranței nu impune aplicarea imediată a modificărilor anexelor, pentru a se evita perturbarea inutilă a practicilor comerciale și pentru a nu crea o sarcină administrativă inutilă asupra operatorilor, este adecvat să se prevadă măsuri tranzitorii care să permită o schimbare lină a etichetelor. |
| --- | --- |

(6)

Deoarece niciun motiv din domeniul siguranței nu impune aplicarea imediată a modificărilor anexelor, pentru a se evita perturbarea inutilă a practicilor comerciale și pentru a nu crea o sarcină administrativă inutilă asupra operatorilor, este adecvat să se prevadă măsuri tranzitorii care să permită o schimbare lină a etichetelor.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexele II, IV, VI, VII și VIII la Regulamentul (CE) nr. 767/2009 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

(1)   Materiile prime destinate hranei animalelor și hrana combinată destinată animalelor care au fost etichetate înainte de 1 ianuarie 2019 în conformitate cu normele aplicabile înainte de 1 ianuarie 2018 pot fi, în continuare, introduse pe piață și utilizate până la epuizarea stocurilor existente în cazul în care ele sunt destinate animalelor de la care se obțin alimente.

(2)   Materiile prime destinate hranei animalelor și hrana combinată destinată animalelor care au fost etichetate înainte de 1 ianuarie 2020 în conformitate cu normele aplicabile înainte de 1 ianuarie 2018 pot fi, în continuare, introduse pe piață și utilizate până la epuizarea stocurilor existente în cazul în care ele sunt destinate altor animale decât cele de la care se obțin alimente.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 11 decembrie 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 229, 1.9.2009, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (JO L 268, 18.10.2003, p. 29).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 68/2013 al Comisiei din 16 ianuarie 2013 privind Catalogul cu materii prime pentru furaje (JO L 29, 30.1.2013, p. 1).

3

---

ANEXĂ

1.

La punctul 3, litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

| „(b) | în cadrul exprimărilor referitoare la hrana pentru animalele de companie se permit următoarele expresii: în limba bulgară «храна»; în limba spaniolă «alimento»; în limba cehă, expresia «kompletní krmná směs» poate fi înlocuită cu «kompletní krmivo», iar «doplňková krmná směs» cu «doplňkové krmivo»; în limba engleză «pet food»; în limba italiană «alimento»; în limba maghiară «állateledel»; în limba neerlandeză «samengesteld voeder»; în limba polonă «karma»; în limba slovenă «hrana za hišne živali»; în limba finlandeză «lemmikkieläinten ruoka»; în limba estonă «lemmikloomatoit»; în limba croată «hrana za kućne ljubimce».” |
| --- | --- |

„(b)

2.

Partea A se înlocuiește cu următorul text:

„Partea A: Limitele de toleranță aplicabile constituenților analitici menționați în anexele I, V, VI și VII

| 1. | Limitele de toleranță prevăzute în prezenta parte includ deviațiile tehnice și analitice. Odată cu stabilirea la nivelul Uniunii a toleranțelor analitice care cuprind incertitudinile de măsurare și variațiile procedurale, valorile prevăzute la punctul 2 trebuie adaptate corespunzător pentru a cuprinde doar toleranțele tehnice. |
| --- | --- |

1.

| 2. | În cazul în care se constată existența unei deviații a compoziției unei materii prime pentru hrana animalelor sau a unei hrane combinate pentru animale față de valoarea inscripționată pe etichetă a constituenților analitici menționați în anexele I, V, VI și VII, se aplică următoarele toleranțe:








  Constituent | Conținutul declarat al constituentului | Toleranță (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| | [%] | Sub valoarea inscripționată pe etichetă | Peste valoarea inscripționată pe etichetă |
| grăsimi brute | < 8 | 1 | 2 |
| 8-24 | 12,5 % | 25 % |
| > 24 | 3 | 6 |
| grăsimi brute, hrană pentru alte animale decât cele de la care se obțin alimente | < 16 | 2 | 4 |
| 16-24 | 12,5 % | 25 % |
| > 24 | 3 | 6 |
| proteine brute | < 8 | 1 | 1 |
| 8-24 | 12,5 % | 12,5 % |
| > 24 | 3 | 3 |
| proteine brute, hrană pentru alte animale decât cele de la care se obțin alimente | < 16 | 2 | 2 |
| 16-24 | 12,5 % | 12,5 % |
| > 24 | 3 | 3 |
| cenușă brută | < 8 | 2 | 1 |
| 8-32 | 25 % | 12,5 % |
| > 32 | 8 | 4 |
| fibre brute | < 10 | 1,75 | 1,75 |
| 10-20 | 17,5 % | 17,5 % |
| > 20 | 3,5 | 3,5 |
| zaharide | < 10 | 1,75 | 3,5 |
| 10-20 | 17,5 % | 35 % |
| > 20 | 3,5 | 7 |
| amidon | < 10 | 3,5 | 3,5 |
| 10-20 | 35 % | 35 % |
| > 20 | 7 | 7 |
| calciu | < 1 | 0,3 | 0,6 |
| 1-5 | 30 % | 60 % |
| > 5 | 1,5 | 3 |
| magneziu | < 1 | 0,3 | 0,6 |
| 1-5 | 30 % | 60 % |
| > 5 | 1,5 | 3 |
| sodiu | < 1 | 0,3 | 0,6 |
| 1-5 | 30 % | 60 % |
| > 5 | 1,5 | 3 |
| fosfor total | < 1 | 0,3 | 0,3 |
| 1-5 | 30 % | 30 % |
| > 5 | 1,5 | 1,5 |
| cenușă insolubilă în acid clorhidric | < 1 | nu sunt stabilite limite | 0,3 |
| 1 – < 5 | 30 % |
| > 5 | 1,5 |
| potasiu | < 1 | 0,2 | 0,4 |
| 1-5 | 20 % | 40 % |
| > 5 | 1 | 2 |
| umiditate | < 2 | nu sunt stabilite limite | 0,4 |
| 2 – < 5 | 20 % |
| 5-12,5 | 1 |
| > 12,5 | 8 % |
| valoarea energetică (2) | | 5 % | 10 % |
| valoarea proteică (2) | | 10 % | 20 % |

2.

Constituent

Conținutul declarat al constituentului

Toleranță (1)

[%]

Sub valoarea inscripționată pe etichetă

Peste valoarea inscripționată pe etichetă

grăsimi brute

< 8

1

2

8-24

12,5 %

25 %

> 24

3

6

grăsimi brute, hrană pentru alte animale decât cele de la care se obțin alimente

< 16

2

4

16-24

12,5 %

25 %

> 24

3

6

proteine brute

< 8

1

1

8-24

12,5 %

12,5 %

> 24

3

3

proteine brute, hrană pentru alte animale decât cele de la care se obțin alimente

< 16

2

2

16-24

12,5 %

12,5 %

> 24

3

3

cenușă brută

< 8

2

1

8-32

25 %

12,5 %

> 32

8

4

fibre brute

< 10

1,75

1,75

10-20

17,5 %

17,5 %

> 20

3,5

3,5

zaharide

< 10

1,75

3,5

10-20

17,5 %

35 %

> 20

3,5

7

amidon

< 10

3,5

3,5

10-20

35 %

35 %

> 20

7

7

calciu

< 1

0,3

0,6

1-5

30 %

60 %

> 5

1,5

3

magneziu

< 1

0,3

0,6

1-5

30 %

60 %

> 5

1,5

3

sodiu

< 1

0,3

0,6

1-5

30 %

60 %

> 5

1,5

3

fosfor total

< 1

0,3

0,3

1-5

30 %

30 %

> 5

1,5

1,5

cenușă insolubilă în acid clorhidric

< 1

nu sunt stabilite limite

0,3

1 – < 5

30 %

> 5

1,5

potasiu

< 1

0,2

0,4

1-5

20 %

40 %

> 5

1

2

umiditate

< 2

nu sunt stabilite limite

0,4

2 – < 5

20 %

5-12,5

1

> 12,5

8 %

valoarea energetică (2)

5 %

10 %

valoarea proteică (2)

10 %

20 %

3.

„ANEXA VI

Detalii de etichetare pentru materiile prime destinate hranei pentru animale și pentru hrana combinată pentru animale destinate animalelor de la care se obțin alimente

Capitolul I: Etichetarea obligatorie și voluntară a aditivilor destinați hranei pentru animale menționați la articolul 15 litera (f) și la articolul 22 alineatul (1)

| 1. | Aditivii următori se includ în listă, împreună cu specificațiile lor, și anume denumirea, numerele de identificare, cantitatea adăugată și denumirea grupei funcționale, astfel cum se prevede în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 sau categoria menționată la articolul 6 alineatul (1) din regulamentul respectiv:






  (a) | aditivi pentru care a fost stabilit un conținut maxim pentru cel puțin o categorie de animale de la care se obțin alimente; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

aditivi pentru care a fost stabilit un conținut maxim pentru cel puțin o categorie de animale de la care se obțin alimente;

| (b) | aditivi încadrați în categoriile «aditivi zootehnici» și «coccidiostatice și histomonostatice»; |
| --- | --- |

(b)

aditivi încadrați în categoriile «aditivi zootehnici» și «coccidiostatice și histomonostatice»;

| (c) | aditivi pentru care conținuturile maxime recomandate, stabilite în actul legislativ prin care se autorizează aditivul pentru hrana animalelor, sunt depășite. |
| --- | --- |

(c)

aditivi pentru care conținuturile maxime recomandate, stabilite în actul legislativ prin care se autorizează aditivul pentru hrana animalelor, sunt depășite.

Aceste detalii de etichetare se indică în conformitate cu actul legislativ prin care se autorizează aditivul în cauză destinat hranei animalelor.

Cantitatea adăugată menționată la primul paragraf se exprimă drept cantitatea de aditiv destinat hranei animalelor, cu excepția cazurilor în care în actul legislativ prin care se autorizează aditivul respectiv destinat hranei animalelor se indică o substanță în coloana «conținut minim/maxim». În acest din urmă caz, cantitatea adăugată se exprimă drept cantitatea de substanță respectivă.

| 2. | Pentru aditivii destinați hranei animalelor din grupa funcțională «vitamine, provitamine și substanțe bine definite din punct de vedere chimic, cu efect similar» care trebuie să fie incluși în listă în conformitate cu punctul 1, eticheta poate preciza cantitatea totală garantată pe toată durata de valabilitate la rubrica «Constituenți analitici» în loc de a se preciza cantitatea adăugată la rubrica «Aditivi». |
| --- | --- |

2.

| 3. | Denumirea grupei funcționale, astfel cum se menționează la punctele 1, 4 și 6, poate fi înlocuită cu următoarea abreviere, dacă o astfel de abreviere nu este stabilită în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1831/2003:







  Grupa funcțională | Denumirea și descriere | Denumire abreviată |
| --- | --- | --- | --- |
| 1h | Substanțe pentru controlul contaminării cu radionuclizi: substanțele care suprima absorbția de radionuclizi sau care promovează excreția acestora | Controlori de radionuclizi |
| 1m | Substanțe pentru reducerea contaminării hranei pentru animale cu micotoxine: substanțe care pot suprima sau reduce absorbția, care promovează excreția micotoxinelor sau care modifică modul de acțiune al acestora | Reducători de micotoxine |
| 1n | Amelioratori ai condițiilor de igienă: substanțe sau, dacă este cazul, microorganisme, care au un efect favorabil asupra caracteristicilor igienice ale hranei pentru animale, prin reducerea unei contaminării microbiologice specifice | Amelioratori de igienă |
| 2b | Substanțe aromatizante: substanțe care, adăugate în hrana pentru animale, îi cresc atractivitatea olfactivă sau palatabilitatea. | Aromatizanți |
| 3a | Vitamine, provitamine și substanțe bine definite din punct de vedere chimic cu efect similar | Vitamine |
| 3b | Compuși de oligoelemente | Oligoelemente |
| 3c | Aminoacizi, săruri ale acestora și produse analoage | Aminoacizi |
| 3d | Uree și derivații acesteia | Uree |
| 4c | Substanțe care afectează mediul în mod favorabil | Amelioratori de mediu |

3.

Grupa funcțională

Denumirea și descriere

Denumire abreviată

1h

Substanțe pentru controlul contaminării cu radionuclizi: substanțele care suprima absorbția de radionuclizi sau care promovează excreția acestora

Controlori de radionuclizi

1m

Substanțe pentru reducerea contaminării hranei pentru animale cu micotoxine: substanțe care pot suprima sau reduce absorbția, care promovează excreția micotoxinelor sau care modifică modul de acțiune al acestora

Reducători de micotoxine

1n

Amelioratori ai condițiilor de igienă: substanțe sau, dacă este cazul, microorganisme, care au un efect favorabil asupra caracteristicilor igienice ale hranei pentru animale, prin reducerea unei contaminării microbiologice specifice

Amelioratori de igienă

2b

Substanțe aromatizante: substanțe care, adăugate în hrana pentru animale, îi cresc atractivitatea olfactivă sau palatabilitatea.

Aromatizanți

3a

Vitamine, provitamine și substanțe bine definite din punct de vedere chimic cu efect similar

Vitamine

3b

Compuși de oligoelemente

Oligoelemente

3c

Aminoacizi, săruri ale acestora și produse analoage

Aminoacizi

3d

Uree și derivații acesteia

Uree

4c

Substanțe care afectează mediul în mod favorabil

Amelioratori de mediu

| 4. | Aditivii destinați hranei animalelor evidențiați pe etichete prin cuvinte, imagini sau mijloace grafice sunt indicați în conformitate cu punctul 1 sau 2, după caz. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Persoana responsabilă de etichetare divulgă, la cerere, cumpărătorului denumirea, numărul de identificare și grupa funcțională a aditivilor destinați hranei animalelor care nu sunt menționați la punctul 1, 2 și 4. Această dispoziție nu se aplică compușilor aromatizanți. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Aditivii destinați hranei animalelor care nu sunt menționați la punctele 1, 2 și 4 pot fi indicați în mod voluntar cel puțin cu denumirea lor sau, în cazul compușilor aromatizanți, cel puțin cu grupa lor funcțională. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Fără a se aduce atingere dispozițiilor de la punctul 6, în cazul în care un aditiv nutrițional sau senzorial destinat hranei animalelor este menționat pe etichetă în mod voluntar, cantitatea de aditiv respectiv adăugată se precizează în conformitate cu punctele 1 sau 2, după caz. |
| --- | --- |

7.

| 8. | În cazul în care un aditiv aparține mai multor grupe funcționale, se indică grupa funcțională sau categoria corespunzătoare principalei sale funcții în cazul hranei în cauză destinate animalelor. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Se indică detaliile de etichetare privind utilizarea adecvată a materiilor prime destinate hranei animalelor și hranei combinate pentru animale care sunt stabilite în actul legislativ prin care se autorizează aditivului în cauză destinat hranei animalelor. |
| --- | --- |

9.

Capitolul II: Etichetarea constituenților analitici menționați la articolul 17 alineatul (1) litera (f) și la articolul 22 alineatul (1)

| 1. | Constituenții analitici ai hranei combinate destinate animalelor de la care se obțin alimente se indică pe etichetă, precedați de rubrica «Constituenți analitici» (3), după cum urmează:







  Hrană combinată pentru animale | Specii vizate | Constituenți analitici și nivelurile lor |
| --- | --- | --- | --- |
| Hrană completă pentru animale | Toate speciile
  Toate speciile
  Toate speciile
  Toate speciile
  Toate speciile
  Toate speciile
  Toate speciile
  Porcine și păsări de curte
  Porcine și păsări de curte | — | Proteine brute |

1.

Hrană combinată pentru animale

Specii vizate

Constituenți analitici și nivelurile lor

Hrană completă pentru animale

Toate speciile

Toate speciile

Toate speciile

Toate speciile

Toate speciile

Toate speciile

Toate speciile

Porcine și păsări de curte

Porcine și păsări de curte

—

Proteine brute

| — | Fibre brute |
| --- | --- |

—

Fibre brute

| — | Grăsimi brute |
| --- | --- |

—

Grăsimi brute

| — | Cenușă brută |
| --- | --- |

—

Cenușă brută

| — | Calciu |
| --- | --- |

—

Calciu

| — | Sodiu |
| --- | --- |

—

Sodiu

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Lizină |
| --- | --- |

—

Lizină

| — | Metionină |
| --- | --- |

—

Metionină

Hrană complementară pentru animale – minerale

Toate speciile

Toate speciile

Toate speciile

Porcine și păsări de curte

Porcine și păsări de curte

Rumegătoare

| — | Calciu |
| --- | --- |

—

Calciu

| — | Sodiu |
| --- | --- |

—

Sodiu

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

| — | Lizină |
| --- | --- |

—

Lizină

| — | Metionină |
| --- | --- |

—

Metionină

| — | Magneziu |
| --- | --- |

—

Magneziu

Hrană complementară pentru animale – Altele

Toate speciile

Toate speciile

Toate speciile

Toate speciile

Toate speciile

Toate speciile

Toate speciile

Porcine și păsări de curte

Porcine și păsări de curte

Rumegătoare

| — | Proteine brute |
| --- | --- |

—

Proteine brute

| — | Fibre brute |
| --- | --- |

—

Fibre brute

| — | Grăsimi brute |
| --- | --- |

—

Grăsimi brute

| — | Cenușă brută |
| --- | --- |

—

Cenușă brută

| — | Calciu ≥ 5 % |
| --- | --- |

—

Calciu ≥ 5 %

| — | Sodiu |
| --- | --- |

—

Sodiu

| — | Fosfor ≥ 2 % |
| --- | --- |

—

Fosfor ≥ 2 %

| — | Lizină |
| --- | --- |

—

Lizină

| — | Metionină |
| --- | --- |

—

Metionină

| — | Magneziu ≥ 0,5 % |
| --- | --- |

—

Magneziu ≥ 0,5 %

| 2. | Substanțele indicate la această rubrică, care sunt și aditivi nutriționali sau senzoriali, se declară împreună cu cantitățile lor totale corespunzătoare. |
| --- | --- |

2.

| 3. | În cazul în care sunt indicate valoarea energetică și/sau valoarea proteică, indicarea lor se realizează în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 882/2004. |
| --- | --- |

3.

4.

„ANEXA VII

Detalii de etichetare pentru materiile prime destinate hranei pentru animale și pentru hrana combinată pentru animale destinate altor animale decât cele de la care se obțin alimente

Capitolul I: Etichetarea obligatorie și voluntară a aditivilor destinați hranei pentru animale menționați la articolul 15 litera (f) și la articolul 22 alineatul (1)

| 1. | Aditivii următori se includ în listă, împreună cu specificațiile lor și anume denumirea și/sau numerele de identificare, cantitatea adăugată și denumirea grupei funcționale, astfel cum se prevede în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 sau categoria menționată la articolul 6 alineatul (1) din regulamentul respectiv:






  (a) | aditivi pentru care a fost stabilit un conținut maxim pentru cel puțin o categorie de animale de la care nu se obțin alimente; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

aditivi pentru care a fost stabilit un conținut maxim pentru cel puțin o categorie de animale de la care nu se obțin alimente;

| (b) | aditivi încadrați în categoriile «aditivi zootehnici» și «coccidiostatice și histomonostatice»; |
| --- | --- |

(b)

aditivi încadrați în categoriile «aditivi zootehnici» și «coccidiostatice și histomonostatice»;

| (c) | aditivi pentru care conținuturile maxime recomandate, stabilite în actul legislativ prin care se autorizează aditivul pentru hrana animalelor, sunt depășite. |
| --- | --- |

(c)

aditivi pentru care conținuturile maxime recomandate, stabilite în actul legislativ prin care se autorizează aditivul pentru hrana animalelor, sunt depășite.

Aceste detalii de etichetare se indică în conformitate cu actul legislativ prin care se autorizează aditivul în cauză destinat hranei animalelor.

Cantitatea adăugată menționată la primul paragraf se exprimă drept cantitatea de aditiv destinat hranei animalelor, cu excepția cazurilor în care în actul legislativ prin care se autorizează aditivul respectiv destinat hranei animalelor se indică o substanță în coloana «conținut minim/maxim». În acest din urmă caz, cantitatea adăugată se exprimă drept cantitatea de substanță respectivă.

| 2. | Pentru aditivii destinați hranei animalelor din grupa funcțională «vitamine, provitamine și substanțe bine definite din punct de vedere chimic, cu efect similar» care trebuie să fie incluși în listă în conformitate cu punctul 1, eticheta poate preciza cantitatea totală garantată pe toată durata de valabilitate la rubrica «Constituenți analitici» în loc de a se preciza cantitatea adăugată la rubrica «Aditivi». |
| --- | --- |

2.

| 3. | Denumirea grupei funcționale, astfel cum se menționează la punctele 1, 5 și 7, poate fi înlocuită cu abrevierea în conformitate cu tabelul de la punctul 3 din anexa VI, dacă o astfel de abreviere nu este stabilită în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Aditivii destinați hranei animalelor evidențiați pe etichete prin cuvinte, imagini sau mijloace grafice sunt indicați în conformitate cu punctul 1 sau 2, după caz. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Prin derogare de la punctul 1, pentru aditivii din grupurile funcționale «conservanți», «antioxidanți», «coloranți» și «compuși aromatizanți», trebuie indicată doar grupa funcțională în cauză. În acest caz, informația menționată la punctul 1 și 2 se divulgă, la cerere, cumpărătorului de către persoana responsabilă de etichetare. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Persoana responsabilă de etichetare divulgă, la cerere, cumpărătorului denumirea, numărul de identificare și grupa funcțională a aditivilor destinați hranei animalelor care nu sunt menționați la punctul 1, 2 și 4. Această dispoziție nu se aplică compușilor aromatizanți. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Aditivii destinați hranei animalelor care nu sunt menționați la punctele 1, 2 și 4 pot fi indicați în mod voluntar cel puțin cu denumirea lor sau, în cazul compușilor aromatizanți, cel puțin cu grupa lor funcțională. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Cantitatea adăugată a unui aditiv senzorial sau nutrițional destinat hranei animalelor se indică în conformitate cu punctele 1 sau 2, după caz, dacă este menționat pe etichetă în mod voluntar. |
| --- | --- |

8.

| 9. | În cazul în care un aditiv aparține mai multor grupe funcționale, se indică grupa funcțională sau categoria corespunzătoare principalei sale funcții în cazul hranei în cauză destinate animalelor. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Se indică detaliile de etichetare privind utilizarea adecvată a materiilor prime destinate hranei animalelor și hranei combinate pentru animale care sunt stabilite în actul legislativ prin care se autorizează aditivului în cauză destinat hranei animalelor. |
| --- | --- |

10.

Capitolul II: Etichetarea constituenților analitici menționați la articolul 17 alineatul (1) litera (f) și la articolul 22 alineatul (1)

| 1. | Constituenții analitici din hrana combinată destinată altor animale decât cele de la care se obțin alimente se includ în listă la rubrica «Constituenții analitici» (4) și se etichetează după cum urmează:







  Hrană combinată pentru animale | Specii vizate | Constituenți analitici |
| --- | --- | --- | --- |
| Hrană completă pentru animale | Pisici, câini și animale pentru blană
  Pisici, câini și animale pentru blană
  Pisici, câini și animale pentru blană
  Pisici, câini și animale pentru blană | — | Proteine brute |

1.

Hrană combinată pentru animale

Specii vizate

Constituenți analitici

Hrană completă pentru animale

Pisici, câini și animale pentru blană

Pisici, câini și animale pentru blană

Pisici, câini și animale pentru blană

Pisici, câini și animale pentru blană

—

Proteine brute

| — | Fibre brute |
| --- | --- |

—

Fibre brute

| — | Grăsimi brute |
| --- | --- |

—

Grăsimi brute

| — | Cenușă brută |
| --- | --- |

—

Cenușă brută

Hrană complementară pentru animale – minerale

Toate speciile

Toate speciile

Toate speciile

| — | Calciu |
| --- | --- |

—

Calciu

| — | Sodiu |
| --- | --- |

—

Sodiu

| — | Fosfor |
| --- | --- |

—

Fosfor

Hrană complementară pentru animale – Altele

Pisici, câini și animale pentru blană

Pisici, câini și animale pentru blană

Pisici, câini și animale pentru blană

Pisici, câini și animale pentru blană

| — | Proteine brute |
| --- | --- |

—

Proteine brute

| — | Fibre brute |
| --- | --- |

—

Fibre brute

| — | Grăsimi brute |
| --- | --- |

—

Grăsimi brute

| — | Cenușă brută |
| --- | --- |

—

Cenușă brută

| 2. | Substanțele indicate la această rubrică, care sunt și aditivi nutriționali sau senzoriali, se declară împreună cu cantitățile lor totale corespunzătoare. |
| --- | --- |

2.

| 3. | În cazul în care sunt indicate valoarea energetică și/sau valoarea proteică, indicarea lor se realizează în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 882/2004. |
| --- | --- |

3.

5.

| (a) | Punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:






  „1. | Materiile contaminate se etichetează «hrană pentru animale cu nivel (niveluri) excesiv(e) de ... [denumirea substanței (substanțelor) nedorite în conformitate cu anexa I la Directiva 2002/32/CE], de utilizat ca hrană pentru animale doar după detoxificare în unități autorizate». Autorizarea acestor unități se realizează în conformitate cu articolul 10 alineatul (2) sau (3) din Regulamentul (CE) nr. 183/2005.” |
| --- | --- | --- |

(a)

Punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„1.

| (b) | Se adaugă următorul punct:






  „3. | Fără a se aduce atingere punctelor 1 și 2, fostele alimente care trebuie prelucrate înainte de a fi utilizate ca hrană pentru animale, se etichetează astfel: «foste alimente, de utilizat ca materie primă pentru hrana animalelor după ... [denumirea procesului adecvat în conformitate cu partea B din anexa la Regulamentul (UE) nr. 68/2013]».” |
| --- | --- | --- |

(b)

Se adaugă următorul punct:

„3.

---

(1)  Toleranțele sunt date fie ca valoare procentuală absolută (această valoare trebuie să fie scăzută din/adăugată la conținutul declarat) sau ca valoare relativă marcată cu «%» după valoare (acest procent trebuie aplicat conținutului declarat pentru a calcula deviația acceptabilă).

1

(2)  Toleranțele sunt aplicabile în cazurile în care nu a fost stabilită nicio toleranță în conformitate cu o metodă UE sau cu o metodă națională oficială în statul membru în care hrana pentru animale este introdusă pe piață sau în conformitate cu o metodă adoptată de Comitetul European pentru Standardizare (https://standards.cen.eu/dyn/www/f?p=204:32:0::::FSP_ORG_ID,FSP_LANG_ID:6308,25&cs=1C252307F473504B6354F4EE56B99E235).”

2

(3)  În limba germană, expresia «analytische Bestandteile» poate fi înlocuită cu «Inhaltsstoffe». În limba suedeză, expresia «Analytiska beståndsdelar» poate fi înlocuită cu «Analyserat innehåll».

3

(4)  În limba germană, expresia «analytische Bestandteile» poate fi înlocuită cu «Inhaltsstoffe». În limba suedeză, expresia «Analytiska beståndsdelar» poate fi înlocuită cu «Analyserat innehåll».

4

---

| 12.12.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/12 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/12

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/2280 AL COMISIEI

din 11 decembrie 2017

de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2015/220 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1217/2009 al Consiliului privind crearea unei rețele de colectare de informații contabile privind veniturile și activitatea economică a exploatațiilor agricole în Uniunea Europeană

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1217/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind crearea unei rețele de colectare de informații contabile privind veniturile și activitatea economică a exploatațiilor agricole în Uniunea Europeană (1), în special articolul 5a alineatul (2), articolul 8 alineatul (3) al treilea și al patrulea paragraf și articolul 19 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/220 al Comisiei (2) stabilește numărul exploatațiilor cu evidență contabilă proprie per stat membru și per diviziune a rețelei de informații contabile agricole (RICA). Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/220 prevede că statele membre trebuie să notifice Comisiei un plan elaborat pentru selecția exploatațiilor cu evidență contabilă proprie care să garanteze un eșantion contabil reprezentativ al câmpului de observație înainte de începerea exercițiului financiar la care se referă planul. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/220 al Comisiei (2) stabilește numărul exploatațiilor cu evidență contabilă proprie per stat membru și per diviziune a rețelei de informații contabile agricole (RICA). Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/220 prevede că statele membre trebuie să notifice Comisiei un plan elaborat pentru selecția exploatațiilor cu evidență contabilă proprie care să garanteze un eșantion contabil reprezentativ al câmpului de observație înainte de începerea exercițiului financiar la care se referă planul.

| (2) | Ca urmare a cererii Germaniei de a fuziona diviziunile Schleswig-Holstein și Hamburg într-o singură diviziune denumită Schleswig-Holstein/Hamburg și a cererilor Greciei, Ungariei, României și Finlandei de a modifica numărul exploatațiilor cu evidență contabilă proprie sau pragul dimensiunii economice din cauza schimbărilor structurale din agricultură, este oportun să se permită acestor state membre să își revizuiască planurile de selecție și/sau pragul dimensiunii economice pentru exercițiul financiar 2018 și să redistribuie sau să adapteze în consecință numărul exploatațiilor cu evidență contabilă proprie. |
| --- | --- |

(2)

Ca urmare a cererii Germaniei de a fuziona diviziunile Schleswig-Holstein și Hamburg într-o singură diviziune denumită Schleswig-Holstein/Hamburg și a cererilor Greciei, Ungariei, României și Finlandei de a modifica numărul exploatațiilor cu evidență contabilă proprie sau pragul dimensiunii economice din cauza schimbărilor structurale din agricultură, este oportun să se permită acestor state membre să își revizuiască planurile de selecție și/sau pragul dimensiunii economice pentru exercițiul financiar 2018 și să redistribuie sau să adapteze în consecință numărul exploatațiilor cu evidență contabilă proprie.

| (3) | Dată fiind importanța din ce în ce mai mare a disponibilității mai rapide și a calității mai bune a datelor contabile, Comisia încurajează statele membre să depună eforturi organizaționale suplimentare care să permită îmbunătățirea integralității datelor și comunicarea mai rapidă a fișelor exploatațiilor față de termenele stabilite la articolul 10 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/220. |
| --- | --- |

(3)

Dată fiind importanța din ce în ce mai mare a disponibilității mai rapide și a calității mai bune a datelor contabile, Comisia încurajează statele membre să depună eforturi organizaționale suplimentare care să permită îmbunătățirea integralității datelor și comunicarea mai rapidă a fișelor exploatațiilor față de termenele stabilite la articolul 10 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/220.

| (4) | Pentru a sprijini disponibilitatea mai rapidă, integralitatea și o mai bună calitate a datelor contabile prezentate de statele membre, termenele de transmitere a datelor și procedura privind plata taxei standard ar trebui reexaminate și corelate cu calendarul de transmitere și cu integralitatea datelor RICA transmise Comisiei. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a sprijini disponibilitatea mai rapidă, integralitatea și o mai bună calitate a datelor contabile prezentate de statele membre, termenele de transmitere a datelor și procedura privind plata taxei standard ar trebui reexaminate și corelate cu calendarul de transmitere și cu integralitatea datelor RICA transmise Comisiei.

| (5) | La articolul 14 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/220 ar trebui inclusă o dispoziție tranzitorie referitoare la disponibilitatea bugetară în anul financiar 2018. |
| --- | --- |

(5)

La articolul 14 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/220 ar trebui inclusă o dispoziție tranzitorie referitoare la disponibilitatea bugetară în anul financiar 2018.

| (6) | Anexa VIII la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/220 stabilește forma și prezentarea datelor contabile cuprinse în fișele exploatațiilor. Din motive de claritate, anexa VIII ar trebui să prevadă informații suplimentare în ceea ce privește prezentarea datelor respective. |
| --- | --- |

(6)

Anexa VIII la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/220 stabilește forma și prezentarea datelor contabile cuprinse în fișele exploatațiilor. Din motive de claritate, anexa VIII ar trebui să prevadă informații suplimentare în ceea ce privește prezentarea datelor respective.

| (7) | Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/220 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(7)

Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/220 ar trebui modificat în consecință.

| (8) | Modificările propuse ar trebui să se aplice începând cu exercițiul financiar 2018. |
| --- | --- |

(8)

Modificările propuse ar trebui să se aplice începând cu exercițiul financiar 2018.

| (9) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru Rețeaua de informații contabile agricole, |
| --- | --- |

(9)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru Rețeaua de informații contabile agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/220 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 3 alineatul (2), se adaugă următorul paragraf:
  „Germania, Grecia, Ungaria, România și Finlanda își revizuiesc planurile de selecție respective pe care le-au notificat pentru exercițiul financiar 2018. Ele notifică Comisiei, până la 31 martie 2018, planurile lor de selecție revizuite respective pentru exercițiul financiar în cauză.” |
| --- | --- |

1.

La articolul 3 alineatul (2), se adaugă următorul paragraf:

„Germania, Grecia, Ungaria, România și Finlanda își revizuiesc planurile de selecție respective pe care le-au notificat pentru exercițiul financiar 2018. Ele notifică Comisiei, până la 31 martie 2018, planurile lor de selecție revizuite respective pentru exercițiul financiar în cauză.”

| 2. | Articolul 14 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 14
  Cuantumul taxei standard

  (1)   Taxa standard menționată la articolul 19 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1217/2009 se fixează la 160 EUR per fișă a exploatației.


  (2)   În cazul în care pragul de 80 % menționat la articolul 19 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1217/2009 nu este atins nici la nivel de diviziune RICA, nici la nivelul statului membru în cauză, reducerea menționată la dispoziția respectivă se aplică numai la nivel național.


  (3)   Sub rezerva îndeplinirii obligației de a respecta pragul de 80 % menționat la articolul 19 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1217/2009 în ceea ce privește o diviziune RICA sau un stat membru, taxa standard se majorează cu:






  (a) | 5 EUR, în cazul în care statul membru transmite informațiile contabile menționate la articolul 9 din prezentul regulament cu cel puțin o lună înainte de termenul relevant menționat la articolul 10 alineatul (3); sau |
| --- | --- | --- |

2.

Articolul 14 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 14

Cuantumul taxei standard

(1)   Taxa standard menționată la articolul 19 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1217/2009 se fixează la 160 EUR per fișă a exploatației.

(2)   În cazul în care pragul de 80 % menționat la articolul 19 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1217/2009 nu este atins nici la nivel de diviziune RICA, nici la nivelul statului membru în cauză, reducerea menționată la dispoziția respectivă se aplică numai la nivel național.

(3)   Sub rezerva îndeplinirii obligației de a respecta pragul de 80 % menționat la articolul 19 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1217/2009 în ceea ce privește o diviziune RICA sau un stat membru, taxa standard se majorează cu:

(a)

5 EUR, în cazul în care statul membru transmite informațiile contabile menționate la articolul 9 din prezentul regulament cu cel puțin o lună înainte de termenul relevant menționat la articolul 10 alineatul (3); sau

| (b) | 7 EUR în exercițiul financiar 2018 și 10 EUR începând din exercițiul financiar 2019, în cazul în care statul membru transmite informațiile contabile menționate la articolul 9 din prezentul regulament cu cel puțin două luni înainte de termenul relevant menționat la articolul 10 alineatul (3). |
| --- | --- |

(b)

7 EUR în exercițiul financiar 2018 și 10 EUR începând din exercițiul financiar 2019, în cazul în care statul membru transmite informațiile contabile menționate la articolul 9 din prezentul regulament cu cel puțin două luni înainte de termenul relevant menționat la articolul 10 alineatul (3).

(4)   La majorarea taxei standard conform alineatului (3) literele (a) și (b) se pot adăuga 2 EUR pentru exercițiul financiar 2018 și 5 EUR începând din exercițiul financiar 2019, în cazul în care informațiile contabile au fost verificate de Comisie în conformitate cu articolul 13 primul paragraf litera (b) din prezentul regulament și sunt considerate a fi completate corect în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1217/2009, fie în momentul transmiterii lor către Comisie, fie în termen de două luni de la data la care Comisia a informat statul membru care le-a transmis că informațiile contabile prezentate nu sunt completate corect.”

| 3. | Anexele I, II și VIII se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

3.

Anexele I, II și VIII se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a șaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică începând cu exercițiul financiar 2018.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 11 decembrie 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 328, 15.12.2009, p. 27.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/220 al Comisiei din 3 februarie 2015 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1217/2009 al Consiliului privind crearea unei rețele de colectare de informații contabile privind veniturile și activitatea economică a exploatațiilor agricole în Uniunea Europeană (JO L 46, 19.2.2015, p. 1).

2

---

ANEXĂ

Anexele I, II și VIII la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/220 se modifică după cum urmează:

| 1. | În anexa I,
  rubrica referitoare la România se înlocuiește cu următorul text:






  „România | 4 000 ” |
| --- | --- | --- |

1.

În anexa I,

rubrica referitoare la România se înlocuiește cu următorul text:

„România

4 000 ”

| 2. | Anexa II se modifică după cum urmează:






  (a) | rubricile referitoare la Germania din tabelul privind numărul exploatațiilor cu evidență contabilă proprie se înlocuiesc cu următorul text:







  „Numărul de referință | Numele diviziunii RICA | Numărul exploatațiilor cu evidență contabilă proprie pe exercițiu financiar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | GERMANIA |
| 015 | Schleswig-Holstein/Hamburg | 662 |
| 030 | Niedersachsen | 1 307 |
| 040 | Bremen | — |
| 050 | Nordrhein-Westfalen | 1 010 |
| 060 | Hessen | 558 |
| 070 | Rheinland-Pfalz | 887 |
| 080 | Baden-Württemberg | 1 190 |
| 090 | Bayern | 1 678 |
| 100 | Saarland | 90 |
| 110 | Berlin | — |
| 112 | Brandenburg | 284 |
| 113 | Mecklenburg-Vorpommern | 268 |
| 114 | Sachsen | 313 |
| 115 | Sachsen-Anhalt | 270 |
| 116 | Thüringen | 283 |
| | Total Germania | 8 800 ” |

2.

Anexa II se modifică după cum urmează:

(a)

rubricile referitoare la Germania din tabelul privind numărul exploatațiilor cu evidență contabilă proprie se înlocuiesc cu următorul text:

„Numărul de referință

Numele diviziunii RICA

Numărul exploatațiilor cu evidență contabilă proprie pe exercițiu financiar

GERMANIA

015

Schleswig-Holstein/Hamburg

662

030

Niedersachsen

1 307

040

Bremen

—

050

Nordrhein-Westfalen

1 010

060

Hessen

558

070

Rheinland-Pfalz

887

080

Baden-Württemberg

1 190

090

Bayern

1 678

100

Saarland

90

110

Berlin

—

112

Brandenburg

284

113

Mecklenburg-Vorpommern

268

114

Sachsen

313

115

Sachsen-Anhalt

270

116

Thüringen

283

Total Germania

8 800 ”

| (b) | rubricile referitoare la Grecia din tabelul privind numărul exploatațiilor cu evidență contabilă proprie se înlocuiesc cu următorul text:







  „Numărul de referință | Numele diviziunii RICA | Numărul exploatațiilor cu evidență contabilă proprie pe exercițiu financiar |
| --- | --- | --- | --- |
| | GRECIA |
| 450 | Μακεδονία – Θράκη (Macedonia-Tracia) | 1 700 |
| 460 | Ήπειρος – Πελοπόννησος – Νήσοι Ιονίου (Epir, Peloponez, Insulele Ionice) | 1 150 |
| 470 | Θεσσαλία (Tesalia) | 600 |
| 480 | Στερεά Ελλάς – Νήσοι Αιγαίου – Κρήτη (Sterea Ellas, insulele din Marea Egee, Creta) | 1 225 |
| | Total Grecia | 4 675 ” |

(b)

rubricile referitoare la Grecia din tabelul privind numărul exploatațiilor cu evidență contabilă proprie se înlocuiesc cu următorul text:

„Numărul de referință

Numele diviziunii RICA

Numărul exploatațiilor cu evidență contabilă proprie pe exercițiu financiar

GRECIA

450

Μακεδονία – Θράκη (Macedonia-Tracia)

1 700

460

Ήπειρος – Πελοπόννησος – Νήσοι Ιονίου (Epir, Peloponez, Insulele Ionice)

1 150

470

Θεσσαλία (Tesalia)

600

480

Στερεά Ελλάς – Νήσοι Αιγαίου – Κρήτη (Sterea Ellas, insulele din Marea Egee, Creta)

1 225

Total Grecia

4 675 ”

| (c) | rubricile referitoare la Ungaria din tabelul privind numărul exploatațiilor cu evidență contabilă proprie se înlocuiesc cu următorul text:







  „Numărul de referință | Numele diviziunii RICA | Numărul exploatațiilor cu evidență contabilă proprie pe exercițiu financiar |
| --- | --- | --- | --- |
| | UNGARIA |
| 767 | Alföld | 1 144 |
| 768 | Dunántúl | 733 |
| 764 | Észak-Magyarország | 223 |
| | Total Ungaria | 2 100 ” |

(c)

rubricile referitoare la Ungaria din tabelul privind numărul exploatațiilor cu evidență contabilă proprie se înlocuiesc cu următorul text:

„Numărul de referință

Numele diviziunii RICA

Numărul exploatațiilor cu evidență contabilă proprie pe exercițiu financiar

UNGARIA

767

Alföld

1 144

768

Dunántúl

733

764

Észak-Magyarország

223

Total Ungaria

2 100 ”

| (d) | rubricile referitoare la România din tabelul privind numărul exploatațiilor cu evidență contabilă proprie se înlocuiesc cu următorul text:







  „Numărul de referință | Numele diviziunii RICA | Numărul exploatațiilor cu evidență contabilă proprie pe exercițiu financiar |
| --- | --- | --- | --- |
| | ROMÂNIA |
| 840 | Nord-Est | 724 |
| 841 | Sud-Est | 913 |
| 842 | Sud-Muntenia | 857 |
| 843 | Sud-Vest-Oltenia | 519 |
| 844 | Vest | 598 |
| 845 | Nord-Vest | 701 |
| 846 | Centru | 709 |
| 847 | București-Ilfov | 79 |
| | Total România | 5 100 ” |

(d)

rubricile referitoare la România din tabelul privind numărul exploatațiilor cu evidență contabilă proprie se înlocuiesc cu următorul text:

„Numărul de referință

Numele diviziunii RICA

Numărul exploatațiilor cu evidență contabilă proprie pe exercițiu financiar

ROMÂNIA

840

Nord-Est

724

841

Sud-Est

913

842

Sud-Muntenia

857

843

Sud-Vest-Oltenia

519

844

Vest

598

845

Nord-Vest

701

846

Centru

709

847

București-Ilfov

79

Total România

5 100 ”

| (e) | rubricile referitoare la Finlanda din tabelul privind numărul exploatațiilor cu evidență contabilă proprie se înlocuiesc cu următorul text:







  „Numărul de referință | Numele diviziunii RICA | Numărul exploatațiilor cu evidență contabilă proprie pe exercițiu financiar |
| --- | --- | --- | --- |
| | FINLANDA |
| 670 | Etelä-Suomi | 420 |
| 680 | Sisä-Suomi | 169 |
| 690 | Pohjanmaa | 203 |
| 700 | Pohjois-Suomi | 108 |
| | Total Finlanda | 900” |

(e)

rubricile referitoare la Finlanda din tabelul privind numărul exploatațiilor cu evidență contabilă proprie se înlocuiesc cu următorul text:

„Numărul de referință

Numele diviziunii RICA

Numărul exploatațiilor cu evidență contabilă proprie pe exercițiu financiar

FINLANDA

670

Etelä-Suomi

420

680

Sisä-Suomi

169

690

Pohjanmaa

203

700

Pohjois-Suomi

108

Total Finlanda

900”

| 3. | Anexa VIII se modifică după cum urmează:






  (a) | tabelul D se modifică după cum urmează:






  (i) | în al doilea tabel, rubrica referitoare la categoria „2010. Active biologice – plante” se înlocuiește cu următorul text:













  „Cod (*) | Descrierea categoriilor | OV | AD | DY | IP | S | SA | CV |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010 | Active biologice - plante | | | | | | | ” |

3.

Anexa VIII se modifică după cum urmează:

(a)

tabelul D se modifică după cum urmează:

(i)

în al doilea tabel, rubrica referitoare la categoria „2010. Active biologice – plante” se înlocuiește cu următorul text:

„Cod (*)

Descrierea categoriilor

OV

AD

DY

IP

S

SA

CV

2010

Active biologice - plante

”

| (ii) | rubrica referitoare la categoria de active „2010. Active biologice – plante” se înlocuiește cu următorul text:
  „2010.   Active biologice – plante

  Valorile tuturor plantelor care nu au fost încă recoltate (toate culturile permanente și în curs). Amortizarea cumulată (D.AD) și amortizarea corespunzătoare anului curent (D.DY) trebuie raportate numai pentru culturile permanente.” |
| --- | --- |

(ii)

rubrica referitoare la categoria de active „2010. Active biologice – plante” se înlocuiește cu următorul text:

„2010.   Active biologice – plante

Valorile tuturor plantelor care nu au fost încă recoltate (toate culturile permanente și în curs). Amortizarea cumulată (D.AD) și amortizarea corespunzătoare anului curent (D.DY) trebuie raportate numai pentru culturile permanente.”

| (iii) | tabelul privind metodele de evaluare se înlocuiește cu următorul tabel:







  „Valoarea justă minus costurile estimate aferente punctului de vânzare | suma pentru care un activ ar putea fi schimbat sau un pasiv ar putea fi lichidat de bunăvoie între două părți aflate în cunoștință de cauză, în cadrul unei tranzacții desfășurate în condiții obiective, minus costul estimat al vânzării | 3010 , 5010 , 7010 |
| --- | --- | --- | --- |
| Costul istoric | costul nominal sau inițial al unui activ în momentul achiziției | 2010 , 3020 , 3030 , 4010 , 7020 |
| Valoarea contabilă | valoarea la care un activ este contabilizat într-un bilanț | 1010 , 1020 , 1030 , 1040 , 8010 ” |

(iii)

tabelul privind metodele de evaluare se înlocuiește cu următorul tabel:

„Valoarea justă minus costurile estimate aferente punctului de vânzare

suma pentru care un activ ar putea fi schimbat sau un pasiv ar putea fi lichidat de bunăvoie între două părți aflate în cunoștință de cauză, în cadrul unei tranzacții desfășurate în condiții obiective, minus costul estimat al vânzării

3010 , 5010 , 7010

Costul istoric

costul nominal sau inițial al unui activ în momentul achiziției

2010 , 3020 , 3030 , 4010 , 7020

Valoarea contabilă

valoarea la care un activ este contabilizat într-un bilanț

1010 , 1020 , 1030 , 1040 , 8010 ”

| (b) | în tabelul H, al patrulea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

  „În cazul în care costurile indicate se referă la «consumul» total de factori de producție pe parcursul exercițiului financiar, dar nu corespund producției din exercițiul respectiv, modificările intervenite în stocurile de factori de producție (inclusiv avansurile pentru culturi) trebuie indicate în tabelul D la codul 1040. Stocuri.” |
| --- | --- |

(b)

în tabelul H, al patrulea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„În cazul în care costurile indicate se referă la «consumul» total de factori de producție pe parcursul exercițiului financiar, dar nu corespund producției din exercițiul respectiv, modificările intervenite în stocurile de factori de producție (inclusiv avansurile pentru culturi) trebuie indicate în tabelul D la codul 1040. Stocuri.”

| (c) | în tabelul M,
  în secțiunea „AI Informații administrative”, al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

  „Furnizarea datelor menționate în coloana Număr de unități de bază (N) este opțională pentru exercițiile financiare 2015-2017 în ceea ce privește codurile 10300-10319.” |
| --- | --- |

(c)

în tabelul M,

în secțiunea „AI Informații administrative”, al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Furnizarea datelor menționate în coloana Număr de unități de bază (N) este opțională pentru exercițiile financiare 2015-2017 în ceea ce privește codurile 10300-10319.”

---

| 12.12.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/17 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/17

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/2281 AL COMISIEI

din 11 decembrie 2017

de autorizare a majorării limitelor de îmbogățire a vinului produs din strugurii recoltați în 2017 din anumite regiuni vitivinicole din Germania și din toate regiunile vitivinicole din Danemarca, Țările de Jos și Suedia

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 91,

întrucât:

| (1) | Punctul A.3 din partea I a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 prevede că statele membre pot solicita majorarea cu până la 0,5 % în volum a limitelor de creștere a tăriei alcoolice (îmbogățire) a vinului în anii în care condițiile climatice au fost deosebit de nefavorabile. |
| --- | --- |

(1)

Punctul A.3 din partea I a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 prevede că statele membre pot solicita majorarea cu până la 0,5 % în volum a limitelor de creștere a tăriei alcoolice (îmbogățire) a vinului în anii în care condițiile climatice au fost deosebit de nefavorabile.

| (2) | Danemarca, Germania, Țările de Jos și Suedia au solicitat astfel de majorări ale limitelor de îmbogățire a vinului produs din strugurii recoltați în anul 2017, deoarece condițiile climatice din timpul perioadei de vegetație au fost deosebit de nefavorabile. Danemarca, Țările de Jos și Suedia au depus astfel de cereri pentru toate regiunile lor vitivinicole. Germania a solicitat majorarea limitelor de îmbogățire doar pentru vinurile produse din soiul de struguri de vin roșii Dornfelder din regiunile Ahr, Mittelrhein, Mosel, Nahe, Pfalz și Rheinhessen. |
| --- | --- |

(2)

Danemarca, Germania, Țările de Jos și Suedia au solicitat astfel de majorări ale limitelor de îmbogățire a vinului produs din strugurii recoltați în anul 2017, deoarece condițiile climatice din timpul perioadei de vegetație au fost deosebit de nefavorabile. Danemarca, Țările de Jos și Suedia au depus astfel de cereri pentru toate regiunile lor vitivinicole. Germania a solicitat majorarea limitelor de îmbogățire doar pentru vinurile produse din soiul de struguri de vin roșii Dornfelder din regiunile Ahr, Mittelrhein, Mosel, Nahe, Pfalz și Rheinhessen.

| (3) | Ca urmare a condițiilor climatice deosebit de nefavorabile din cursul anului 2017, limitele creșterii tăriei alcoolice naturale prevăzute la punctul A.2 din partea I a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 nu permit producerea unui vin cu tărie alcoolică totală adecvată din toate sau din anumite soiuri de struguri din anumite regiuni vitivinicole pentru care ar exista, în mod normal, cerere pe piață. |
| --- | --- |

(3)

Ca urmare a condițiilor climatice deosebit de nefavorabile din cursul anului 2017, limitele creșterii tăriei alcoolice naturale prevăzute la punctul A.2 din partea I a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 nu permit producerea unui vin cu tărie alcoolică totală adecvată din toate sau din anumite soiuri de struguri din anumite regiuni vitivinicole pentru care ar exista, în mod normal, cerere pe piață.

| (4) | Prin urmare, este adecvat să se autorizeze majorarea limitelor de îmbogățire a vinului produs din toate sau din anumite soiuri de struguri de vin recoltați în 2017 în regiunile vitivinicole din Danemarca, Germania, Țările de Jos și Suedia. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, este adecvat să se autorizeze majorarea limitelor de îmbogățire a vinului produs din toate sau din anumite soiuri de struguri de vin recoltați în 2017 în regiunile vitivinicole din Danemarca, Germania, Țările de Jos și Suedia.

| (5) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru organizarea comună a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru organizarea comună a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Prin derogare de la punctul A.2 din partea I a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, în regiunile vitivinicole sau într-o parte a acestora, menționate în anexa la prezentul regulament, și pentru toate soiurile sau pentru anumite soiuri de struguri de vin specificate în anexa respectivă, majorarea tăriei alcoolice naturale în volume a strugurilor proaspeți recoltați în anul 2017, a mustului de struguri, a mustului de struguri parțial fermentat, a vinului nou aflat încă în fermentație și a vinului produs din strugurii recoltați în anul 2017 nu depășește 3,5 % vol.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 11 decembrie 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

---

ANEXĂ

Soiuri de struguri de vin și regiuni vitivinicole sau o parte a acestora pentru care este autorizată majorarea limitei de îmbogățire în conformitate cu articolul 1

| Statul membru | Regiuni vitivinicole sau părți ale acestora (zonă vitivinicolă) | Soiuri |
| --- | --- | --- |
| Danemarca | Toate regiunile vitivinicole (zona A) | Toate soiurile autorizate de struguri |
| Germania | Regiunea vitivinicolă din Ahr (zona A) | Dornfelder |
| Regiunea vitivinicolă din Mittelrhein (zona A) |
| Regiunea vitivinicolă din Mosel (zona A) |
| Regiunea vitivinicolă din Nahe (zona A) |
| Regiunea vitivinicolă din Pfalz (zona A) |
| Regiunea vitivinicolă din Rheinhessen (zona A) |
| Țările de Jos | Toate regiunile vitivinicole (zona A) | Toate soiurile autorizate de struguri |
| Suedia | Toate regiunile vitivinicole (zona A) | Toate soiurile autorizate de struguri |

Statul membru

Regiuni vitivinicole sau părți ale acestora (zonă vitivinicolă)

Soiuri

Danemarca

Toate regiunile vitivinicole (zona A)

Toate soiurile autorizate de struguri

Germania

Regiunea vitivinicolă din Ahr (zona A)

Dornfelder

Regiunea vitivinicolă din Mittelrhein (zona A)

Regiunea vitivinicolă din Mosel (zona A)

Regiunea vitivinicolă din Nahe (zona A)

Regiunea vitivinicolă din Pfalz (zona A)

Regiunea vitivinicolă din Rheinhessen (zona A)

Țările de Jos

Toate regiunile vitivinicole (zona A)

Toate soiurile autorizate de struguri

Suedia

Toate regiunile vitivinicole (zona A)

Toate soiurile autorizate de struguri

---

DECIZII

| 12.12.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/19 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/19

---

DECIZIA (PESC) 2017/2282 A CONSILIULUI

din 11 decembrie 2017

de modificare a Deciziei 2010/788/PESC privind adoptarea de măsuri restrictive împotriva Republicii Democratice Congo

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 29,

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | La 20 decembrie 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/788/PESC (1) privind adoptarea de măsuri restrictive împotriva Republicii Democratice Congo (RDC). |
| --- | --- |

(1)

La 20 decembrie 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/788/PESC (1) privind adoptarea de măsuri restrictive împotriva Republicii Democratice Congo (RDC).

| (2) | La 12 decembrie 2016, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2016/2231 (2) ca răspuns la obstrucționarea procesului electoral și la încălcările drepturilor omului care au avut loc în legătură cu aceasta în RDC. Decizia (PESC) 2016/2231 a modificat Decizia 2010/788/PESC și a introdus la articolul 3 alineatul (2) din aceasta măsuri restrictive autonome. |
| --- | --- |

(2)

La 12 decembrie 2016, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2016/2231 (2) ca răspuns la obstrucționarea procesului electoral și la încălcările drepturilor omului care au avut loc în legătură cu aceasta în RDC. Decizia (PESC) 2016/2231 a modificat Decizia 2010/788/PESC și a introdus la articolul 3 alineatul (2) din aceasta măsuri restrictive autonome.

| (3) | Pe baza unei revizuiri a măsurilor menționate la articolul 3 alineatul (2) din Decizia 2010/788/PESC, măsurile restrictive ar trebui reînnoite până la 12 decembrie 2018. |
| --- | --- |

(3)

Pe baza unei revizuiri a măsurilor menționate la articolul 3 alineatul (2) din Decizia 2010/788/PESC, măsurile restrictive ar trebui reînnoite până la 12 decembrie 2018.

| (4) | Decizia 2010/788/PESC ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(4)

Decizia 2010/788/PESC ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

La articolul 9 din Decizia 2010/788/PESC, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Măsurile menționate la articolul 3 alineatul (2) se aplică până la 12 decembrie 2018. Acestea se reînnoiesc sau se modifică, după caz, în cazul în care Consiliul consideră că obiectivele deciziei nu au fost îndeplinite.”

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 11 decembrie 2017.

Pentru Consiliu

Președintele

F. MOGHERINI

---

(1)  Decizia 2010/788/PESC a Consiliului din 20 decembrie 2010 privind adoptarea de măsuri restrictive împotriva Republicii Democratice Congo și de abrogare a Poziției comune 2008/369/PESC (JO L 336, 21.12.2010, p. 30).

1

(2)  Decizia (PESC) 2016/2231 a Consiliului din 12 decembrie 2016 de modificare a Deciziei 2010/788/PESC privind adoptarea de măsuri restrictive împotriva Republicii Democratice Congo (JO L 336 I, 12.12.2016, p. 7).

2

---

| 12.12.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/20 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/20

---

DECIZIA (PESC) 2017/2283 A CONSILIULUI

din 11 decembrie 2017

în sprijinul unui mecanism global de raportare privind armele de calibru mic și armamentul ușor și alte arme și muniții convenționale ilicite pentru a reduce riscul comerțului ilicit cu acestea („iTrace III”)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 28 alineatul (1) și articolul 31 alineatul (1),

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | Strategia globală din 2016 a UE pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene (denumită în continuare „Strategia globală a UE”) subliniază că Uniunea va promova pacea și va garanta securitatea cetățenilor săi și a teritoriului său și își va intensifica contribuția la securitatea colectivă. |
| --- | --- |

(1)

Strategia globală din 2016 a UE pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene (denumită în continuare „Strategia globală a UE”) subliniază că Uniunea va promova pacea și va garanta securitatea cetățenilor săi și a teritoriului său și își va intensifica contribuția la securitatea colectivă.

| (2) | Fabricarea, transferul și circulația ilicită de arme convenționale, inclusiv arme de calibru mic și armament ușor (denumite în continuare „SALW”), precum și acumularea excesivă și proliferarea necontrolată a acestora sunt esențiale prin prisma acestei provocări, atât în Europa, cât și în afara acesteia. Aceste activități ilicite alimentează insecuritatea în Europa și în vecinătatea acesteia, precum și în multe alte regiuni din lume, exacerbând conflictele și subminând consolidarea păcii în urma conflictelor, reprezentând astfel o amenințare gravă la adresa păcii și securității în Europa. |
| --- | --- |

(2)

Fabricarea, transferul și circulația ilicită de arme convenționale, inclusiv arme de calibru mic și armament ușor (denumite în continuare „SALW”), precum și acumularea excesivă și proliferarea necontrolată a acestora sunt esențiale prin prisma acestei provocări, atât în Europa, cât și în afara acesteia. Aceste activități ilicite alimentează insecuritatea în Europa și în vecinătatea acesteia, precum și în multe alte regiuni din lume, exacerbând conflictele și subminând consolidarea păcii în urma conflictelor, reprezentând astfel o amenințare gravă la adresa păcii și securității în Europa.

| (3) | Strategia UE din 16 decembrie 2005 de combatere a acumulării ilicite și a traficului ilicit de SALW și de muniție aferentă (denumită în continuare „Strategia UE privind SALW”), care stabilește liniile directoare pentru acțiunea Uniunii în domeniul SALW, subliniază faptul că SALW contribuie la agravarea terorismului și a criminalității organizate și constituie un factor major care contribuie la declanșarea și propagarea conflictelor, precum și la colapsul structurilor statului. |
| --- | --- |

(3)

Strategia UE din 16 decembrie 2005 de combatere a acumulării ilicite și a traficului ilicit de SALW și de muniție aferentă (denumită în continuare „Strategia UE privind SALW”), care stabilește liniile directoare pentru acțiunea Uniunii în domeniul SALW, subliniază faptul că SALW contribuie la agravarea terorismului și a criminalității organizate și constituie un factor major care contribuie la declanșarea și propagarea conflictelor, precum și la colapsul structurilor statului.

| (4) | Strategia UE privind SALW prevede, de asemenea, că Uniunea consolidează și sprijină mecanismele pentru monitorizarea sancțiunilor și sprijină consolidarea controlului exporturilor, precum și promovarea Poziției comune 2008/944/PESC a Consiliului (1), printre altele prin promovarea de măsuri pentru îmbunătățirea transparenței. |
| --- | --- |

(4)

Strategia UE privind SALW prevede, de asemenea, că Uniunea consolidează și sprijină mecanismele pentru monitorizarea sancțiunilor și sprijină consolidarea controlului exporturilor, precum și promovarea Poziției comune 2008/944/PESC a Consiliului (1), printre altele prin promovarea de măsuri pentru îmbunătățirea transparenței.

| (5) | Odată cu Programul de acțiune al ONU pentru prevenirea, combaterea și eradicarea comerțului ilicit cu SALW sub toate aspectele sale (denumit în continuare „Programul de acțiune al ONU”), adoptat la 20 iulie 2001, toate statele membre ale ONU s-au angajat să prevină traficul ilicit de SALW sau deturnarea acestora către beneficiari neautorizați și, în special, să țină seama de riscul deturnării de SALW către comerțul ilegal atunci când evaluează cereri de autorizații pentru export. |
| --- | --- |

(5)

Odată cu Programul de acțiune al ONU pentru prevenirea, combaterea și eradicarea comerțului ilicit cu SALW sub toate aspectele sale (denumit în continuare „Programul de acțiune al ONU”), adoptat la 20 iulie 2001, toate statele membre ale ONU s-au angajat să prevină traficul ilicit de SALW sau deturnarea acestora către beneficiari neautorizați și, în special, să țină seama de riscul deturnării de SALW către comerțul ilegal atunci când evaluează cereri de autorizații pentru export.

| (6) | La 8 decembrie 2005, Adunarea generală a Organizației Națiunilor Unite a adoptat un instrument internațional care permite statelor să identifice și să urmărească SALW, în mod rapid și fiabil. |
| --- | --- |

(6)

La 8 decembrie 2005, Adunarea generală a Organizației Națiunilor Unite a adoptat un instrument internațional care permite statelor să identifice și să urmărească SALW, în mod rapid și fiabil.

| (7) | Cu ocazia celei de a doua Conferințe de revizuire din 2012 privind Programul de acțiune al ONU, toate statele membre ale ONU și-au reafirmat angajamentul de a preveni traficul ilicit de SALW, inclusiv deturnarea acestora către beneficiari neautorizați, precum și angajamentele cuprinse în Programul de acțiune al ONU referitor la evaluarea cererilor de autorizații pentru export. |
| --- | --- |

(7)

Cu ocazia celei de a doua Conferințe de revizuire din 2012 privind Programul de acțiune al ONU, toate statele membre ale ONU și-au reafirmat angajamentul de a preveni traficul ilicit de SALW, inclusiv deturnarea acestora către beneficiari neautorizați, precum și angajamentele cuprinse în Programul de acțiune al ONU referitor la evaluarea cererilor de autorizații pentru export.

| (8) | La 24 decembrie 2014, a intrat în vigoare Tratatul privind comerțul cu arme (TCA). Obiectul TCA constă în instituirea unor standarde internaționale comune la cel mai înalt nivel posibil pentru reglementarea sau pentru ameliorarea reglementării comerțului internațional cu arme convenționale, în prevenirea și eradicarea comerțului ilicit cu arme convenționale și în prevenirea deturnării acestora. Uniunea ar trebui să sprijine toate statele membre ale ONU să pună în aplicare controale eficace ale transferurilor de arme pentru a se asigura că TCA va fi cât mai eficace posibil, în special în ceea ce privește punerea în aplicare a articolului 11. |
| --- | --- |

(8)

La 24 decembrie 2014, a intrat în vigoare Tratatul privind comerțul cu arme (TCA). Obiectul TCA constă în instituirea unor standarde internaționale comune la cel mai înalt nivel posibil pentru reglementarea sau pentru ameliorarea reglementării comerțului internațional cu arme convenționale, în prevenirea și eradicarea comerțului ilicit cu arme convenționale și în prevenirea deturnării acestora. Uniunea ar trebui să sprijine toate statele membre ale ONU să pună în aplicare controale eficace ale transferurilor de arme pentru a se asigura că TCA va fi cât mai eficace posibil, în special în ceea ce privește punerea în aplicare a articolului 11.

| (9) | Uniunea a sprijinit anterior Conflict Armament Research Ltd. (CAR), prin Decizia 2013/698/PESC a Consiliului (2) (iTrace I) și Decizia (PESC) 2015/1908 a Consiliului (3) (iTrace II). |
| --- | --- |

(9)

Uniunea a sprijinit anterior Conflict Armament Research Ltd. (CAR), prin Decizia 2013/698/PESC a Consiliului (2) (iTrace I) și Decizia (PESC) 2015/1908 a Consiliului (3) (iTrace II).

| (10) | Uniunea dorește să finanțeze iTrace III, cea de a treia etapă a acestui mecanism global de raportare privind SALW ilicite și alte arme și muniții convenționale ilicite. Acest lucru va reduce riscul comerțului ilicit cu astfel de arme și va contribui la realizarea obiectivelor menționate mai sus, inclusiv prin punerea la dispoziția autorităților naționale responsabile cu exporturile de arme a unor informații relevante și actualizate cu privire la traficul ilegal de arme, pentru a contribui în acest fel la securitatea colectivă a Europei, astfel cum s-a solicitat în Strategia globală a UE, |
| --- | --- |

(10)

Uniunea dorește să finanțeze iTrace III, cea de a treia etapă a acestui mecanism global de raportare privind SALW ilicite și alte arme și muniții convenționale ilicite. Acest lucru va reduce riscul comerțului ilicit cu astfel de arme și va contribui la realizarea obiectivelor menționate mai sus, inclusiv prin punerea la dispoziția autorităților naționale responsabile cu exporturile de arme a unor informații relevante și actualizate cu privire la traficul ilegal de arme, pentru a contribui în acest fel la securitatea colectivă a Europei, astfel cum s-a solicitat în Strategia globală a UE,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În vederea punerii în aplicare a Strategiei globale a UE și a Strategiei UE privind SALW și în vederea promovării păcii și securității, activitățile de proiect care urmează a fi sprijinite de Uniune au următoarele obiective specifice:

| — | întreținerea în continuare a unui sistem global de gestionare a informațiilor ușor de utilizat privind SALW deturnate sau traficate și alte arme și muniții convenționale deturnate sau traficate („iTrace”) documentate în zone afectate de conflicte pentru a furniza informații relevante factorilor de decizie, experților în materie de control al armelor convenționale și agenților cu atribuții de control al exporturilor de arme convenționale, în vederea dezvoltării unor strategii și proiecte eficace bazate pe elemente concrete pentru a combate proliferarea ilicită a SALW și a altor arme și muniții convenționale; |
| --- | --- |

—

întreținerea în continuare a unui sistem global de gestionare a informațiilor ușor de utilizat privind SALW deturnate sau traficate și alte arme și muniții convenționale deturnate sau traficate („iTrace”) documentate în zone afectate de conflicte pentru a furniza informații relevante factorilor de decizie, experților în materie de control al armelor convenționale și agenților cu atribuții de control al exporturilor de arme convenționale, în vederea dezvoltării unor strategii și proiecte eficace bazate pe elemente concrete pentru a combate proliferarea ilicită a SALW și a altor arme și muniții convenționale;

| — | desfășurarea de activități de formare și mentorat în beneficiul autorităților naționale din statele afectate de conflicte pentru ca acestea să își dezvolte la nivel național capacități durabile de identificare și urmărire a armelor ilicite, pentru a încuraja cooperarea susținută cu proiectul iTrace, pentru a identifica mai bine prioritățile în materie de securitate fizică și gestionare a stocurilor (PSSM), pentru a articula cerințele naționale privind controlul armelor și asistența în materie de aplicare a legii (în special inițiativele finanțate de Uniune, cum ar fi iARMS) și pentru a consolida dialogul cu misiunile și inițiativele Uniunii; |
| --- | --- |

—

desfășurarea de activități de formare și mentorat în beneficiul autorităților naționale din statele afectate de conflicte pentru ca acestea să își dezvolte la nivel național capacități durabile de identificare și urmărire a armelor ilicite, pentru a încuraja cooperarea susținută cu proiectul iTrace, pentru a identifica mai bine prioritățile în materie de securitate fizică și gestionare a stocurilor (PSSM), pentru a articula cerințele naționale privind controlul armelor și asistența în materie de aplicare a legii (în special inițiativele finanțate de Uniune, cum ar fi iARMS) și pentru a consolida dialogul cu misiunile și inițiativele Uniunii;

| — | creșterea frecvenței și a duratei activităților de cercetare desfășurate pe teren în ceea ce privește SALW și alte arme și muniții convenționale care circulă în mod ilegal în zonele afectate de conflicte pentru a genera date pentru iTrace, ca răspuns la anumite solicitări clare din partea statelor membre și a delegațiilor Uniunii; |
| --- | --- |

—

creșterea frecvenței și a duratei activităților de cercetare desfășurate pe teren în ceea ce privește SALW și alte arme și muniții convenționale care circulă în mod ilegal în zonele afectate de conflicte pentru a genera date pentru iTrace, ca răspuns la anumite solicitări clare din partea statelor membre și a delegațiilor Uniunii;

| — | sprijin direct pentru autoritățile de control al exporturilor de arme și pentru factorii de decizie în materie de control al armelor din statele membre, inclusiv prin efectuarea de vizite consultative periodice ale personalului proiectului iTrace în capitalele statelor membre, un serviciu de asistență disponibil non-stop prin care să se furnizeze consiliere în timp real privind strategiile în materie de evaluare a riscurilor și de combatere a deturnării, dezvoltarea unor aplicații de tip tablou de bord staționare și mobile securizate care să permită emiterea în timp real a unor alerte în ceea ce privește deturnarea postexport, precum și efectuarea de către personalul proiectului iTrace, la cererea statelor membre, a unor verificări postexpediere; |
| --- | --- |

—

sprijin direct pentru autoritățile de control al exporturilor de arme și pentru factorii de decizie în materie de control al armelor din statele membre, inclusiv prin efectuarea de vizite consultative periodice ale personalului proiectului iTrace în capitalele statelor membre, un serviciu de asistență disponibil non-stop prin care să se furnizeze consiliere în timp real privind strategiile în materie de evaluare a riscurilor și de combatere a deturnării, dezvoltarea unor aplicații de tip tablou de bord staționare și mobile securizate care să permită emiterea în timp real a unor alerte în ceea ce privește deturnarea postexport, precum și efectuarea de către personalul proiectului iTrace, la cererea statelor membre, a unor verificări postexpediere;

| — | creșterea nivelului de sensibilizare prin acțiuni de informare privind rezultatele proiectului, promovarea obiectivului și funcțiilor disponibile ale iTrace pentru factorii de decizie de la nivel național și internațional, experții în materie de control al armelor convenționale și autoritățile de acordare a licențelor pentru exportul de arme și sporirea capacității internaționale de a monitoriza proliferarea ilicită a SALW și a altor arme și muniții convenționale, precum și de a oferi sprijin factorilor de decizie în identificarea domeniilor prioritare de asistență și cooperare internațională și de a reduce riscul deturnării de SALW și de alte arme și muniții convenționale; |
| --- | --- |

—

creșterea nivelului de sensibilizare prin acțiuni de informare privind rezultatele proiectului, promovarea obiectivului și funcțiilor disponibile ale iTrace pentru factorii de decizie de la nivel național și internațional, experții în materie de control al armelor convenționale și autoritățile de acordare a licențelor pentru exportul de arme și sporirea capacității internaționale de a monitoriza proliferarea ilicită a SALW și a altor arme și muniții convenționale, precum și de a oferi sprijin factorilor de decizie în identificarea domeniilor prioritare de asistență și cooperare internațională și de a reduce riscul deturnării de SALW și de alte arme și muniții convenționale;

| — | furnizarea de rapoarte axate pe probleme majore de politică, derivate din datele generate de investigații pe teren și prezentate în sistemul iTrace, cu privire la domenii specifice care merită o atenție internațională, inclusiv privind modele majore de trafic de SALW și de alte arme și muniții convenționale și distribuția regională a armelor și munițiilor traficate. |
| --- | --- |

—

furnizarea de rapoarte axate pe probleme majore de politică, derivate din datele generate de investigații pe teren și prezentate în sistemul iTrace, cu privire la domenii specifice care merită o atenție internațională, inclusiv privind modele majore de trafic de SALW și de alte arme și muniții convenționale și distribuția regională a armelor și munițiilor traficate.

Uniunea finanțează acest proiect, a cărui descriere detaliată se regăsește în anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

(1)   Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate („ÎR”) este responsabil de punerea în aplicare a prezentei decizii.

(2)   Implementarea din punct de vedere tehnic a proiectului menționat la articolul 1 este efectuată de Conflict Armament Research Ltd. („CAR”).

(3)   CAR își îndeplinește atribuțiile sub responsabilitatea ÎR. În acest scop, ÎR încheie acordurile necesare cu CAR.

Articolul 3

(1)   Valoarea de referință financiară pentru implementarea proiectului menționat la articolul 1 este de 3 474 322,77 EUR. Bugetul total estimat al întregului proiect este de 3 993 676,97 EUR, sumă furnizată prin cofinanțare de către CAR și Ministerul Federal al Afacerilor Externe din Germania.

(2)   Cheltuielile finanțate din suma prevăzută la alineatul (1) sunt gestionate în conformitate cu procedurile și normele aplicabile bugetului general al Uniunii.

(3)   Comisia supraveghează gestionarea corespunzătoare a valorii de referință financiare menționate la alineatul (1). În acest sens, aceasta încheie acordul necesar cu CAR. Acordul stipulează că CAR trebuie să asigure vizibilitatea contribuției Uniunii în raport cu mărimea acestei contribuții.

(4)   Comisia depune eforturi în vederea încheierii acordului menționat la alineatul (3) în cel mai scurt timp posibil după intrarea în vigoare a prezentei decizii. Comisia informează Consiliul cu privire la orice dificultate în cadrul respectivului proces și cu privire la data încheierii acordului.

Articolul 4

(1)   ÎR raportează Consiliului cu privire la punerea în aplicare a prezentei decizii, pe baza rapoartelor descriptive periodice trimestriale pregătite de CAR. Aceste rapoarte stau la baza evaluării efectuate de Consiliu. Pentru a oferi asistență Consiliului în procesul de evaluare a rezultatelor prezentei decizii a Consiliului, o entitate externă efectuează o evaluare a proiectului.

(2)   Comisia raportează cu privire la aspectele financiare ale proiectului menționat la articolul 1.

Articolul 5

(1)   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

(2)   Prezenta decizie expiră după 24 de luni de la data încheierii acordului menționat la articolul 3 alineatul (3). Cu toate acestea, decizia expiră după șase luni de la data intrării sale în vigoare în situația în care niciun acord nu a fost încheiat în acel interval.

Adoptată la Bruxelles, 11 decembrie 2017.

Pentru Consiliu

Președintele

F. MOGHERINI

---

(1)  Poziția comună 2008/944/PESC a Consiliului din 8 decembrie 2008 de definire a normelor comune care reglementează controlul exporturilor de tehnologie și echipament militar (JO L 335, 13.12.2008, p. 99).

1

(2)  Decizia 2013/698/PESC a Consiliului din 25 noiembrie 2013 în sprijinul unui mecanism global de raportare privind armele de calibru mic și armamentul ușor și alte arme și muniții convenționale ilicite pentru a reduce riscul comerțului ilicit cu acestea (JO L 320, 30.11.2013, p. 34).

2

(3)  Decizia (PESC) 2015/1908 a Consiliului din 22 octombrie 2015 în sprijinul unui mecanism global de raportare privind armele de calibru mic și armamentul ușor și alte arme și muniții convenționale ilicite pentru a reduce riscul comerțului ilicit cu acestea („iTrace II”) (JO L 278, 23.10.2015, p. 15).

3

---

ANEXĂ

Sistemul global de raportare iTrace privind SALW și alte arme și muniții convenționale

1.   Context și justificare pentru sprijinul politicii externe și de securitate comună

| 1.1. | Prezenta decizie se întemeiază pe decizii succesive ale Consiliului privind combaterea impactului destabilizator al deturnării și traficului de SALW și de alte arme convenționale, în special pe Decizia 2013/698/PESC a Consiliului (1) și pe Decizia (PESC) 2015/1908 a Consiliului (2), prin care s-a stabilit și consolidat mecanismul global de raportare privind SALW și alte arme și muniții convenționale ilicite – iTrace.
  Proliferarea ilicită a SALW și a altor arme și muniții convenționale este un factor major de subminare a stabilității statale și de exacerbare a conflictelor, care reprezintă o amenințare gravă la adresa păcii și securității. Astfel cum se menționează în Strategia UE de combatere a acumulării ilicite și a traficului ilicit de arme de calibru mic și armament ușor, precum și de muniție aferentă (denumită în continuare „Strategia UE privind SALW”), armele și munițiile ilicite contribuie la agravarea terorismului și a criminalității organizate și constituie un factor major care contribuie la declanșarea și propagarea conflictelor, precum și la colapsul structurilor statului. Constatările recente din cadrul proiectului iTrace din Irak, Libia, Siria și din alte conflicte complexe din apropierea frontierelor externe ale Uniunii confirmă afirmațiile Strategiei UE privind SALW.
  În cadrul activităților desfășurate în temeiul Deciziei (PESC) 2015/1908 a fost instituit iTrace, ca o inițiativă globală de monitorizare a armelor utilizate în conflicte. iTrace este operațional în 27 de state afectate de conflicte, inclusiv în Africa, Orientul Mijlociu, Asia de Sud și Asia de Est, precum și, recent, în America Latină. iTrace reprezintă cel mai vast registru public dedicat armelor convenționale deturnate pentru a sprijini statele în eforturile lor de a depista și combate deturnarea, în conformitate cu angajamentele asumate în temeiul articolului 11 din Tratatului privind comerțul cu arme (TCA) și al criteriului 7 al Poziției comune 2008/944/PESC a Consiliului (3). iTrace asigură raportarea cu precizie a livrărilor de arme și muniții ai căror destinatari sunt forțe armate insurgente și teroriste care reprezintă o amenințare la adresa securității Uniunii, inclusiv Al Qaeda în Maghrebul islamic și Daesh sau Statul Islamic; alertarea confidențială și promptă a autorităților de control al exporturilor din statele membre în ceea ce privește riscurile de deturnare postexport; transmiterea în timp real de informații esențiale către delegațiile Uniunii și misiunile diplomatice ale statelor membre din regiunile afectate de conflicte cu privire la traficul de arme și dinamica conflictelor; sporirea vizibilității acțiunilor de sensibilizare în ceea ce privește măsurile de control al armamentului și de combatere a deturnării prin intermediul unei implicări frecvente și cu un impact ridicat din partea mass-media la nivel mondial. |
| --- | --- |

1.1.

Proliferarea ilicită a SALW și a altor arme și muniții convenționale este un factor major de subminare a stabilității statale și de exacerbare a conflictelor, care reprezintă o amenințare gravă la adresa păcii și securității. Astfel cum se menționează în Strategia UE de combatere a acumulării ilicite și a traficului ilicit de arme de calibru mic și armament ușor, precum și de muniție aferentă (denumită în continuare „Strategia UE privind SALW”), armele și munițiile ilicite contribuie la agravarea terorismului și a criminalității organizate și constituie un factor major care contribuie la declanșarea și propagarea conflictelor, precum și la colapsul structurilor statului. Constatările recente din cadrul proiectului iTrace din Irak, Libia, Siria și din alte conflicte complexe din apropierea frontierelor externe ale Uniunii confirmă afirmațiile Strategiei UE privind SALW.

În cadrul activităților desfășurate în temeiul Deciziei (PESC) 2015/1908 a fost instituit iTrace, ca o inițiativă globală de monitorizare a armelor utilizate în conflicte. iTrace este operațional în 27 de state afectate de conflicte, inclusiv în Africa, Orientul Mijlociu, Asia de Sud și Asia de Est, precum și, recent, în America Latină. iTrace reprezintă cel mai vast registru public dedicat armelor convenționale deturnate pentru a sprijini statele în eforturile lor de a depista și combate deturnarea, în conformitate cu angajamentele asumate în temeiul articolului 11 din Tratatului privind comerțul cu arme (TCA) și al criteriului 7 al Poziției comune 2008/944/PESC a Consiliului (3). iTrace asigură raportarea cu precizie a livrărilor de arme și muniții ai căror destinatari sunt forțe armate insurgente și teroriste care reprezintă o amenințare la adresa securității Uniunii, inclusiv Al Qaeda în Maghrebul islamic și Daesh sau Statul Islamic; alertarea confidențială și promptă a autorităților de control al exporturilor din statele membre în ceea ce privește riscurile de deturnare postexport; transmiterea în timp real de informații esențiale către delegațiile Uniunii și misiunile diplomatice ale statelor membre din regiunile afectate de conflicte cu privire la traficul de arme și dinamica conflictelor; sporirea vizibilității acțiunilor de sensibilizare în ceea ce privește măsurile de control al armamentului și de combatere a deturnării prin intermediul unei implicări frecvente și cu un impact ridicat din partea mass-media la nivel mondial.

| 1.2. | Cu toate acestea, proiectul iTrace se confruntă cu tot mai multe solicitări din partea statelor membre pentru furnizarea unor informări directe, față în față, către autoritățile naționale de acordare a licențelor pentru exportul de arme (inclusiv prin vizite frecvente în capitale) și pentru punerea la dispoziția factorilor de decizie responsabili cu controlul exporturilor de arme a unei varietăți mai mari de resurse.
  Prin urmare, prezenta decizie urmărește să continue și să consolideze activitățile din cadrul proiectului desfășurat în temeiul Deciziei (PESC) 2015/1908, furnizând în continuare factorilor de decizie, experților în materie de control al armelor convenționale și agenților cu atribuții de control al exporturilor de arme din Uniune informații relevante elaborate sistematic, care vor fi utile la dezvoltarea unor strategii eficace, bazate pe elemente concrete, de combatere a deturnării și a proliferării ilicite a armelor convenționale și a munițiilor aferente, pentru a îmbunătăți securitatea la nivel internațional și regional. Prin urmare, aceasta va continua să îi sprijine în combinarea unei strategii de reacție reușite cu acțiuni adecvate de prevenire pentru a combate cererea și oferta ilegale și pentru a asigura un control eficace al armelor convenționale în țările terțe. |
| --- | --- |

1.2.

Prin urmare, prezenta decizie urmărește să continue și să consolideze activitățile din cadrul proiectului desfășurat în temeiul Deciziei (PESC) 2015/1908, furnizând în continuare factorilor de decizie, experților în materie de control al armelor convenționale și agenților cu atribuții de control al exporturilor de arme din Uniune informații relevante elaborate sistematic, care vor fi utile la dezvoltarea unor strategii eficace, bazate pe elemente concrete, de combatere a deturnării și a proliferării ilicite a armelor convenționale și a munițiilor aferente, pentru a îmbunătăți securitatea la nivel internațional și regional. Prin urmare, aceasta va continua să îi sprijine în combinarea unei strategii de reacție reușite cu acțiuni adecvate de prevenire pentru a combate cererea și oferta ilegale și pentru a asigura un control eficace al armelor convenționale în țările terțe.

| 1.3. | Decizia prevede întreținerea și consolidarea în continuare a sistemului online accesibil publicului, iTrace. Proiectele enumerate în Decizia (PESC) 2015/1908 vor fi consolidate prin: 1. creșterea frecvenței și a duratei misiunilor vizând colectarea de date cu privire la livrările de arme convenționale ilicite din regiunile afectate de conflicte; 2. pachete de sprijin specifice puse la dispoziția statelor membre, care includ consultări directe, datepersonalizate și rapoarte, un serviciu de asistență disponibil non-stop și atribuirea de sarcini în ceea ce privește verificările postexpediere; și 3. activități de formare și mentorat în beneficiul autorităților naționale din statele afectate de conflicte în vederea consolidării capacităților în ceea ce privește combaterea deturnării, a îmbunătățirii gestionării de arme și a stimulării colectării de date pentru iTrace. |
| --- | --- |

1.3.

2.   Obiective globale

Acțiunea descrisă în cele ce urmează va sprijini în continuare comunitatea internațională în combaterea impactului destabilizator al deturnării și traficului de SALW și de alte arme și muniții convenționale. Aceasta va continua să furnizeze factorilor de decizie, experților în materie de control al armelor și agenților cu atribuții de control al exporturilor de arme informații relevante, care vor fi utile la dezvoltarea unor strategii eficace, bazate pe elemente concrete, de combatere a deturnării și a proliferării ilicite a armelor convenționale și a munițiilor aferente, pentru a îmbunătăți securitatea la nivel internațional și regional. În mod specific, acțiunea:

| (a) | va furniza informații concrete privind traficul de SALW și de alte arme convenționale necesare pentru a monitoriza într-un mod mai eficace punerea în aplicare a Programului de acțiune al ONU privind comerțul ilicit cu SALW; |
| --- | --- |

(a)

va furniza informații concrete privind traficul de SALW și de alte arme convenționale necesare pentru a monitoriza într-un mod mai eficace punerea în aplicare a Programului de acțiune al ONU privind comerțul ilicit cu SALW;

| (b) | va consolida punerea în aplicare a Instrumentului internațional de urmărire; |
| --- | --- |

(b)

va consolida punerea în aplicare a Instrumentului internațional de urmărire;

| (c) | va dezvălui rutele majore și entitățile implicate în deturnarea de arme și muniții convenționale în regiunile afectate de conflict sau către organizații teroriste internaționale și pentru a furniza elemente probante privind grupurile și persoanele angajate în comerțul ilicit, în sprijinul procedurilor judiciare naționale; |
| --- | --- |

(c)

va dezvălui rutele majore și entitățile implicate în deturnarea de arme și muniții convenționale în regiunile afectate de conflict sau către organizații teroriste internaționale și pentru a furniza elemente probante privind grupurile și persoanele angajate în comerțul ilicit, în sprijinul procedurilor judiciare naționale;

| (d) | va consolida cooperarea dintre organele relevante ale ONU, misiuni și alte organizații internaționale, în domeniul urmăririi SALW și a altor arme convenționale și al furnizării de informații în mod direct în sprijinul mecanismelor de monitorizare existente, inclusiv registrul de arme ilicite și sistemul de gestionare a urmăririi ale Interpol (iARMS), care sunt complementare iTrace și cu care se va asigura coordonarea; |
| --- | --- |

(d)

va consolida cooperarea dintre organele relevante ale ONU, misiuni și alte organizații internaționale, în domeniul urmăririi SALW și a altor arme convenționale și al furnizării de informații în mod direct în sprijinul mecanismelor de monitorizare existente, inclusiv registrul de arme ilicite și sistemul de gestionare a urmăririi ale Interpol (iARMS), care sunt complementare iTrace și cu care se va asigura coordonarea;

| (e) | va furniza informații relevante pentru a identifica domenii prioritare de cooperare și asistență internațională pentru a combate în mod eficace deturnarea și traficul de SALW și de alte arme și muniții convenționale, cum ar fi finanțarea pentru proiecte cu privire la securitatea depozitelor sau gestionarea frontierelor; |
| --- | --- |

(e)

va furniza informații relevante pentru a identifica domenii prioritare de cooperare și asistență internațională pentru a combate în mod eficace deturnarea și traficul de SALW și de alte arme și muniții convenționale, cum ar fi finanțarea pentru proiecte cu privire la securitatea depozitelor sau gestionarea frontierelor;

| (f) | va pune la dispoziție un mecanism de asistență în monitorizarea punerii în aplicare a TCA, în mod specific pentru a detecta deturnarea armelor convenționale transferate, precum și pentru a oferi guvernelor asistență în evaluarea riscului de deturnare înaintea exportului de arme convenționale, în special a riscului de deturnare în țara beneficiarului sau a reexportului în condiții nedezirabile; și |
| --- | --- |

(f)

va pune la dispoziție un mecanism de asistență în monitorizarea punerii în aplicare a TCA, în mod specific pentru a detecta deturnarea armelor convenționale transferate, precum și pentru a oferi guvernelor asistență în evaluarea riscului de deturnare înaintea exportului de arme convenționale, în special a riscului de deturnare în țara beneficiarului sau a reexportului în condiții nedezirabile; și

| (g) | va furniza sprijin adaptat nevoilor statelor membre pentru a oferi asistență în evaluarea riscurilor în materie de deturnare și în atenuarea efectelor acesteia. |
| --- | --- |

(g)

va furniza sprijin adaptat nevoilor statelor membre pentru a oferi asistență în evaluarea riscurilor în materie de deturnare și în atenuarea efectelor acesteia.

3.   Sustenabilitatea și rezultatele proiectului pe termen lung

Acțiunea va oferi un cadru durabil pentru monitorizarea susținută a proliferării ilicite a SALW și a altor arme și muniții convenționale. Se preconizează că aceasta va spori în mod substanțial informațiile existente referitoare la arme și va sprijini în mod considerabil dezvoltarea specifică de politici eficace în materie de control al armelor convenționale și de control al exporturilor de arme. În mod specific, proiectul:

| (a) | va introduce în continuare informații în sistemul iTrace de gestionare a informațiilor care va asigura colectarea pe termen lung și analiza datelor privind armele convenționale ilicite; |
| --- | --- |

(a)

va introduce în continuare informații în sistemul iTrace de gestionare a informațiilor care va asigura colectarea pe termen lung și analiza datelor privind armele convenționale ilicite;

| (b) | va furniza factorilor de decizie și experților în materie de control al armelor convenționale un instrument pentru a defini strategii mai eficace și domenii prioritare de asistență și cooperare (de exemplu prin identificarea unor mecanisme regionale sau subregionale de cooperare, coordonare și schimb de informații care trebuie instituite sau consolidate; prin identificarea stocurilor naționale nesecurizate, a gestionării inadecvate a inventarului, a rutelor de transfer ilegale, a controalelor slabe la frontiere și a capacităților de asigurare a aplicării legii insuficiente); |
| --- | --- |

(b)

va furniza factorilor de decizie și experților în materie de control al armelor convenționale un instrument pentru a defini strategii mai eficace și domenii prioritare de asistență și cooperare (de exemplu prin identificarea unor mecanisme regionale sau subregionale de cooperare, coordonare și schimb de informații care trebuie instituite sau consolidate; prin identificarea stocurilor naționale nesecurizate, a gestionării inadecvate a inventarului, a rutelor de transfer ilegale, a controalelor slabe la frontiere și a capacităților de asigurare a aplicării legii insuficiente);

| (c) | va dispune de flexibilitatea intrinsecă de a genera informații relevante pentru politici, indiferent de cerințele în materie de politică aflate în schimbare rapidă; |
| --- | --- |

(c)

va dispune de flexibilitatea intrinsecă de a genera informații relevante pentru politici, indiferent de cerințele în materie de politică aflate în schimbare rapidă;

| (d) | va spori în mod semnificativ eficacitatea organizațiilor și a persoanelor care monitorizează armele la nivel internațional prin furnizarea unui mecanism de schimb al informațiilor cu o sferă în expansiune continuă; și |
| --- | --- |

(d)

va spori în mod semnificativ eficacitatea organizațiilor și a persoanelor care monitorizează armele la nivel internațional prin furnizarea unui mecanism de schimb al informațiilor cu o sferă în expansiune continuă; și

| (e) | va consolida la nivel național capacități durabile în statele afectate de conflicte membre pentru identificarea și urmărirea armelor ilicite și pentru ca acestea să se implice într-un mod mai eficace în procesele internaționale de control al armamentului și de asigurare a respectării legii. |
| --- | --- |

(e)

va consolida la nivel național capacități durabile în statele afectate de conflicte membre pentru identificarea și urmărirea armelor ilicite și pentru ca acestea să se implice într-un mod mai eficace în procesele internaționale de control al armamentului și de asigurare a respectării legii.

4.   Descrierea acțiunii

4.1.   Proiectul nr. 1: Activități de formare și mentorat în beneficiul autorităților naționale din statele afectate de conflicte în ceea ce privește identificarea armelor și urmărirea acestora la nivel internațional.

4.1.1.   Obiectivul proiectului

În cadrul proiectului se vor desfășura, „la cerere”, activități de formare cu privire la identificarea, urmărirea și gestionarea armelor, în beneficiul partenerilor locali și, dacă este cazul, personalului de menținere a păcii (inclusiv din cadrul ONU și al misiunilor Uniunii și al grupurilor sau comitetelor de monitorizare a sancțiunilor). Aceste activități de formare vor avea drept bază o gamă de servicii oferite de CAR începând din 2014 – chiar dacă acestea au fost bugetate în afara proiectelor iTrace I și II – ceea ce s-a dovedit a fi esențial pentru facilitarea proiectelor.

4.1.2.   Activități din cadrul proiectului

În cadrul proiectului vor avea loc deplasări ale personalului aparținând echipelor sale de investigație, care să ofere instrucțiuni de nivel din ce în ce mai tehnic, care să cuprindă:

| (a) | o introducere în domeniul colectării de date cu privire la arme, cu trimiteri la cazuri specifice; |
| --- | --- |

(a)

o introducere în domeniul colectării de date cu privire la arme, cu trimiteri la cazuri specifice;

| (b) | tehnici de bază în domeniul identificării de arme și al documentației eficace în materie de arme; |
| --- | --- |

(b)

tehnici de bază în domeniul identificării de arme și al documentației eficace în materie de arme;

| (c) | proceduri standard de operare pentru colectarea elementelor probante și lanțul de custodie pentru materialul probatoriu; |
| --- | --- |

(c)

proceduri standard de operare pentru colectarea elementelor probante și lanțul de custodie pentru materialul probatoriu;

| (d) | cerințele investigațiilor de mare anvergură, regionale și internaționale; |
| --- | --- |

(d)

cerințele investigațiilor de mare anvergură, regionale și internaționale;

| (e) | punerea în aplicare a Instrumentului internațional de urmărire; |
| --- | --- |

(e)

punerea în aplicare a Instrumentului internațional de urmărire;

| (f) | urmărirea internațională a armelor și sisteme de urmărire a armelor (și anume Interpol și Europol); |
| --- | --- |

(f)

urmărirea internațională a armelor și sisteme de urmărire a armelor (și anume Interpol și Europol);

| (g) | utilizarea volumelor mari de date și analiza tendințelor; și |
| --- | --- |

(g)

utilizarea volumelor mari de date și analiza tendințelor; și

| (h) | posibilitățile în materie de asistență tehnică (internațională) și de intervenție pentru aplicarea legii. |
| --- | --- |

(h)

posibilitățile în materie de asistență tehnică (internațională) și de intervenție pentru aplicarea legii.

Aceste activități se vor desfășura în paralel cu investigațiile pe teren iTrace, inclusiv investigații comune (prin mentorat) desfășurate împreună cu autorități guvernamentale naționale.

4.1.3.   Rezultatele proiectului

Proiectul:

| (a) | va încuraja autoritățile naționale să acorde un acces sporit echipelor de investigații pe teren iTrace, ceea ce va răspunde solicitărilor repetate ca echipele iTrace să acorde asistență tehnică și capacitate de investigare comună și va duce la creșterea volumului de date iTrace; |
| --- | --- |

(a)

va încuraja autoritățile naționale să acorde un acces sporit echipelor de investigații pe teren iTrace, ceea ce va răspunde solicitărilor repetate ca echipele iTrace să acorde asistență tehnică și capacitate de investigare comună și va duce la creșterea volumului de date iTrace;

| (b) | va oferi asistență concretă în materie de capacitate guvernelor naționale care, deși au de suferit din cauza impactului deturnării armelor, nu dispun de instrumente de identificare și raportare a armelor deturnate folosite în conflicte; deseori această măsură deschide calea unei gestionări mai eficace a armelor la nivel național și, ca atare, sprijină punerea în aplicare a TCA, a ITI și a PdA, programarea în materie de securitate fizică și de gestionare a stocurilor (PSSM) și legăturile cu organismele internaționale de aplicare a legii, precum Interpol (iARMS) și Europol; |
| --- | --- |

(b)

va oferi asistență concretă în materie de capacitate guvernelor naționale care, deși au de suferit din cauza impactului deturnării armelor, nu dispun de instrumente de identificare și raportare a armelor deturnate folosite în conflicte; deseori această măsură deschide calea unei gestionări mai eficace a armelor la nivel național și, ca atare, sprijină punerea în aplicare a TCA, a ITI și a PdA, programarea în materie de securitate fizică și de gestionare a stocurilor (PSSM) și legăturile cu organismele internaționale de aplicare a legii, precum Interpol (iARMS) și Europol;

| (c) | va sprijini intensificarea dialogului, identificând, în special, părți interesate importante pentru alte inițiative sprijinite de Uniune (de exemplu relațiile misiunii Uniunii cu guvernele țărilor gazdă) și lansând inițiative, precum programarea PSSM (de exemplu proiectele sprijinite de Uniune de gestionare a stocurilor). |
| --- | --- |

(c)

va sprijini intensificarea dialogului, identificând, în special, părți interesate importante pentru alte inițiative sprijinite de Uniune (de exemplu relațiile misiunii Uniunii cu guvernele țărilor gazdă) și lansând inițiative, precum programarea PSSM (de exemplu proiectele sprijinite de Uniune de gestionare a stocurilor).

4.1.4.   Indicatori de implementare a proiectului

Până la 30 de vizite de instruire și de mentorat pe teren, acordând o atenție deosebită vizitelor repetate, pentru a sprijini autoritățile naționale să construiască capacități de urmărire.

Proiectul va fi implementat în cursul întregii perioade de doi ani a proiectului iTrace.

4.1.5.   Beneficiarii proiectului

Activitățile de formare și mentorat iTrace vor avea beneficii directe pentru părțile implicate de la nivel național din statele afectate de conflicte, inclusiv organisme de aplicare a legii și procurori. Programul va oferi un sprijin indirect dialogurilor naționale cu inițiativele finanțate de Uniune și alte inițiative de control al armelor, încurajând utilizarea mecanismelor de urmărire internațională (inclusiv sistemul iARMS al Interpol și Europol) și facilitând participarea la proiecte sprijinite de Uniune de gestionare a stocurilor și la alte proiecte de control al SALW.

4.2.   Proiectul nr. 2: Investigații consolidate pe teren, necesare în vederea alimentării în continuare a sistemului iTrace cu elemente documentare probante în timp real privind deturnarea și traficul de SALW și de alte arme și muniții convenționale și cu alte informații relevante

4.2.1.   Obiectivul proiectului

Proiectul va spori frecvența și durata cercetării pe teren legate de SALW și de alte arme și muniții convenționale aflate în circulație în zonele afectate de conflicte. Proiectul va acorda prioritate unor țări care prezintă un interes deosebit pentru statele membre, inclusiv, printre altele, Irak, Libia, Mali, Sudanul de Sud, Somalia, Siria și Yemen.

Stabilirea unor acorduri oficiale privind schimbul de informații cu misiunile ONU și ale Uniunii și cu o serie de organizații, precum și trimiterea selectivă a unor solicitări formale de urmărire către guvernele naționale vor facilita proiectul. În plus, proiectul va continua să efectueze cercetări documentare (prin intermediul investigațiilor de pe teren) cu privire la informațiile existente despre transferurile relevante colectate de la alte organizații decât CAR în vederea introducerii lor în sistemul iTrace, precum și să verifice informațiile respective.

4.2.2.   Activități din cadrul proiectului

În cadrul acestui proiect vor fi întreprinse următoarele activități:

| (a) | desfășurarea de experți calificați în domeniul armelor în vederea efectuării unei analize pe teren a SALW și a altor arme și muniții convenționale ilicite, precum și a materialelor aferente, recuperate din state afectate de conflicte; |
| --- | --- |

(a)

desfășurarea de experți calificați în domeniul armelor în vederea efectuării unei analize pe teren a SALW și a altor arme și muniții convenționale ilicite, precum și a materialelor aferente, recuperate din state afectate de conflicte;

| (b) | analiza, revizuirea și verificarea elementelor probante documentate privind SALW și alte arme și muniții convenționale ilicite și utilizatorii acestora, inclusiv, printre altele: fotografii ale armelor, ale părților componente și ale marcajelor interioare și exterioare ale acestora, modul de ambalare, documentația de expediere asociată și rezultatele investigațiilor pe teren (utilizatori, furnizori și rute de transfer); |
| --- | --- |

(b)

analiza, revizuirea și verificarea elementelor probante documentate privind SALW și alte arme și muniții convenționale ilicite și utilizatorii acestora, inclusiv, printre altele: fotografii ale armelor, ale părților componente și ale marcajelor interioare și exterioare ale acestora, modul de ambalare, documentația de expediere asociată și rezultatele investigațiilor pe teren (utilizatori, furnizori și rute de transfer);

| (c) | revizuirea și verificarea elementelor probante suplimentare recente privind SALW și alte arme și muniții convenționale ilicite, colectate de alte organizații decât CAR, inclusiv rapoarte din partea grupurilor ONU de monitorizare a sancțiunilor, a organizațiilor societății civile și a mass-mediei internaționale de știri; |
| --- | --- |

(c)

revizuirea și verificarea elementelor probante suplimentare recente privind SALW și alte arme și muniții convenționale ilicite, colectate de alte organizații decât CAR, inclusiv rapoarte din partea grupurilor ONU de monitorizare a sancțiunilor, a organizațiilor societății civile și a mass-mediei internaționale de știri;

| (d) | încărcarea tuturor elementelor probante colectate și revizuite în sistemul de gestionare a informațiilor și portalul de cartografiere online iTrace; |
| --- | --- |

(d)

încărcarea tuturor elementelor probante colectate și revizuite în sistemul de gestionare a informațiilor și portalul de cartografiere online iTrace;

| (e) | identificarea și susținerea partenerilor locali pentru a asigura colectarea durabilă a datelor în sprijinul iTrace pe toată durata acțiunii propuse și după încheierea acesteia; |
| --- | --- |

(e)

identificarea și susținerea partenerilor locali pentru a asigura colectarea durabilă a datelor în sprijinul iTrace pe toată durata acțiunii propuse și după încheierea acesteia;

| (f) | continuarea legăturilor cu guvernele naționale în vederea predefinirii punctelor de contact naționale și a unui mecanism de coordonare, pentru a clarifica domeniul de aplicare al investigațiilor CAR și a reduce potențialele conflicte de interese, anterior derulării investigațiilor sale. |
| --- | --- |

(f)

continuarea legăturilor cu guvernele naționale în vederea predefinirii punctelor de contact naționale și a unui mecanism de coordonare, pentru a clarifica domeniul de aplicare al investigațiilor CAR și a reduce potențialele conflicte de interese, anterior derulării investigațiilor sale.

Proiectul va fi implementat treptat în cursul întregii perioade de doi ani a proiectului iTrace.

4.2.3.   Rezultatele proiectului

Proiectul:

| (a) | va documenta, in situ, elementele probante fizice ale armelor și munițiilor convenționale deturnate sau traficate în regiunile afectate de conflicte; |
| --- | --- |

(a)

va documenta, in situ, elementele probante fizice ale armelor și munițiilor convenționale deturnate sau traficate în regiunile afectate de conflicte;

| (b) | va verifica și va dezvolta cazuri de trafic ilicit pe baza elementelor probante colectate de CAR, de organizații care au stabilit acorduri permanente de schimb de informații cu CAR, și, după caz, de alte organizații, cu privire la armele și munițiile convenționale deturnate sau traficate pe teritoriul tuturor regiunilor; |
| --- | --- |

(b)

va verifica și va dezvolta cazuri de trafic ilicit pe baza elementelor probante colectate de CAR, de organizații care au stabilit acorduri permanente de schimb de informații cu CAR, și, după caz, de alte organizații, cu privire la armele și munițiile convenționale deturnate sau traficate pe teritoriul tuturor regiunilor;

| (c) | va furniza elemente probante vizuale concrete privind armele și munițiile convenționale deturnate sau traficate, inclusiv fotografii ale articolelor, numere de serie, marcaje de fabricație, cutii, liste de colisaj, documente de expediere și certificarea utilizatorului final; |
| --- | --- |

(c)

va furniza elemente probante vizuale concrete privind armele și munițiile convenționale deturnate sau traficate, inclusiv fotografii ale articolelor, numere de serie, marcaje de fabricație, cutii, liste de colisaj, documente de expediere și certificarea utilizatorului final;

| (d) | va genera relatări textuale ale activității licite, incluzând rutele de trafic, actorii implicați în deturnare sau în transferul ilicit și evaluări ale factorilor determinanți (inclusiv gestionarea și securitatea deficitare ale stocurilor și rețelele de aprovizionare ilicite deliberate, orchestrate de state); |
| --- | --- |

(d)

va genera relatări textuale ale activității licite, incluzând rutele de trafic, actorii implicați în deturnare sau în transferul ilicit și evaluări ale factorilor determinanți (inclusiv gestionarea și securitatea deficitare ale stocurilor și rețelele de aprovizionare ilicite deliberate, orchestrate de state);

| (e) | va încărca elementele probante sus-menționate în sistemul de gestionare a informațiilor și portalul de cartografiere online iTrace, în vederea diseminării publice integrale, precum și către statele membre, prin intermediul unor platforme staționare și mobile securizate. |
| --- | --- |

(e)

va încărca elementele probante sus-menționate în sistemul de gestionare a informațiilor și portalul de cartografiere online iTrace, în vederea diseminării publice integrale, precum și către statele membre, prin intermediul unor platforme staționare și mobile securizate.

4.2.4.   Indicatori de implementare a proiectului

Până la 50 de desfășurări pe teren (inclusiv desfășurări extinse, după caz) în timpul perioadei de doi ani, pentru a genera elemente probante care să fie încărcate în sistemul de gestionare a informațiilor și portalul de cartografiere online iTrace.

Proiectul va fi implementat în cursul întregii perioade de doi ani a proiectului iTrace.

4.2.5.   Beneficiarii proiectului

iTrace va continua să furnizeze informații din ce în ce mai ample destinate în mod explicit în primul rând factorilor de decizie în materie de control al armelor din statele membre și autorităților de acordare a licențelor pentru exportul de arme, precum și instituțiilor, agențiilor și misiunilor Uniunii. Acești beneficiari din Uniune vor avea, de asemenea, acces la informații confidențiale prin platforme staționare și mobile securizate furnizate de iTrace.

Informațiile publice vor continua să fie accesibile tuturor beneficiarilor din Uniune, precum și unor beneficiari din afara Uniunii, în special factorilor de decizie în materie de control al armelor și autorităților de acordare a licențelor pentru exportul de arme din țări terțe. Dar de informațiile publicate de iTrace vor profita și organizațiile regionale și internaționale (inclusiv grupurile ONU de monitorizare a sancțiunilor, misiunile ONU de menținere a păcii, UNODC, UNODA și Interpol), organizațiile neguvernamentale de cercetare [inclusiv Centrul Internațional pentru Conversie de la Bonn (BICC), Grupul pentru cercetare și informare privind pacea (GRIP), Institutul Internațional pentru Cercetare în domeniul Păcii din Stockholm (SIPRI) și Small Arms Survey], organizațiile militante (inclusiv Amnesty International și Human Rights Watch) și mass-media internațională de știri.

4.3.   Proiectul nr. 3: Sprijin direct pentru autoritățile de control al exporturilor de arme și factorii de decizie în materie de control al armelor din statele membre.

4.3.1.   Obiectivul proiectului

Personalul proiectului iTrace va lucra în strânsă cooperare cu autoritățile naționale de acordare a licențelor pentru exportul de arme din Uniune. Informațiile furnizate de autoritățile naționale de acordare a licențelor pentru exportul de arme din Uniune vor fi tratate în mod adecvat și confidențial. De asemenea, iTrace va menține contactul cu o serie de autorități naționale de acordare a licențelor pentru exportul de arme din țări terțe. Aceste relații vor sprijini mai multe aspecte esențiale ale eforturilor internaționale care vizează abordarea deturnării și a traficului de arme convenționale și consolidarea măsurilor internaționale de combatere a deturnării, inclusiv:

| (a) | punerea la dispoziția autorităților de acordare a licențelor pentru exportul de arme a unor date detaliate și elemente probante privind deturnările documentate; |
| --- | --- |

(a)

punerea la dispoziția autorităților de acordare a licențelor pentru exportul de arme a unor date detaliate și elemente probante privind deturnările documentate;

| (b) | sprijinirea sau furnizarea, la cererea oficială a autorităților de acordare a licențelor pentru exportul de arme din statele membre, de capacitate de verificare postexpediere sau postlivrare în beneficiul statelor membre. |
| --- | --- |

(b)

sprijinirea sau furnizarea, la cererea oficială a autorităților de acordare a licențelor pentru exportul de arme din statele membre, de capacitate de verificare postexpediere sau postlivrare în beneficiul statelor membre.

4.3.2.   Activități din cadrul proiectului

În cadrul acestui proiect vor fi întreprinse următoarele activități:

| (a) | trimiterea de echipe iTrace în vizite repetate la autorități relevante din capitalele statelor membre pentru a asigura informări cu privire la aspecte legate de combaterea deturnării și a prezenta rapoarte referitoare la investigații internaționale; |
| --- | --- |

(a)

trimiterea de echipe iTrace în vizite repetate la autorități relevante din capitalele statelor membre pentru a asigura informări cu privire la aspecte legate de combaterea deturnării și a prezenta rapoarte referitoare la investigații internaționale;

| (b) | un serviciu de asistență non-stop care va oferi consiliere imediată cu privire la combaterea deturnării sau la prezența în presă a unor afirmații potențial negative făcute de părți terțe neverificate; |
| --- | --- |

(b)

un serviciu de asistență non-stop care va oferi consiliere imediată cu privire la combaterea deturnării sau la prezența în presă a unor afirmații potențial negative făcute de părți terțe neverificate;

| (c) | dezvoltarea personalizată pentru autoritățile de acordare a licențelor de export din statele membre a unor tablouri de bord online care vor asigura fluxul securizat de date din iTrace, semnalând cu un marcaj special părțile care au antecedente legate de deturnarea de arme, creând profilul destinațiilor cu risc ridicat și raportând în timp real cazuri de deturnare de arme fabricate la nivel național; și |
| --- | --- |

(c)

dezvoltarea personalizată pentru autoritățile de acordare a licențelor de export din statele membre a unor tablouri de bord online care vor asigura fluxul securizat de date din iTrace, semnalând cu un marcaj special părțile care au antecedente legate de deturnarea de arme, creând profilul destinațiilor cu risc ridicat și raportând în timp real cazuri de deturnare de arme fabricate la nivel național; și

| (d) | sprijinirea sau efectuarea de către echipele de investigație iTrace, la cererea oficială a autorităților naționale de acordare a licențelor pentru exportul de arme din statele membre, de controale (verificări) postlivrare în beneficiul statelor membre. |
| --- | --- |

(d)

sprijinirea sau efectuarea de către echipele de investigație iTrace, la cererea oficială a autorităților naționale de acordare a licențelor pentru exportul de arme din statele membre, de controale (verificări) postlivrare în beneficiul statelor membre.

Proiectul va fi implementat în cursul întregii perioade de doi ani a proiectului iTrace.

4.3.3.   Rezultatele proiectului

Proiectul:

| (a) | va sprijini autoritățile de acordare a licențelor pentru exportul de arme din statele membre, la cererea acestora, să identifice cazuri de deturnare postexport; |
| --- | --- |

(a)

va sprijini autoritățile de acordare a licențelor pentru exportul de arme din statele membre, la cererea acestora, să identifice cazuri de deturnare postexport;

| (b) | va furniza informații în sprijinul efectuării de către autoritățile de acordare a licențelor pentru exportul de arme din statele membre a unei analize complete a riscurilor de deturnare (în conformitate cu TCA și cu Poziția comună 2008/944/PESC) înainte de acordarea licențelor de export; |
| --- | --- |

(b)

va furniza informații în sprijinul efectuării de către autoritățile de acordare a licențelor pentru exportul de arme din statele membre a unei analize complete a riscurilor de deturnare (în conformitate cu TCA și cu Poziția comună 2008/944/PESC) înainte de acordarea licențelor de export;

| (c) | va furniza autorităților de acordare a licențelor pentru exportul de arme din statele membre, la cererea acestora, capacitate de verificare postexpediere; |
| --- | --- |

(c)

va furniza autorităților de acordare a licențelor pentru exportul de arme din statele membre, la cererea acestora, capacitate de verificare postexpediere;

| (d) | va sprijini factorii de decizie în materie de control al armelor din statele membre cu informații în timp real privind tendințele în materie de deturnare și de traficare, în sprijinul participării naționale la procese politice internaționale; și |
| --- | --- |

(d)

va sprijini factorii de decizie în materie de control al armelor din statele membre cu informații în timp real privind tendințele în materie de deturnare și de traficare, în sprijinul participării naționale la procese politice internaționale; și

| (e) | va oferi asistență agențiilor naționale de aplicare a legii din statele membre în sprijinul anchetelor penale, după caz și la cererea acestora. |
| --- | --- |

(e)

va oferi asistență agențiilor naționale de aplicare a legii din statele membre în sprijinul anchetelor penale, după caz și la cererea acestora.

4.3.4.   Indicatori de implementare a proiectului

Proiectarea și dezvoltarea de către proiectanții sistemului iTrace actual a unor tablouri de bord staționare și mobile personalizate, care vor asigura fluxul de informații în timp real din partiții securizate ale sistemului iTrace către autoritățile naționale din statele membre. Un serviciu de asistență, care va fi asigurat de personalul proiectului iTrace, menit să ofere sprijin deplin autorităților de control al exporturilor de arme și factorilor de decizie în materie de control al armelor din statele membre. Până la 30 de vizite în capitalele statelor membre, la cerere.

Proiectul va fi implementat în cursul întregii perioade de doi ani a proiectului iTrace.

4.3.5.   Beneficiarii proiectului

Toate statele membre interesate, cu efectuarea de vizite în capitale și desfășurarea de misiuni de verificare postexpediere, la cerere.

4.4.   Proiectul nr. 4: Informarea și coordonarea internațională a părților interesate

4.4.1.   Obiectivul proiectului

Proiectul va evidenția beneficiile iTrace pentru factorii de decizie internaționali și naționali, experții în materie de control al armelor convenționale și autoritățile de acordare a licențelor pentru exportul de arme. Vor fi concepute, de asemenea, inițiative de informare pentru a coordona în continuare schimbul de informații și pentru a construi parteneriate durabile cu persoanele și organizațiile capabile să genereze informații care pot fi înregistrate în sistemul iTrace.

4.4.2.   Activități din cadrul proiectului

În cadrul acestui proiect vor fi întreprinse următoarele activități, acordându-se atenția cuvenită pentru a se evita suprapunerea cu alte inițiative, de exemplu privind informarea cu privire la TCA:

| (a) | prezentări din partea personalului proiectului iTrace la conferințe internaționale relevante care tratează problematica comerțului ilicit cu arme convenționale, în toate aspectele sale. Prezentările din partea personalului vor fi concepute cu scopul de a pune în valoare iTrace, punând accentul pe: 1. beneficiile sale concrete pentru sprijinirea monitorizării punerii în aplicare a Programului de acțiune al ONU, a TCA și a altor instrumente internaționale relevante; 2. utilitatea sa în desemnarea domeniilor prioritare de asistență și cooperare internațională; și 3. utilitatea sa ca mecanism de stabilire a profilurilor în evaluarea riscurilor, destinat autorităților de acordare a licențelor pentru exportul de arme; |
| --- | --- |

(a)

prezentări din partea personalului proiectului iTrace la conferințe internaționale relevante care tratează problematica comerțului ilicit cu arme convenționale, în toate aspectele sale. Prezentările din partea personalului vor fi concepute cu scopul de a pune în valoare iTrace, punând accentul pe: 1. beneficiile sale concrete pentru sprijinirea monitorizării punerii în aplicare a Programului de acțiune al ONU, a TCA și a altor instrumente internaționale relevante; 2. utilitatea sa în desemnarea domeniilor prioritare de asistență și cooperare internațională; și 3. utilitatea sa ca mecanism de stabilire a profilurilor în evaluarea riscurilor, destinat autorităților de acordare a licențelor pentru exportul de arme;

| (b) | prezentări din partea personalului proiectului iTrace adresate guvernelor naționale și operațiilor de menținere a păcii. Prezentările personalului vor avea rolul de a pune în valoare iTrace pentru diferitele departamente ale misiunilor, de a încuraja și de a dezvolta acorduri oficiale privind schimbul de informații, capabile să genereze informații care pot fi încărcate în sistemul iTrace, precum și de a asista factorii de decizie în identificarea domeniilor prioritare pentru asistență și cooperare internațională. |
| --- | --- |

(b)

prezentări din partea personalului proiectului iTrace adresate guvernelor naționale și operațiilor de menținere a păcii. Prezentările personalului vor avea rolul de a pune în valoare iTrace pentru diferitele departamente ale misiunilor, de a încuraja și de a dezvolta acorduri oficiale privind schimbul de informații, capabile să genereze informații care pot fi încărcate în sistemul iTrace, precum și de a asista factorii de decizie în identificarea domeniilor prioritare pentru asistență și cooperare internațională.

Proiectul va fi implementat pe durata de doi ani a proiectului iTrace.

4.4.3.   Rezultatele proiectului

Proiectul:

| (a) | va demonstra utilitatea iTrace, precum și a ideii care constă în documentarea, elaborarea și partajarea informațiilor referitoare la deturnări în beneficiul factorilor de decizie naționali și internaționali care acționează în direcția punerii în aplicare a acordurilor privind controlul armelor convenționale și controlul exportului de arme (Programul de acțiune al ONU, TCA și alte instrumente internaționale relevante) și va evalua punerea în aplicare a acestora; |
| --- | --- |

(a)

va demonstra utilitatea iTrace, precum și a ideii care constă în documentarea, elaborarea și partajarea informațiilor referitoare la deturnări în beneficiul factorilor de decizie naționali și internaționali care acționează în direcția punerii în aplicare a acordurilor privind controlul armelor convenționale și controlul exportului de arme (Programul de acțiune al ONU, TCA și alte instrumente internaționale relevante) și va evalua punerea în aplicare a acestora;

| (b) | va furniza informații relevante pentru a sprijini factorii de decizie și experții în materie de control al armelor convenționale să identifice domeniile prioritare pentru asistență și cooperare internațională și să elaboreze strategii eficace de combatere a deturnării; |
| --- | --- |

(b)

va furniza informații relevante pentru a sprijini factorii de decizie și experții în materie de control al armelor convenționale să identifice domeniile prioritare pentru asistență și cooperare internațională și să elaboreze strategii eficace de combatere a deturnării;

| (c) | va furniza autorităților de acordare a licențelor pentru exportul de arme informații aprofundate privind iTrace și utilitatea acestuia în evaluarea riscurilor, furnizând totodată o modalitate de feedback și de consolidare a sistemului; |
| --- | --- |

(c)

va furniza autorităților de acordare a licențelor pentru exportul de arme informații aprofundate privind iTrace și utilitatea acestuia în evaluarea riscurilor, furnizând totodată o modalitate de feedback și de consolidare a sistemului;

| (d) | va facilita schimbul de informații între guvernele naționale și operațiile ONU de menținere a păcii, inclusiv prelucrarea și analizarea datelor folosind sistemul iTrace; |
| --- | --- |

(d)

va facilita schimbul de informații între guvernele naționale și operațiile ONU de menținere a păcii, inclusiv prelucrarea și analizarea datelor folosind sistemul iTrace;

| (e) | va facilita implicarea în rețea prin intermediul unui grup tot mai mare de experți în materie de control al armelor convenționale implicați în desfășurarea unor investigații in situ privind deturnarea și traficul de arme și muniții convenționale; |
| --- | --- |

(e)

va facilita implicarea în rețea prin intermediul unui grup tot mai mare de experți în materie de control al armelor convenționale implicați în desfășurarea unor investigații in situ privind deturnarea și traficul de arme și muniții convenționale;

| (f) | va spori vizibilitatea pentru public a urmăririi armelor și munițiilor convenționale ca mod de sprijinire a monitorizării punerii în aplicare a Programului de acțiune al ONU, a ITI, a TCA și a altor instrumente internaționale și regionale de control al armelor și de control al exporturilor de arme. |
| --- | --- |

(f)

va spori vizibilitatea pentru public a urmăririi armelor și munițiilor convenționale ca mod de sprijinire a monitorizării punerii în aplicare a Programului de acțiune al ONU, a ITI, a TCA și a altor instrumente internaționale și regionale de control al armelor și de control al exporturilor de arme.

4.4.4.   Indicatori de implementare a proiectului

Până la 20 de conferințe de informare la care participă personalul iTrace. Toate conferințele vor include prezentări ale iTrace. Programele și rezumatele succinte ale conferințelor vor fi incluse în raportul final.

Proiectul va fi implementat în cursul întregii perioade de doi ani a proiectului iTrace.

4.4.5.   Beneficiarii proiectului

A se consulta secțiunea 4.2.5 de mai sus pentru lista completă a beneficiarilor, care este identică cu cea a beneficiarilor acestui proiect.

4.5.   Proiectul nr. 5: Rapoarte iTrace de politică

4.5.1.   Obiectivul proiectului

Proiectul va pune la dispoziție rapoarte privind principalele probleme de politică, extrase din datele generate de investigațiile de pe teren și prezentate în sistemul iTrace. Rapoartele vor avea rolul de a evidenția anumite domenii de interes internațional, inclusiv principalele tipare de trafic de arme și muniții convenționale, distribuția regională a armelor și munițiilor traficate și domeniile prioritare care necesită atenție internațională.

4.5.2.   Activități din cadrul proiectului

O analiză aprofundată, care să ducă la elaborarea, revizuirea, editarea și publicarea a cel mult zece rapoarte iTrace de politică.

4.5.3.   Rezultatele proiectului

Proiectul:

| (a) | va genera cel mult zece rapoarte, fiecare prezentând profilul unei probleme distincte de interes internațional; |
| --- | --- |

(a)

va genera cel mult zece rapoarte, fiecare prezentând profilul unei probleme distincte de interes internațional;

| (b) | va asigura distribuția rapoartelor iTrace de politică către toate statele membre; |
| --- | --- |

(b)

va asigura distribuția rapoartelor iTrace de politică către toate statele membre;

| (c) | va desemna o strategie de informare cu scop precis, pentru a asigura acoperirea globală maximă; |
| --- | --- |

(c)

va desemna o strategie de informare cu scop precis, pentru a asigura acoperirea globală maximă;

| (d) | va susține vizibilitatea acțiunii pe arena politică și în mass-media internațională de știri, printre altele prin prezentarea informațiilor de actualitate referitoare la armele ilicite, prin furnizarea unei analize de politică relevante în sprijinul proceselor în curs privind controlul armelor și prin adaptarea rapoartelor, pentru a suscita un interes maxim din partea mass-mediei internaționale de știri. |
| --- | --- |

(d)

va susține vizibilitatea acțiunii pe arena politică și în mass-media internațională de știri, printre altele prin prezentarea informațiilor de actualitate referitoare la armele ilicite, prin furnizarea unei analize de politică relevante în sprijinul proceselor în curs privind controlul armelor și prin adaptarea rapoartelor, pentru a suscita un interes maxim din partea mass-mediei internaționale de știri.

4.5.4.   Indicatori de implementare a proiectului

Cel mult zece rapoarte de politică online produse de iTrace pe durata acțiunii propuse și distribuite la nivel mondial.

4.5.5.   Beneficiarii proiectului

A se consulta secțiunea 4.2.5 de mai sus pentru lista completă a beneficiarilor, care este identică cu cea a beneficiarilor acestui proiect.

5.   Locuri de desfășurare

Proiectele nr. 1 și nr. 2 vor presupune desfășurarea masivă pe teren a unor experți în materie de arme convenționale în regiunile afectate de conflicte. Aceste desfășurări vor fi examinate individual, ținându-se seama de securitate, acces și disponibilitatea informațiilor. CAR a stabilit deja contacte sau are proiecte în curs în multe dintre statele vizate. Proiectul nr. 3 se va desfășura în capitalele statelor membre (cu efectuarea altor deplasări în interiorul țării, sub rezerva cerințelor din statele membru). Proiectul nr. 4 se va desfășura în cadrul unor conferințe internaționale și în coordonare cu guvernele naționale și cu organizațiile relevante, la nivel mondial, pentru a asigura vizibilitatea maximă a proiectului. Proiectul nr. 5 va fi elaborat în Belgia, Italia, Franța și Regatul Unit.

6.   Durată

Durata totală estimată a proiectelor combinate este de 24 de luni.

7.   Entitatea de implementare și vizibilitatea Uniunii

CAR dotează micile echipe de investigație de pe teren cu forțe locale de apărare și de securitate, cu personal de menținere sau sprijinire a păcii și cu alți actori care dețin mandate în materie de securitate. Ori de câte ori aceste forțe sau misiuni asigură securitatea unor arme sau a unor locuri din care se colectează elemente probante, echipele CAR recuperează toate elementele probatoare disponibile cu privire la arme, la materialul conex și la grupurile de utilizatori. CAR procedează apoi la urmărirea tuturor elementelor identificabile în mod unic și desfășoară investigații de mare anvergură cu privire la transferurile de arme, la livrările de material militar și la sprijinul acordat unor părți care reprezintă o amenințare la adresa păcii și a stabilității.

Colaborând cu autoritățile naționale de acordare a licențelor de export, CAR reconstruiește lanțurile de aprovizionare care sunt responsabile de livrările de arme în conflictele armate, identificând activitățile ilicite și deturnările de armament de pe piețele legale către cele ilicite. CAR înregistrează toate informațiile în sistemul său global de monitorizare a armelor, iTrace, care, cu cele peste 100 000 de înregistrări de arme folosite în conflicte pe care le conține, reprezintă la nivel mondial cel mai mare registru de date privind armele folosite în conflicte.

CAR utilizează aceste informații (a) pentru a alerta statele membre cu privire la deturnările de arme și muniții și (b) pentru a permite inițiative specifice de combatere a deturnărilor, inclusiv măsuri revizuite de control al exporturilor și o acțiune diplomatică internațională.

Această metodologie s-a dovedit capabilă să detecteze deturnarea aproape imediat, echipele de pe teren ale CAR informând statele membre cu privire la arme deturnate atunci când încă erau desfășurate în zone afectate de conflicte (de exemplu în timp ce se aflau în Mosul, Irak). În unele cazuri, echipele CAR au descoperit retransferuri neautorizate la două luni după ieșirea din fabrică.

La 22 octombrie 2015, prin Decizia (PESC) 2015/1908, s-a oferit sprijin pentru CAR pentru continuarea și consolidarea proiectului iTrace instituit prin Decizia 2013/698/PESC. Proiectele, cunoscute sub denumirea de iTrace I și, respectiv, iTrace II, i-au asigurat acestui sistem recunoașterea la nivel mondial ca inițiativă importantă de monitorizare a armelor folosite în conflicte și au furnizat un sprijin direct autorităților de acordare a licențelor de export și factorilor de decizie în materie de control al armelor din statele membre.

În plus, la 2 decembrie 2015, planul de acțiune al Uniunii împotriva traficului și utilizării ilegale de arme de foc și explozivi a solicitat „extinderea utilizării iTrace” și a recomandat ca orice autoritate națională de aplicare a legii care detectează o deturnare de arme și muniție să confrunte constatările cu înregistrările din iTrace.

CAR ia toate măsurile necesare pentru a aduce în atenția publicului faptul că Uniunea a finanțat acțiunea. Aceste măsuri respectă manualul Comisiei privind comunicarea și vizibilitatea pentru acțiunea externă a Uniunii elaborat și publicat de Comisie.

Prin urmare, CAR va asigura vizibilitatea contribuției Uniunii printr-o strategie de marcă (branding) și publicitate adecvate, evidențiind rolul Uniunii, asigurând transparența acțiunilor sale și sensibilizarea publicului cu privire la motivele deciziei, precum și cu privire la sprijinul acordat de Uniune pentru decizie și rezultatele acestui sprijin. Materialele produse de acest proiect vor afișa în mod clar drapelul Uniunii, în conformitate cu orientările Uniunii privind utilizarea și reproducerea corespunzătoare a drapelului.

8.   Raportarea

CAR va pregăti rapoarte descriptive periodice trimestriale.

---

(1)  Decizia 2013/698/PESC a Consiliului din 25 noiembrie 2013 în sprijinul unui mecanism global de raportare privind armele de calibru mic și armamentul ușor și alte arme și muniții convenționale ilicite pentru a reduce riscul comerțului ilicit cu acestea (JO L 320, 30.11.2013, p. 34).

(2)  Decizia (PESC) 2015/1908 a Consiliului din 22 octombrie 2015 în sprijinul unui mecanism global de raportare privind armele de calibru mic și armamentul ușor și alte arme și muniții convenționale ilicite pentru a reduce riscul comerțului ilicit cu acestea („iTrace II”) (JO L 278, 23.10.2015, p. 15).

(3)  Poziția comună 2008/944/PESC a Consiliului din 8 decembrie 2008 de definire a normelor comune care reglementează controlul exporturilor de tehnologie și echipament militar (JO L 335, 13.12.2008, p. 99).

---

| 12.12.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/32 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/32

---

DECIZIA (UE) 2017/2284 A CONSILIULUI

din 11 decembrie 2017

privind sprijinirea statelor din Africa, regiunea Asia-Pacific, America Latină și zona Caraibilor în vederea participării acestora la procesul consultativ desfășurat în cadrul grupului de experți la nivel înalt însărcinat cu pregătirea tratatului de interzicere a producerii de material fisil

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 28 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | La 12 decembrie 2003, Consiliul European a adoptat Strategia UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă (denumită în continuare „strategia”), la capitolul II al acesteia fiind enumerate măsurile care trebuie urmărite în vederea unui multilateralism eficace, care este piatra de temelie a strategiei europene de combatere a proliferării armelor de distrugere în masă. Aceasta prevede, între altele, că „UE este angajată față de sistemul de tratate multilaterale, care asigură temeiul juridic și normativ pentru toate eforturile de neproliferare” și că „politica UE este de a urmări încheierea unui acord internațional privind interzicerea producerii de material fisil pentru arme nucleare sau alte dispozitive explozive nucleare”. |
| --- | --- |

(1)

La 12 decembrie 2003, Consiliul European a adoptat Strategia UE împotriva proliferării armelor de distrugere în masă (denumită în continuare „strategia”), la capitolul II al acesteia fiind enumerate măsurile care trebuie urmărite în vederea unui multilateralism eficace, care este piatra de temelie a strategiei europene de combatere a proliferării armelor de distrugere în masă. Aceasta prevede, între altele, că „UE este angajată față de sistemul de tratate multilaterale, care asigură temeiul juridic și normativ pentru toate eforturile de neproliferare” și că „politica UE este de a urmări încheierea unui acord internațional privind interzicerea producerii de material fisil pentru arme nucleare sau alte dispozitive explozive nucleare”.

| (2) | În prezent, UE pune în aplicare în mod activ strategia și se asigură că măsurile enumerate la capitolul III produc efecte, în special prin alocarea de resurse financiare destinate sprijinirii proiectelor specifice în vederea îmbunătățirii sistemului multilateral de combatere a proliferării, precum și a măsurilor de consolidare a încrederii la nivel multilateral. |
| --- | --- |

(2)

În prezent, UE pune în aplicare în mod activ strategia și se asigură că măsurile enumerate la capitolul III produc efecte, în special prin alocarea de resurse financiare destinate sprijinirii proiectelor specifice în vederea îmbunătățirii sistemului multilateral de combatere a proliferării, precum și a măsurilor de consolidare a încrederii la nivel multilateral.

| (3) | La 8 decembrie 2008, Consiliul a adoptat concluzii și un document intitulat „Noi linii de acțiune ale Uniunii Europene privind combaterea proliferării armelor de distrugere în masă și a vectorilor acestora”. În documentul respectiv se afirmă, printre altele, că UE se angajează să continue și să intensifice acțiunile „în favoarea demarării negocierilor privind tratatul de interzicere a producerii de material fisil (FMCT)”. |
| --- | --- |

(3)

La 8 decembrie 2008, Consiliul a adoptat concluzii și un document intitulat „Noi linii de acțiune ale Uniunii Europene privind combaterea proliferării armelor de distrugere în masă și a vectorilor acestora”. În documentul respectiv se afirmă, printre altele, că UE se angajează să continue și să intensifice acțiunile „în favoarea demarării negocierilor privind tratatul de interzicere a producerii de material fisil (FMCT)”.

| (4) | UE a solicitat în mod repetat demararea imediată și încheierea rapidă a negocierilor referitoare la un tratat de interzicere a producerii de material fisil pentru arme nucleare sau alte dispozitive explozive nucleare, pe baza documentului CD/1299 și a mandatului inclus în acesta. În același sens, UE a încurajat și încurajează în continuare toți membrii Conferinței pentru dezarmare (CD) să își îndrepte toate eforturile în direcția depășirii impasului în care se află CD și să adopte un program de lucru cuprinzător și echilibrat care să includă demararea imediată a negocierilor privind un tratat de interzicere a producerii de material fisil (FMCT). |
| --- | --- |

(4)

UE a solicitat în mod repetat demararea imediată și încheierea rapidă a negocierilor referitoare la un tratat de interzicere a producerii de material fisil pentru arme nucleare sau alte dispozitive explozive nucleare, pe baza documentului CD/1299 și a mandatului inclus în acesta. În același sens, UE a încurajat și încurajează în continuare toți membrii Conferinței pentru dezarmare (CD) să își îndrepte toate eforturile în direcția depășirii impasului în care se află CD și să adopte un program de lucru cuprinzător și echilibrat care să includă demararea imediată a negocierilor privind un tratat de interzicere a producerii de material fisil (FMCT).

| (5) | În 2013, Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite (AGONU) a adoptat o rezoluție prin care a fost instituit un grup de experți guvernamentali (GGE) provenind din 25 de state, fără mandat de negociere, responsabil cu formularea de recomandări cu privire la eventuale aspecte care ar contribui la un tratat de interzicere a producerii de material fisil pentru arme nucleare sau alte dispozitive explozive nucleare. GGE și-a prezentat raportul în cadrul Comisiei I (dezarmare) a AGONU în 2015. |
| --- | --- |

(5)

În 2013, Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite (AGONU) a adoptat o rezoluție prin care a fost instituit un grup de experți guvernamentali (GGE) provenind din 25 de state, fără mandat de negociere, responsabil cu formularea de recomandări cu privire la eventuale aspecte care ar contribui la un tratat de interzicere a producerii de material fisil pentru arme nucleare sau alte dispozitive explozive nucleare. GGE și-a prezentat raportul în cadrul Comisiei I (dezarmare) a AGONU în 2015.

| (6) | În 2016, Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite a adoptat Rezoluția 71/259, intitulată „Tratat de interzicere a producerii de material fisil pentru arme nucleare sau alte dispozitive explozive nucleare”. Rezoluția 71/259 solicită secretarului general să instituie un grup de experți la nivel înalt însărcinat cu pregătirea FMCT care să examineze și să formuleze recomandări cu privire la elementele de fond ale unui viitor tratat de interzicere a producerii de material fisil pentru arme nucleare sau alte dispozitive explozive care să fie nediscriminatoriu și multilateral și care să poată fi verificat în mod efectiv la nivel internațional. Grupul de experți la nivel înalt însărcinat cu pregătirea FMCT va avea membri din 25 de state și va organiza două reuniuni informale de consultare, deschise tuturor statelor membre ale Organizației Națiunilor Unite pentru a permite participarea tuturor statelor la procesul FMCT. Se preconizează că lucrările pe care urmează să le desfășoare grupul de pregătire vor avea drept rezultat negocieri cu privire la această chestiune importantă, cu scopul de a înregistra progrese în ceea ce privește dezarmarea și neproliferarea nucleară. |
| --- | --- |

(6)

În 2016, Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite a adoptat Rezoluția 71/259, intitulată „Tratat de interzicere a producerii de material fisil pentru arme nucleare sau alte dispozitive explozive nucleare”. Rezoluția 71/259 solicită secretarului general să instituie un grup de experți la nivel înalt însărcinat cu pregătirea FMCT care să examineze și să formuleze recomandări cu privire la elementele de fond ale unui viitor tratat de interzicere a producerii de material fisil pentru arme nucleare sau alte dispozitive explozive care să fie nediscriminatoriu și multilateral și care să poată fi verificat în mod efectiv la nivel internațional. Grupul de experți la nivel înalt însărcinat cu pregătirea FMCT va avea membri din 25 de state și va organiza două reuniuni informale de consultare, deschise tuturor statelor membre ale Organizației Națiunilor Unite pentru a permite participarea tuturor statelor la procesul FMCT. Se preconizează că lucrările pe care urmează să le desfășoare grupul de pregătire vor avea drept rezultat negocieri cu privire la această chestiune importantă, cu scopul de a înregistra progrese în ceea ce privește dezarmarea și neproliferarea nucleară.

| (7) | Toate statele membre ale UE au votat în favoarea Rezoluției 71/259 din 2016 a Adunării Generale a ONU privind FMCT, care a fost prezentată de Canada, Germania și Țările de Jos. Rezoluția stabilește un proces deschis participării tuturor prin organizarea unor reuniuni consultative informale în prezența tuturor statelor membre aleONU și a președintelui grupului de experți la nivel înalt însărcinat cu pregătirea FMCT. Mai multe state membre ale UE vor participa la lucrările grupului de experți la nivel înalt, al cărui mandat este de a formula recomandări privind elementele de fond ale unui viitor tratat, fără a aduce atingere pozițiilor naționale în negocierile viitoare. |
| --- | --- |

(7)

Toate statele membre ale UE au votat în favoarea Rezoluției 71/259 din 2016 a Adunării Generale a ONU privind FMCT, care a fost prezentată de Canada, Germania și Țările de Jos. Rezoluția stabilește un proces deschis participării tuturor prin organizarea unor reuniuni consultative informale în prezența tuturor statelor membre aleONU și a președintelui grupului de experți la nivel înalt însărcinat cu pregătirea FMCT. Mai multe state membre ale UE vor participa la lucrările grupului de experți la nivel înalt, al cărui mandat este de a formula recomandări privind elementele de fond ale unui viitor tratat, fără a aduce atingere pozițiilor naționale în negocierile viitoare.

| (8) | Grupul de experți la nivel înalt însărcinat cu pregătirea FMCT va aduce o contribuție practică la eforturile de dezarmare și neproliferare nucleară. Un raport al Grupului de experți guvernamentali (1), precum și două rapoarte ale secretarului general în legătură cu acest subiect (2) au identificat complexitatea problemei, precum și o serie de teme care merită o analiză și o examinare suplimentare din partea statelor membre ale ONU. Grupul de experți la nivel înalt însărcinat cu pregătirea FMCT va raporta Adunării Generale a ONU în cadrul celei de a 73-a sesiuni a sale (2018). |
| --- | --- |

(8)

Grupul de experți la nivel înalt însărcinat cu pregătirea FMCT va aduce o contribuție practică la eforturile de dezarmare și neproliferare nucleară. Un raport al Grupului de experți guvernamentali (1), precum și două rapoarte ale secretarului general în legătură cu acest subiect (2) au identificat complexitatea problemei, precum și o serie de teme care merită o analiză și o examinare suplimentare din partea statelor membre ale ONU. Grupul de experți la nivel înalt însărcinat cu pregătirea FMCT va raporta Adunării Generale a ONU în cadrul celei de a 73-a sesiuni a sale (2018).

| (9) | În sens mai larg, materialul fisil (precum plutoniul sau uraniul puternic îmbogățit) care poate provoca o reacție de fisiune în lanț explozivă este un ingredient esențial al armelor nucleare. Demararea imediată și încheierea rapidă în cadrul CD a negocierilor cu privire la un tratat de interzicere a producerii de material fisil pentru arme nucleare sau alte dispozitive explozive nucleare a fost și rămâne o prioritate de lungă durată pentru UE. |
| --- | --- |

(9)

În sens mai larg, materialul fisil (precum plutoniul sau uraniul puternic îmbogățit) care poate provoca o reacție de fisiune în lanț explozivă este un ingredient esențial al armelor nucleare. Demararea imediată și încheierea rapidă în cadrul CD a negocierilor cu privire la un tratat de interzicere a producerii de material fisil pentru arme nucleare sau alte dispozitive explozive nucleare a fost și rămâne o prioritate de lungă durată pentru UE.

| (10) | Un tratat de interzicere a producerii de material fisil pentru arme nucleare sau alte dispozitive explozive nucleare ar reprezenta un pas esențial către crearea condițiilor pentru o lume fără arme nucleare. FMCT este considerat un instrument multilateral care trebuie negociat în domeniul dezarmării nucleare ca element complementar Tratatului de neproliferare nucleară (TNP) și a Tratatului de interzicere totală a experiențelor nucleare (CTBT), |
| --- | --- |

(10)

Un tratat de interzicere a producerii de material fisil pentru arme nucleare sau alte dispozitive explozive nucleare ar reprezenta un pas esențial către crearea condițiilor pentru o lume fără arme nucleare. FMCT este considerat un instrument multilateral care trebuie negociat în domeniul dezarmării nucleare ca element complementar Tratatului de neproliferare nucleară (TNP) și a Tratatului de interzicere totală a experiențelor nucleare (CTBT),

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   În conformitate cu strategia UE, care stabilește drept obiectiv menținerea, punerea în aplicare și consolidarea tratatelor și acordurilor multilaterale de dezarmare și neproliferare, Uniunea acordă sprijin statelor din Africa, regiunea Asia-Pacific, America Latină și zona Caraibilor în vederea participării acestora la procesul consultativ desfășurat în cadrul grupului de experți la nivel înalt însărcinat cu pregătirea tratatului de interzicere a producerii de material fisil.

(2)   Proiectele prin care se acordă sprijin statelor din Africa, regiunea Asia-Pacific, America Latină și zona Caraibilor în vederea participării acestora la procesul consultativ desfășurat în cadrul grupului de experți la nivel înalt însărcinat cu pregătirea FMCT și care corespund unor măsuri conforme cu strategia UE cuprind ateliere subregionale, reuniuni la nivel de experți, activități de sprijin funcțional desfășurate în beneficiul statelor membre ale Organizației Națiunilor Unite și instituirea unui registru de informații și publicații relevante.

(3)   Obiectivul proiectelor este:

| — | facilitarea dialogului la nivel regional între statele din Africa, regiunea Asia-Pacific, America Latină și zona Caraibilor; |
| --- | --- |

—

facilitarea dialogului la nivel regional între statele din Africa, regiunea Asia-Pacific, America Latină și zona Caraibilor;

| — | dezvoltarea unui sentiment de responsabilitate în rândul statelor din regiunile menționate în ceea ce privește FMCT; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea unui sentiment de responsabilitate în rândul statelor din regiunile menționate în ceea ce privește FMCT;

| — | identificarea nevoilor și a priorităților statelor din regiunile menționate în materie de politici la nivel național; |
| --- | --- |

—

identificarea nevoilor și a priorităților statelor din regiunile menționate în materie de politici la nivel național;

| — | implicarea organizațiilor regionale relevante în dezbaterile privind un tratat de interzicere a producerii de material fisil pentru arme nucleare sau alte dispozitive explozive nucleare care urmează să fie negociat în cadrul Conferinței pentru dezarmare; |
| --- | --- |

—

implicarea organizațiilor regionale relevante în dezbaterile privind un tratat de interzicere a producerii de material fisil pentru arme nucleare sau alte dispozitive explozive nucleare care urmează să fie negociat în cadrul Conferinței pentru dezarmare;

| — | evaluarea implicațiilor acestui proces la nivel regional și a rolului pe care organizațiilor regionale și internaționale relevante îl pot avea în acest proces; |
| --- | --- |

—

evaluarea implicațiilor acestui proces la nivel regional și a rolului pe care organizațiilor regionale și internaționale relevante îl pot avea în acest proces;

| — | analiza comparativă a implicațiilor procesului pentru fiecare regiune; |
| --- | --- |

—

analiza comparativă a implicațiilor procesului pentru fiecare regiune;

| — | facilitarea transferului de cunoștințe între mediul academic, organizațiile societății civile și statele membre în legătură cu materialele fisile. |
| --- | --- |

—

facilitarea transferului de cunoștințe între mediul academic, organizațiile societății civile și statele membre în legătură cu materialele fisile.

(4)   O descriere detaliată a proiectelor se regăsește în anexă.

Articolul 2

(1)   Înaltul Reprezentant (ÎR) este responsabil de punerea în aplicare a prezentei decizii.

(2)   Punerea în aplicare la nivel tehnic a proiectelor menționate la articolul 1 alineatul (2) se efectuează de către Biroul pentru probleme de dezarmare al Națiunilor Unite (UNODA) prin intermediul diviziei sale de la Geneva și al Diviziei Regionale pentru Dezarmare, cele trei centre regionale pentru pace și dezarmare din Africa (UNREC), Asia și Pacific (UNRCPD) și America Latină și zona Caraibilor (UN-LiREC). UNODA îndeplinește această sarcină sub responsabilitatea ÎR. În acest scop, ÎR inițiază procedurile necesare împreună cu UNODA.

Articolul 3

(1)   Valoarea de referință financiară pentru punerea în aplicare a proiectelor menționate la articolul 1 alineatul (2) este de 1 220 880,51 EUR.

(2)   Cheltuielile finanțate din suma prevăzută la alineatul (1) se gestionează în conformitate cu procedurile și normele aplicabile bugetului general al Uniunii.

(3)   Comisia supraveghează gestionarea corectă a cheltuielilor menționate la alineatul (1). În acest scop, Comisia încheie un acord de finanțare cu UNODA pentru valoarea de referință, ulterior adoptării prezentei decizii a Consiliului. Acordul stipulează că sarcina de a asigura vizibilitatea contribuției Uniunii, adaptată dimensiunii acesteia, revine UNODA.

(4)   Comisia depune eforturi în vederea încheierii acordului de finanțare menționat la alineatul (3) în cel mai scurt timp posibil după intrarea în vigoare a prezentei decizii. Comisia informează Consiliul cu privire la orice dificultate în cadrul respectivului proces și cu privire la data încheierii acordului de finanțare.

Articolul 4

(1)   ÎR raportează Consiliului cu privire la punerea în aplicare a prezentei decizii pe baza rapoartelor periodice pregătite de UNODA. Rapoartele respective reprezintă baza evaluării efectuate de Consiliu.

(2)   Comisia furnizează informații cu privire la aspectele financiare ale proiectelor menționate la articolul 1 alineatul (2).

Articolul 5

(1)   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

(2)   Prezenta decizie expiră la 36 de luni de la data încheierii acordului de finanțare menționat la articolul 3 alineatul (3). Cu toate acestea, prezenta decizie expiră la șase luni de la intrarea sa în vigoare în cazul în care nu a fost încheiat niciun acord de finanțare în termenul menționat.

Adoptată la Bruxelles, 11 decembrie 2017.

Pentru Consiliu

Președintele

F. MOGHERINI

---

(1)  A/70/81, raportul Grupului de experți guvernamentali, fără mandat de negociere, responsabil cu formularea de recomandări cu privire la eventuale aspecte care ar contribui la un tratat de interzicere a producerii de material fisil pentru arme nucleare sau alte dispozitive explozive nucleare.

1

(2)  A/68/154, A/68/154/Add.1, A/71/140/Rev.1 și A/71/140/Rev.1/Add.1.

2

---

ANEXĂ

1.   OBIECTIV

Este necesar ca statele membre să înțeleagă pe deplin, încă din primele etape ale procesului, consecințele unui viitor tratat și relația acestuia cu instrumentele regionale privind zonele denuclearizate, cu Tratatul cu privire la neproliferarea armelor nucleare (TNP) și cu alte instrumente. Prin urmare, obiectivul general al noii decizii a Consiliului ar trebui să fie acela de a asigura finanțare, astfel încât comunitatea internațională să dispună de cunoștințe ample cu privire la un tratat de interzicere a producerii de material fisil (FMCT) pentru arme nucleare sau alte dispozitive explozive nucleare, pentru ca toate statele membre ale ONU să fie în măsură să participe pe deplin la procesul de consultare, precum și la eventualele negocieri viitoare referitoare la un astfel de tratat în cadrul Conferinței pentru dezarmare.

Implicarea statelor membre ale ONU la nivel regional va constitui elementul complementar al reuniunilor consultative informale care vor fi organizate la New York de președintele grupului de experți la nivel înalt însărcinat cu pregătirea FMCT, îmbunătățind astfel participarea statelor la nivel cantitativ și calitativ și consolidând caracterul incluziv al negocierilor viitoare referitoare la un astfel de tratat din cadrul Conferinței pentru dezarmare.

Organizarea unei serii de ateliere la nivel subregional va permite schimbul de cunoștințe și de informații în interiorul regiunilor, precum și între regiuni. Atelierele vor include o combinație de reuniuni de informare cu caracter tehnic și de discuții despre relevanța și despre implicațiile acestor tratate viitoare asupra acordurilor regionale existente. Reuniunile de informare cu caracter tehnic ținute de experții de resort vor analiza aspectele de fond legate de FMCT, în timp ce discuțiile vor determina participanții să ia în considerare implicațiile regionale și relevanța unui eventual tratat.

Grupul de experți la nivel înalt însărcinat cu pregătirea FMCT va prezenta un raport Adunării Generale a ONU la cea de a 73-a sesiune a sa (2018). Adunarea Generală poate decide să ia măsuri suplimentare cu privire la această chestiune. Pentru a sprijini participarea statelor membre ale ONU la discuțiile vizând această chestiune, proiectul va continua până la sfârșitul sesiunii ordinare a celei de a 74-a sesiuni a Adunării Generale a ONU (decembrie 2019).

Biroul Organizației Națiunilor Unite pentru probleme de dezarmare (UNODA), prin intermediul diviziei sale de la Geneva și al Diviziei Regionale pentru Dezarmare, care include Centrul Regional al ONU pentru Pace și Dezarmare în Africa (UNREC) de la Lomé, Togo, Centrul Regional al ONU pentru Pace și Dezarmare în Asia și Pacific (UNRCPD) de la Kathmandu, Nepal și Centrul Regional al ONU pentru Pace, Dezarmare și Dezvoltare în America Latină și în Regiunea Caraibilor (UN-LiREC) de la Lima, Peru, toate au acumulat o experiență îndelungată în a oferi sprijin statelor și în a promova dialogul privind dezarmarea și neproliferarea nucleare în regiunile din care acestea fac parte.

Experții vor fi selecționați din mai multe țări, dintr-o largă arie geografică, din guverne și organizații regionale, precum și din organizații ale societății civile, cum ar fi Grupul internațional privind materialele fisile (IPFM), Centrul de cercetare, pregătire și informare în materie de verificare (VERTIC), Institutul pentru Studii de Securitate (ISS), precum și din mediul academic.

Obiectivul 16.8 din cadrul obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU recunoaște necesitatea de a: „extinde și consolida participarea țărilor în curs de dezvoltare la instituțiile de guvernare globală”. Prin urmare, acțiunile avute în vedere în cadrul acestui proiect ar putea contribui la realizarea acestui obiectiv.

2.   ACTIVITĂȚI

2.1.   Obiectivele activităților:

| — | să faciliteze dialogul la nivel regional și subregional în rândul statelor din Africa, regiunea Asia-Pacific, America Latină și zona Caraibilor; |
| --- | --- |

—

să faciliteze dialogul la nivel regional și subregional în rândul statelor din Africa, regiunea Asia-Pacific, America Latină și zona Caraibilor;

| — | să asocieze organizațiile regionale relevante la discuțiile privind un eventual FMCT; |
| --- | --- |

—

să asocieze organizațiile regionale relevante la discuțiile privind un eventual FMCT;

| — | să dezvolte un sentiment de responsabilitate într-un viitor FMCT în rândul tuturor statelor; |
| --- | --- |

—

să dezvolte un sentiment de responsabilitate într-un viitor FMCT în rândul tuturor statelor;

| — | să faciliteze transmiterea și aplicarea cunoștințelor privind chestiuni legate de interzicerea producerii de material fisil pentru arme nucleare sau alte dispozitive explozive nucleare între mediul academic, organizațiile societății civile și statele membre. |
| --- | --- |

—

să faciliteze transmiterea și aplicarea cunoștințelor privind chestiuni legate de interzicerea producerii de material fisil pentru arme nucleare sau alte dispozitive explozive nucleare între mediul academic, organizațiile societății civile și statele membre.

2.2.   Descrierea activităților

Toate activitățile vor fi organizate de UNODA, prin intermediul diviziei sale de la Geneva și al Diviziei Regionale pentru Dezarmare, care include UNREC de la Lomé, Togo, al UNRCPD de la Kathmandu, Nepal și al UN-LiREC de la Lima, Peru.

| (a) | Ateliere subregionale în Africa, Asia și Pacific, America Latină și zona Caraibilor
  UNODA va organiza până la șase seminare subregionale în Africa, Asia și Pacific, America Latină și zona Caraibilor. UNODA va organiza ateliere subregionale de una sau două zile în fiecare dintre regiunile din Africa, Asia și Pacific, America Latină și zona Caraibilor.
  Seminarele vor include experți din capitalele țărilor din subregiunile respective, precum și grupul de experți la nivel înalt însărcinat cu pregătirea FMCT, din partea Uniunii Europene, din partea societății civile și din mediul academic.
  Aceste seminare vor completa reuniunile consultative informale cu participare nelimitată organizate la New York de președintele grupului de experți la nivel înalt însărcinat cu pregătirea FMCT, în conformitate cu Rezoluția 71/259 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite, și vor înlesni implicarea experților din statele membre ale ONU în viitoarele negocieri privind FMCT. |
| --- | --- |

(a)

Ateliere subregionale în Africa, Asia și Pacific, America Latină și zona Caraibilor

UNODA va organiza până la șase seminare subregionale în Africa, Asia și Pacific, America Latină și zona Caraibilor. UNODA va organiza ateliere subregionale de una sau două zile în fiecare dintre regiunile din Africa, Asia și Pacific, America Latină și zona Caraibilor.

Seminarele vor include experți din capitalele țărilor din subregiunile respective, precum și grupul de experți la nivel înalt însărcinat cu pregătirea FMCT, din partea Uniunii Europene, din partea societății civile și din mediul academic.

Aceste seminare vor completa reuniunile consultative informale cu participare nelimitată organizate la New York de președintele grupului de experți la nivel înalt însărcinat cu pregătirea FMCT, în conformitate cu Rezoluția 71/259 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite, și vor înlesni implicarea experților din statele membre ale ONU în viitoarele negocieri privind FMCT.

| (b) | Reuniuni la nivel de experți cu experți ai organizațiilor regionale
  UNODA va organiza trei reuniuni la nivel de experți cu organizații regionale relevante din Africa, Asia și Pacific, America Latină și zona Caraibilor, inclusiv ABACC, AFCONE, OPANAL și Forumul regional al ASEAN, pentru a aduce în contact membrii grupului de experți la nivel înalt însărcinat cu pregătirea FMCT cu experți ai organizațiilor regionale și ai organizațiilor societății civile, inclusiv Consorțiul UE pentru neproliferare, VERTIC, IPFM și ISS, pentru a pregăti viitoarele negocieri privind FMCT și pentru ca acestea să poată beneficia cu ușurință de experiența și de cunoștințele specializate de la nivel regional. |
| --- | --- |

(b)

Reuniuni la nivel de experți cu experți ai organizațiilor regionale

UNODA va organiza trei reuniuni la nivel de experți cu organizații regionale relevante din Africa, Asia și Pacific, America Latină și zona Caraibilor, inclusiv ABACC, AFCONE, OPANAL și Forumul regional al ASEAN, pentru a aduce în contact membrii grupului de experți la nivel înalt însărcinat cu pregătirea FMCT cu experți ai organizațiilor regionale și ai organizațiilor societății civile, inclusiv Consorțiul UE pentru neproliferare, VERTIC, IPFM și ISS, pentru a pregăti viitoarele negocieri privind FMCT și pentru ca acestea să poată beneficia cu ușurință de experiența și de cunoștințele specializate de la nivel regional.

| (c) | Sprijin funcțional acordat statelor membre
  În urma atelierelor, UNODA va răspunde la până la șase cereri de sprijin funcțional din partea statelor membre din Africa, Asia și Pacific, America Latină și zona Caraibilor, ținând seama de principiul echilibrului geografic. |
| --- | --- |

(c)

Sprijin funcțional acordat statelor membre

În urma atelierelor, UNODA va răspunde la până la șase cereri de sprijin funcțional din partea statelor membre din Africa, Asia și Pacific, America Latină și zona Caraibilor, ținând seama de principiul echilibrului geografic.

| (d) | Punerea la dispoziție a materialelor de referință și publicarea rezultatelor
  Pe durata proiectului, UNODA va pune la punct și va întreține un site web specializat care va conține materiale de referință relevante, pentru a sprijini statele să se pregătească pentru viitorul FMCT, pentru a servi drept registru de surse de informare pentru state, organizații regionale, organizații ale societății civile și cercetători și pentru a facilita comunicarea la nivel transregional.
  UNODA va publica până la două caiete ocazionale de studii privind rezultatele atelierelor regionale și ale reuniunilor la nivel de experți cu organizațiile regionale. |
| --- | --- |

(d)

Punerea la dispoziție a materialelor de referință și publicarea rezultatelor

Pe durata proiectului, UNODA va pune la punct și va întreține un site web specializat care va conține materiale de referință relevante, pentru a sprijini statele să se pregătească pentru viitorul FMCT, pentru a servi drept registru de surse de informare pentru state, organizații regionale, organizații ale societății civile și cercetători și pentru a facilita comunicarea la nivel transregional.

UNODA va publica până la două caiete ocazionale de studii privind rezultatele atelierelor regionale și ale reuniunilor la nivel de experți cu organizațiile regionale.

2.3.   Impactul activităților:

| — | Statele din Africa, Asia, Pacific, America Latină și zona Caraibilor vor putea participa cu ușurință la viitoarele negocieri privind FMCT; |
| --- | --- |

—

Statele din Africa, Asia, Pacific, America Latină și zona Caraibilor vor putea participa cu ușurință la viitoarele negocieri privind FMCT;

| — | Negocierile privind un viitor FMCT vor beneficia de expertiza și de cunoștințele de specialitate existente la nivel regional privind interzicerea producerii de material fisil pentru arme nucleare sau alte dispozitive explozive nucleare; |
| --- | --- |

—

Negocierile privind un viitor FMCT vor beneficia de expertiza și de cunoștințele de specialitate existente la nivel regional privind interzicerea producerii de material fisil pentru arme nucleare sau alte dispozitive explozive nucleare;

| — | Materialele de referință relevante vor fi puse la dispoziția viitorilor negociatori și a experților statelor, ai organizațiilor regionale, ai organizațiilor societății civile și din mediul academic. |
| --- | --- |

—

Materialele de referință relevante vor fi puse la dispoziția viitorilor negociatori și a experților statelor, ai organizațiilor regionale, ai organizațiilor societății civile și din mediul academic.

3.   PARTENERI ÎN CADRUL MĂSURILOR

| — | Sistemul ONU: UNODA, prin intermediul diviziei sale de la Geneva și al Diviziei Regionale pentru Dezarmare, care include cele trei centre regionale pentru pace și dezarmare din Africa (UNREC), din regiunea Asia-Pacific (UNRCPD) și din America Latină și zona Caraibilor (UN-LiREC); |
| --- | --- |

—

Sistemul ONU: UNODA, prin intermediul diviziei sale de la Geneva și al Diviziei Regionale pentru Dezarmare, care include cele trei centre regionale pentru pace și dezarmare din Africa (UNREC), din regiunea Asia-Pacific (UNRCPD) și din America Latină și zona Caraibilor (UN-LiREC);

| — | Organizații regionale și subregionale: ABACC, AFCONE, OPANAL, Forumul regional al ASEAN; |
| --- | --- |

—

Organizații regionale și subregionale: ABACC, AFCONE, OPANAL, Forumul regional al ASEAN;

| — | Organizații neguvernamentale: Consorțiul UE pentru neproliferare, VERTIC, IPFM, ISS. |
| --- | --- |

—

Organizații neguvernamentale: Consorțiul UE pentru neproliferare, VERTIC, IPFM, ISS.

4.   INTERSECTAREA CU EFORTURILE UNIUNII

Pe baza informărilor periodice din partea UNODA cu privire la activitățile sale, Uniunea poate decide să completeze aceste eforturi prin acțiuni diplomatice specifice de sensibilizare cu privire la importanța depășirii impasului de lungă durată cu care se confruntă Conferința pentru dezarmare și cu privire la importanța demarării imediate și a finalizării rapide a negocierilor din cadrul Conferinței pentru dezarmare privind un tratat de interzicere a producerii de material fisil pentru arme nucleare sau alte dispozitive explozive nucleare (FMCT), pe baza documentului CD/1299 și a mandatului inclus în acesta.

5.   BENEFICIARII ACTIVITĂȚILOR

| — | Statele din Africa, regiunea Asia-Pacific, America Latină și zona Caraibilor; |
| --- | --- |

—

Statele din Africa, regiunea Asia-Pacific, America Latină și zona Caraibilor;

| — | Membrii grupului de experți la nivel înalt însărcinat cu pregătirea FMCT; |
| --- | --- |

—

Membrii grupului de experți la nivel înalt însărcinat cu pregătirea FMCT;

| — | Grupul de experți guvernamentali privind controlul dezarmării nucleare; |
| --- | --- |

—

Grupul de experți guvernamentali privind controlul dezarmării nucleare;

| — | Organizațiile societății civile din Africa, regiunea Asia-Pacific, America Latină și zona Caraibilor active în domeniul dezarmării și neproliferării nucleare. |
| --- | --- |

—

Organizațiile societății civile din Africa, regiunea Asia-Pacific, America Latină și zona Caraibilor active în domeniul dezarmării și neproliferării nucleare.

6.   LOC DE DESFĂȘURARE

Seminarele subregionale vor fi organizate fie la sediul centrelor regionale, fie acolo unde, în subregiunea respectivă, există un birou regional al Organizației Națiunilor Unite, pentru a facilita participarea experților naționali veniți din capitale.

Reuniunile la nivel de experți se va desfășura acolo unde se află organizațiile regionale sau centrele regionale.

Sprijinul funcțional pentru statele membre va fi acordat la nivel de capitale.

7.   DURATA

Durata totală estimată a proiectului este de 36 de luni.

---

| 12.12.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/38 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/38

---

DECIZIA (UE) 2017/2285 A COMISIEI

din 6 decembrie 2017

de modificare a ghidului utilizatorului care stabilește etapele necesare participării la EMAS, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS)

[notificată cu numărul C(2017) 8072]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 761/2001 și a Deciziilor 2001/681/CE și 2006/193/CE ale Comisiei (1), în special articolul 46 alineatul (5),

întrucât:

| (1) | Obiectivul EMAS este să promoveze îmbunătățirea continuă a performanței de mediu a organizațiilor prin crearea și punerea în aplicare a unui sistem de management de mediu, prin evaluarea performanței acestui sistem, prin furnizarea de informații privind performanța de mediu, prin dialogul deschis cu publicul și cu alte părți interesate și prin implicarea activă a angajaților. |
| --- | --- |

(1)

Obiectivul EMAS este să promoveze îmbunătățirea continuă a performanței de mediu a organizațiilor prin crearea și punerea în aplicare a unui sistem de management de mediu, prin evaluarea performanței acestui sistem, prin furnizarea de informații privind performanța de mediu, prin dialogul deschis cu publicul și cu alte părți interesate și prin implicarea activă a angajaților.

| (2) | Organizațiile interesate ar trebui să primească informații și orientări suplimentare cu privire la etapele necesare participării la EMAS. Aceste informații și orientări sunt actualizate pe baza experienței dobândite în cadrul funcționării sistemului EMAS și pentru a răspunde noilor nevoi identificate în materie de orientări. |
| --- | --- |

(2)

Organizațiile interesate ar trebui să primească informații și orientări suplimentare cu privire la etapele necesare participării la EMAS. Aceste informații și orientări sunt actualizate pe baza experienței dobândite în cadrul funcționării sistemului EMAS și pentru a răspunde noilor nevoi identificate în materie de orientări.

| (3) | Au fost identificate următoarele nevoi de orientări suplimentare: definiția unui spațiu geografic în contextul definiției unui amplasament, orientări cu privire la modul în care documentele de referință sectoriale ar trebui să fie luate în considerare și cu privire la utilizarea unei metode de eșantionare pentru verificarea organizațiilor cu mai multe amplasamente, |
| --- | --- |

(3)

Au fost identificate următoarele nevoi de orientări suplimentare: definiția unui spațiu geografic în contextul definiției unui amplasament, orientări cu privire la modul în care documentele de referință sectoriale ar trebui să fie luate în considerare și cu privire la utilizarea unei metode de eșantionare pentru verificarea organizațiilor cu mai multe amplasamente,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa la Decizia 2013/131/UE a Comisiei (2) se înlocuiește cu textul din anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 6 decembrie 2017.

Pentru Comisie

Karmenu VELLA

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 342, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  Decizia 2013/131/UE a Comisiei din 4 martie 2013 de instituire a ghidului utilizatorului care stabilește etapele necesare participării la EMAS, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) (JO L 76, 19.3.2013, p. 1).

2

---

ANEXĂ

„ANEXA I

I.   INTRODUCERE

Încurajarea tuturor tipurilor de organizații să utilizeze sisteme de management de mediu și să reducă impactul acestora asupra mediului reprezintă un obiectiv al politicii de mediu a UE. Sistemele de management al mediului reprezintă unul dintre posibilele instrumente destinate societăților și altor organizații în vederea îmbunătățirii performanței de mediu a acestora, economisind energie și alte resurse. În special, UE ar dori să încurajeze participarea organizațiilor la sistemul comunitar de management de mediu și audit (EMAS), care este un instrument de gestionare destinat societăților și altor organizații în vederea evaluării, raportării și îmbunătățirii performanței de mediu a acestora.

EMAS a fost creat în 1993 și a evoluat de-a lungul timpului. Regulamentul EMAS (1), a cărui ultimă revizuire datează din 2009, enunță temeiul juridic al sistemului.

Prezentul ghid al utilizatorului EMAS a fost elaborat în conformitate cu cerințele articolului 46 alineatul (5) din Regulamentul EMAS. Prezentul document urmărește să furnizeze sfaturi clare și simple pentru organizațiile interesate de EMAS. Acesta este destinat să ofere instrucțiuni pas cu pas, care sunt ușor de urmărit. Ghidul prezintă principalele elemente și demersuri care trebuie întreprinse de către o organizație care intenționează să participe la sistem. Documentul își propune să crească numărul organizațiilor care adoptă sistemul de management EMAS prin facilitarea aderării acestora la sistem. De asemenea, este important să se aibă în vedere obiectivul general al regulamentului european, care este de a armoniza punerea în aplicare în toate statele membre și de a crea un cadru legislativ comun. În ceea ce privește aspectele legate de EMAS global, se face trimitere la Decizia 2011/832/UE a Comisiei (2) din 7 decembrie 2011 privind un ghid pentru înregistrarea colectivă la nivelul UE, înregistrarea organizațiilor din țări terțe și înregistrarea globală în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1221/2009.

II.   CE ESTE SISTEMUL DE MANAGEMENT DE MEDIU ȘI AUDIT (EMAS)?

EMAS este un instrument voluntar aflat la dispoziția oricărei organizații care își desfășoară activitatea în orice sector economic din interiorul sau din afara Uniunii Europene și care dorește:

| — | să își asume responsabilități economice și în materie de protecție a mediului; |
| --- | --- |

—

să își asume responsabilități economice și în materie de protecție a mediului;

| — | să își îmbunătățească performanța de mediu; |
| --- | --- |

—

să își îmbunătățească performanța de mediu;

| — | să comunice rezultatele sale de mediu societății și părților interesate, în general. |
| --- | --- |

—

să comunice rezultatele sale de mediu societății și părților interesate, în general.

Mai jos sunt prezentate etapele care trebuie parcurse pentru înregistrarea în sistem și implementarea acestuia.

Organizațiile care se înregistrează în sistemul EMAS trebuie:

| — | să facă dovada respectării legislației privind protecția mediului; |
| --- | --- |

—

să facă dovada respectării legislației privind protecția mediului;

| — | să își ia un angajament privind îmbunătățirea continuă a performanțelor lor de mediu; |
| --- | --- |

—

să își ia un angajament privind îmbunătățirea continuă a performanțelor lor de mediu;

| — | să demonstreze că au un dialog deschis cu toate părțile interesate; |
| --- | --- |

—

să demonstreze că au un dialog deschis cu toate părțile interesate;

| — | să implice angajații în îmbunătățirea performanței de mediu a organizației; |
| --- | --- |

—

să implice angajații în îmbunătățirea performanței de mediu a organizației;

| — | să publice și să actualizeze o declarație de mediu EMAS validată, destinată comunicării externe. |
| --- | --- |

—

să publice și să actualizeze o declarație de mediu EMAS validată, destinată comunicării externe.

Organizațiile trebuie să îndeplinească și alte cerințe suplimentare:

| — | să efectueze o analiză de mediu (inclusiv să identifice toate aspectele de mediu directe și indirecte); |
| --- | --- |

—

să efectueze o analiză de mediu (inclusiv să identifice toate aspectele de mediu directe și indirecte);

| — | să se înregistreze pe lângă un organism competent după verificarea cu succes a organizației lor. |
| --- | --- |

—

să se înregistreze pe lângă un organism competent după verificarea cu succes a organizației lor.

Odată înregistrate, organizațiile au dreptul să utilizeze sigla EMAS.

III.   COSTURILE ȘI AVANTAJELE PUNERII ÎN APLICARE A EMAS

În general, sistemele de management de mediu, precum EMAS, ajută organizațiile să își îmbunătățească eficiența resurselor, să își reducă riscurile și să dea un exemplu prin publicarea unei declarații de bune practici. Costurile de punere în aplicare a unui sistem sunt compensate de economiile făcute.

Avantaje

A fost efectuat un studiu (3) privind costurile și avantajele înregistrării în cadrul EMAS. A fost realizat un sondaj, iar respondenților li s-a solicitat să selecteze dintr-o anumită listă impacturile care s-au dovedit a fi cele mai pozitive. „Economisirea de energie și de resurse” sa regăsit în vârful clasamentului (21 %), astfel cum reiese din figura 1. Acesta a fost urmat de „Reducerea incidentelor negative” (18 %) și de „Relații mai bune cu părțile interesate” (17 %).

Figura 1

Avantajele punerii în aplicare a EMAS (% din toate răspunsurile)

O mai bună recrutare şi menţinere a personalului 8 %

Economii financiare 9 %

Îmbunătăţirea productivităţii 11 %

Altele 4 %

Economisirea de energie şi de resurse 21 %

Reducerea incidentelor negative

18 %

Oportunităţi de piaţă sporite

12 %

Relaţii mai bune cu părţile interesate 17 %

Mai multe economii realizate prin sporirea eficienței

Avantajul legat de „Economisirea de energie și resurse” s-a clasat pe primul loc. Pentru organizațiile de toate dimensiunile, au existat dovezi că numai economiile în materie de energie au depășit costurile anuale de întreținere a EMAS. Acest lucru sugerează că organizațiile mai mari ar trebui să fie capabile să recupereze ușor costurile de punere în aplicare a EMAS.

Reducerea incidentelor negative

Acest avantaj s-a clasat pe locul al doilea. Au fost avuți în vedere mai mulți factori, cum ar fi incidența mai scăzută a încălcărilor legislației de mediu. În mod evident, există o corelație între acest avantaj și îmbunătățirea relațiilor cu autoritățile de reglementare.

Îmbunătățirea relațiilor cu părțile interesate

Organizațiile au estimat că îmbunătățirea relațiilor cu părțile interesate constituie un avantaj considerabil, în special în cazul administrației publice și al întreprinderilor din sectorul serviciilor.

Mai multe oportunități de piață

Înregistrarea în EMAS poate îmbunătăți mediul de afaceri. Ea poate contribui la menținerea actualilor clienți și la cucerirea unor piețe noi. Pentru achizițiile publice, aplicarea unui sistem de management de mediu EMAS poate constitui un avantaj. Deși organizațiile implicate în achizițiile publice nu pot solicita în mod explicit ofertanților să fie înregistrați în cadrul sistemului EMAS, societățile care sunt înregistrate pot demonstra astfel că dispun de mijloacele tehnice necesare pentru a îndeplini cerințele contractuale de management de mediu.

În plus, organizațiile își pot încuraja furnizorii să adopte un sistem de management de mediu în cadrul propriei lor politici de mediu. Înregistrarea în cadrul sistemului EMAS poate simplifica procedurile interne între întreprinderi pentru ambele părți.

Simplificare normativă

Organizațiile înregistrate în cadrul sistemului EMAS pot beneficia de o simplificare normativă. Pot exista beneficii pentru societățile din sectoarele de producție, acestea putând obține avantaje în temeiul legislației privind prevenirea și controlul integrat al poluării (4).

Mai multe state membre oferă, de asemenea, avantaje organizațiilor înregistrate în EMAS în raport cu actele cu putere de lege și normele administrative de mediu naționale și regionale. Astfel de avantaje pot, de exemplu, să constea într-o simplificare a obligațiilor de raportare; mai puține inspecții, taxe mai reduse pentru deșeuri și termene mai lungi pentru reînnoirea autorizațiilor.

Printre exemple se numără: o reducere cu 50 % a taxelor pentru deșeuri; o reducere cu 2030 % a taxelor pentru procedurile de acordare a licențelor; o reducere de până la 100 % a taxelor de monitorizare și de punere în aplicare în temeiul legislației naționale, o reducere cu 30 % a taxelor pentru serviciile publice furnizate de agențiile guvernamentale, o reducere cu 30 % a taxelor pentru procedurile de acordare a licențelor privind apa de suprafață, pentru permisele de extragere a apei subterane și pentru procedurile de acordare a licențelor privind depozitele de deșeuri. Există, de asemenea, avantaje în ceea ce privește gestionarea monitorizării și a manipulării unor substanțe chimice periculoase, obligațiile privind eliminarea deșeurilor (scutire de obligația de a demonstra existența unor măsuri de supraveghere tehnică), precum și monitorizarea emisiilor de gaze cu efect de seră.

Costuri și avantaje

Întreprinderile ar trebui să considere înregistrarea EMAS drept o investiție. Punerea în aplicare a EMAS presupune costuri interne și externe, cum ar fi serviciile de consultanță, resursele umane necesare pentru a pune în aplicare și a da curs măsurilor, inspecții, taxe de înregistrare etc.

Costurile și avantajele reale variază mult în funcție de, spre exemplu, dimensiunea și activitățile organizației, situația actuală privind practicile de gestionare de mediu, țara în cauză etc. Dar, în general, EMAS permite realizarea unor economii semnificative. Diverse studii au arătat că organizațiile recuperează costurile de punere în aplicare prin creșterea veniturilor într-un timp relativ scurt, și anume între unul și doi ani în majoritatea cazurilor (5), (6), (7), (8), (9).

Tabelul 1

Costurile și economiile anuale potențiale obținute prin sporirea eficienței în EMAS
   (10)

| (EUR) |
| --- |
| Dimensiunea organizației (11) | Economii anuale potențiale obținute prin sporirea eficienței | Costurile aferente primului an de punere în aplicare (12) a EMAS | Costuri anuale ale EMAS (13) |
| Microorganizație | 3 000 -10 000 | 22 500 | 10 000 |
| Organizație mică | 20 000 -40 000 | 38 000 | 22 000 |
| Organizație medie | Până la 100 000 | 40 000 | 17 000 |
| Organizație mare | Până la 400 000 | 67 000 | 39 000 |
| Datele privind „economiile anuale potențiale obținute prin sporirea eficienței” se bazează numai pe economiile de energie. Nu există date disponibile privind economiile în materie de utilizare eficientă a resurselor. | | |
| Sursa:„Costs and Benefits of EMAS to Registered Organisations”, studiu pentru Comisia Europeană, 2009. |

(EUR)

Dimensiunea organizației (11)

Economii anuale potențiale obținute prin sporirea eficienței

Costurile aferente primului an de punere în aplicare (12) a EMAS

Costuri anuale ale EMAS (13)

Microorganizație

3 000 -10 000

22 500

10 000

Organizație mică

20 000 -40 000

38 000

22 000

Organizație medie

Până la 100 000

40 000

17 000

Organizație mare

Până la 400 000

67 000

39 000

Datele privind „economiile anuale potențiale obținute prin sporirea eficienței” se bazează numai pe economiile de energie. Nu există date disponibile privind economiile în materie de utilizare eficientă a resurselor.

Sursa:„Costs and Benefits of EMAS to Registered Organisations”, studiu pentru Comisia Europeană, 2009.

Ghidul EMAS pentru organizațiile mici (14) („The EMAS Toolkit for small organisations”) oferă multe alte exemple de economii în materie de cost-beneficiu.

În ansamblu, microorganizațiile și organizațiile mici trebuie să suporte costuri fixe și costuri externe proporțional mai mari decât organizațiile medii sau mari, având în vedere că acestea din urmă beneficiază de economii de scară, cu o proporție mai mare a costurilor suportate la nivel intern de către serviciile de mediu și mai puține costuri externe, deoarece acestea au mai puțină nevoie de consultanți. Cu toate acestea, chiar și organizațiile foarte mari sunt sfătuite să examineze în detaliu costurile de punere în aplicare.

EMAS și sistemele de management al energiei, cum ar fi EN 16001 și ISO 50001 sunt destul de asemănătoare. Având în vedere că gestionarea utilizării de energie face parte din EMAS, organizațiile înregistrate în EMAS își îmbunătățesc deja eficiența energetică; în consecință, ele îndeplinesc majoritatea cerințelor standardelor EN 16001 și ISO 50001. Prin urmare, această situație poate duce, de asemenea, la reducerea costurilor.

Organizațiile care au în vedere înregistrarea în EMAS ar trebui să țină seama, de asemenea, de sprijinul tehnic și financiar sau de subvențiile oferite de statele membre, autoritățile naționale, regionale sau locale și de organismele competente EMAS.

IV.   REGULAMENTUL EMAS

Sistemul EMAS a fost instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 (cunoscut, de asemenea, sub denumirea „EMAS III”) și este direct aplicabil în toate statele membre.

1.   CONSIDERAȚII GENERALE

1.1.   DOMENIUL DE APLICARE

Începând cu 2001, orice organizație publică sau privată poate pune în aplicare EMAS. Odată cu EMAS III, sistemul este, de asemenea, accesibil și organizațiilor din afara Europei sau societăților europene care își desfășoară activitatea în țări din afara Europei. Cu privire la acest ultim aspect, există orientări specifice privind înregistrarea colectivă la nivelul UE, înregistrarea organizațiilor din țări terțe și înregistrarea globală.

„
  «Organizație» înseamnă o societate comercială, o corporație, o firmă, o întreprindere, o autoritate sau o instituție, situată în interiorul sau în exteriorul Comunității, sau o parte sau o combinație a acestora, având sau nu personalitate juridică, de drept public sau privat, care își are propria structură de funcționare și administrativă.”

EMAS poate fi pus în aplicare într-unul, în mai multe sau în toate amplasamentele care aparțin unor organizații private sau publice în orice sector de activitate (15). Un amplasament este cea mai mică entitate care poate fi înregistrată.

„
  «Amplasament» înseamnă un spațiu geografic determinat, aflat sub controlul managerial al unei organizații acoperind activități, produse și servicii, inclusiv totalitatea infrastructurilor, echipamentelor și materialelor; un amplasament este cea mai mică entitate care poate fi luată în considerare pentru înregistrare.”

Prin „spațiu geografic determinat” ar trebui să se înțeleagă:

„o continuitate fizică în ceea ce privește terenurile, clădirile, echipamentele sau infrastructurile, întreruptă eventual de elemente externe, cu condiția ca această continuitate funcțională și organizațională a activităților să fie asigurată.”

1.2.   CERINȚE

Procedura generală de punere în aplicare a EMAS poate fi rezumată după cum urmează:

| 1. | organizația ar trebui să înceapă să efectueze o analiză de mediu, o analiză inițială a tuturor activităților desfășurate de organizație, pentru a identifica aspectele de mediu directe și indirecte relevante, precum și legislația de mediu aplicabilă; |
| --- | --- |

1.

organizația ar trebui să înceapă să efectueze o analiză de mediu, o analiză inițială a tuturor activităților desfășurate de organizație, pentru a identifica aspectele de mediu directe și indirecte relevante, precum și legislația de mediu aplicabilă;

| 2. | în continuare, trebuie pus în aplicare un sistem de management de mediu în conformitate cu cerințele standardului EN ISO 14001 (anexa II la Regulamentul EMAS); |
| --- | --- |

2.

în continuare, trebuie pus în aplicare un sistem de management de mediu în conformitate cu cerințele standardului EN ISO 14001 (anexa II la Regulamentul EMAS);

| 3. | sistemul trebuie să fie verificat prin efectuarea unor audituri interne și a unei analize efectuate de conducere; |
| --- | --- |

3.

sistemul trebuie să fie verificat prin efectuarea unor audituri interne și a unei analize efectuate de conducere;

| 4. | organizația întocmește o declarație de mediu EMAS; |
| --- | --- |

4.

organizația întocmește o declarație de mediu EMAS;

| 5. | analiza de mediu și sistemul de management de mediu sunt verificate și declarația este validată de către un verificator EMAS acreditat sau autorizat; |
| --- | --- |

5.

analiza de mediu și sistemul de management de mediu sunt verificate și declarația este validată de către un verificator EMAS acreditat sau autorizat;

| 6. | după verificare, organizația depune o cerere de înregistrare la organismul competent. |
| --- | --- |

6.

după verificare, organizația depune o cerere de înregistrare la organismul competent.

În conformitate cu articolul 46 din Regulamentul EMAS, Comisia Europeană elaborează în prezent „documente de referință sectoriale”
   (16) (DRS) pentru o serie de sectoare prioritare, în consultare cu statele membre și cu alte părți interesate.

Fiecare document include următoarele elemente:

| — | cele mai bune practici de management de mediu; |
| --- | --- |

—

cele mai bune practici de management de mediu;

| — | indicatori de performanță de mediu pentru sectoarele specifice vizate; |
| --- | --- |

—

indicatori de performanță de mediu pentru sectoarele specifice vizate;

| — | dacă este cazul, parametri de excelență și sisteme de clasificare care să identifice nivelurile de performanță de mediu. |
| --- | --- |

—

dacă este cazul, parametri de excelență și sisteme de clasificare care să identifice nivelurile de performanță de mediu.

În cazul în care sunt disponibile DRS pentru sectorul lor specific, organizațiile înregistrate în EMAS trebuie să le ia în considerare la două niveluri diferite:

| 1. | atunci când elaborează și pun în aplicare propriul sistem de management de mediu, având în vedere analizele de mediu [articolul 4 alineatul (1) litera (b)]; |
| --- | --- |

1.

atunci când elaborează și pun în aplicare propriul sistem de management de mediu, având în vedere analizele de mediu [articolul 4 alineatul (1) litera (b)];

| 2. | atunci când pregătesc declarația de mediu [articolul 4 alineatul (1) litera (d) și articolul 4 alineatul (4)]. |
| --- | --- |

2.

atunci când pregătesc declarația de mediu [articolul 4 alineatul (1) litera (d) și articolul 4 alineatul (4)].

Participarea la EMAS este un proces continuu. De fiecare dată când își analizează performanța de mediu și plănuiește să o îmbunătățească, organizația trebuie să consulte DRS (în cazul în care este disponibil) pe teme specifice, care oferă o sursă de inspirație cu privire la problemele pe care ar putea să le soluționeze în continuare, în cadrul unei abordări progresive.

Figura 2

Program general pentru punerea în aplicare a EMAS

Audit intern/Evaluare efectuată de către conducere

Declaraţie de mediu EMAS

Înregistrare: organismul competent

Verificare şi validare

- Cerinţe generale

- Politica de mediu

- Planificare

- Punere în aplicare şi funcţionare

- Verificarea cerinţelor existente

Sistem de management de mediu

Analiză de mediu

Tabelul 2

Calendar orientativ de punere în aplicare a EMAS. Timpul prevăzut pentru fiecare activitate este o medie. Acesta poate fi mai scurt sau mai lung, în funcție de statul membru, de dimensiunea organizației etc.

| EMAS | Luna 1 | Luna 2 | Luna 3 | Luna 4 | Luna 5 | Luna 6 | Luna 7 | Luna 8 | Luna 9 | Luna 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Analiză de mediu | X | X | | | | | | | | |
| Sistem de management de mediu | | X | X | X | X | X | X | | | |
| Cerințe generale | | X | | | | | | | | |
| Politica de mediu | | X | | | | | | | | |
| Planificare: obiective și ținte de mediu | | X | | | | | | | | |
| Planificare: programul de mediu | | | X | X | X | | | | | |
| Punerea în aplicare și funcționarea: resurse, roluri, responsabilități și autoritate | | | | | X | | | | | |
| Punerea în aplicare și funcționarea: competențele, formarea și sensibilizarea personalului, inclusiv implicarea angajaților | | | | | X | | | | | |
| Punerea în aplicare și funcționarea: comunicare (internă și externă) | | | | | | X | | | | |
| Punerea în aplicare și funcționarea: documentația și controlul documentelor | | X | X | X | X | X | | | | |
| Punerea în aplicare și funcționarea: control operațional | | | | | | X | X | | | |
| Punerea în aplicare și funcționarea: planuri de urgență | | | | | | | X | | | |
| Verificări: monitorizare și măsurare, evaluarea respectării măsurilor instituite, neconformitate, măsuri corective și preventive, controlul înregistrărilor | | | | | X | X | X | | | |
| Verificări: audit intern | | | | | | | X | X | | |
| Analiza efectuată de către conducere | | | | | | | | X | | |
| Declarație de mediu EMAS | | | | | | | | | X | |
| Verificare și validare | | | | | | | | | X | |
| Înregistrare | | | | | | | | | | X |

EMAS

Luna 1

Luna 2

Luna 3

Luna 4

Luna 5

Luna 6

Luna 7

Luna 8

Luna 9

Luna 10

Analiză de mediu

X

X

Sistem de management de mediu

X

X

X

X

X

X

Cerințe generale

X

Politica de mediu

X

Planificare: obiective și ținte de mediu

X

Planificare: programul de mediu

X

X

X

Punerea în aplicare și funcționarea: resurse, roluri, responsabilități și autoritate

X

Punerea în aplicare și funcționarea: competențele, formarea și sensibilizarea personalului, inclusiv implicarea angajaților

X

Punerea în aplicare și funcționarea: comunicare (internă și externă)

X

Punerea în aplicare și funcționarea: documentația și controlul documentelor

X

X

X

X

X

Punerea în aplicare și funcționarea: control operațional

X

X

Punerea în aplicare și funcționarea: planuri de urgență

X

Verificări: monitorizare și măsurare, evaluarea respectării măsurilor instituite, neconformitate, măsuri corective și preventive, controlul înregistrărilor

X

X

X

Verificări: audit intern

X

X

Analiza efectuată de către conducere

X

Declarație de mediu EMAS

X

Verificare și validare

X

Înregistrare

X

2.   MODUL DE PUNERE ÎN APLICARE A EMAS

2.1.   ANALIZĂ DE MEDIU

Primul pas în punerea în aplicare a EMAS în mod corespunzător îl constituie efectuarea unei analize aprofundate a structurii și a activităților interne ale unei organizații. Scopul avut în vedere este de a identifica aspectele de mediu (astfel cum sunt definite mai jos) asociate impacturilor asupra mediului. Astfel este stabilită baza necesară creării unui sistem de management de mediu.

„
  «Analiză de mediu» înseamnă o analiză inițială aprofundată a aspectelor de mediu, a impactului asupra mediului și a performanței de mediu care decurg din activitățile, produsele și serviciile unei organizații.”

Analiza trebuie să includă:

| — | cerințele juridice care se aplică organizației; |
| --- | --- |

—

cerințele juridice care se aplică organizației;

| — | identificarea aspectelor de mediu directe și indirecte; |
| --- | --- |

—

identificarea aspectelor de mediu directe și indirecte;

| — | criteriile de evaluare a importanței aspectelor de mediu; |
| --- | --- |

—

criteriile de evaluare a importanței aspectelor de mediu;

| — | examinarea tuturor practicilor și procedurilor existente de management de mediu; |
| --- | --- |

—

examinarea tuturor practicilor și procedurilor existente de management de mediu;

| — | evaluarea rezultatelor anchetelor realizate privind incidente trecute. |
| --- | --- |

—

evaluarea rezultatelor anchetelor realizate privind incidente trecute.

„
  «Aspect de mediu» înseamnă un element al activităților, produselor sau serviciilor unei organizații care are sau poate avea un impact asupra mediului. Aspectele de mediu pot fi legate de contribuție (consumul de materii prime și de energie, de exemplu) sau de producție (emisiile atmosferice, producerea de deșeuri etc.”).

Figura 3

Relația dintre activitățile organizației, aspectele legate de mediu și impacturile asupra mediului

Impacturi asupra mediului

Aspecte de mediu

Activităţi/ Produse/ Servicii

Organizația necesită proceduri care să asigure că activitățile identificate ca fiind semnificative în prima analiză de mediu sunt analizate în mod corespunzător ulterior. Aspectele de mediu și impacturile asociate pot suferi modificări, la fel ca și activitățile organizației. În cazul în care modificările sunt semnificative, s-ar putea ca analiza de mediu să trebuiască să fie actualizată. O organizație ar trebui să fie la curent, de asemenea, cu noile evoluții, tehnici, rezultate ale cercetării etc., pentru a putea să reevalueze importanța aspectelor sale de mediu și necesitatea eventuală de a efectua o nouă analiză de mediu în cazul în care activitățile sale au suferit modificări semnificative.

Care este procedura care trebuie urmată pentru a efectua o analiză de mediu?

Organizațiile trebuie:

| — | să identifice aspectele de mediu care rezultă din procesele de fabricație, activitățile sau serviciile lor și |
| --- | --- |

—

să identifice aspectele de mediu care rezultă din procesele de fabricație, activitățile sau serviciile lor și

| — | să stabilească criteriile pentru evaluarea importanței acestor aspecte. Criteriile trebuie să fie cuprinzătoare și să permită o verificare independentă. |
| --- | --- |

—

să stabilească criteriile pentru evaluarea importanței acestor aspecte. Criteriile trebuie să fie cuprinzătoare și să permită o verificare independentă.

Organizația nu ar trebui să uite că va fi necesar să prezinte părților interesate externe aspectele de mediu pe care le-a identificat și rezultatele evaluării.

Cum ar trebui să fie identificate aspectele de mediu?

Toate informațiile relevante trebuie să fie colectate.

Acest lucru ar putea să presupună:

| — | vizitarea unor amplasamente pentru verificarea contribuției și a rezultatelor (luare de notițe, desene, după caz); |
| --- | --- |

—

vizitarea unor amplasamente pentru verificarea contribuției și a rezultatelor (luare de notițe, desene, după caz);

| — | colectarea de hărți și fotografii de localizare; |
| --- | --- |

—

colectarea de hărți și fotografii de localizare;

| — | identificarea legislației de mediu aplicabile; |
| --- | --- |

—

identificarea legislației de mediu aplicabile;

| — | colectarea tuturor autorizațiilor de mediu, a licențelor de mediu și a documentelor similare; |
| --- | --- |

—

colectarea tuturor autorizațiilor de mediu, a licențelor de mediu și a documentelor similare;

| — | verificarea tuturor surselor de informații (facturi primite, contoare, date referitoare la echipamente etc.); |
| --- | --- |

—

verificarea tuturor surselor de informații (facturi primite, contoare, date referitoare la echipamente etc.);

| — | verificarea utilizării de produse (serviciile de vânzare-cumpărare sunt, adeseori, puncte de plecare utile); |
| --- | --- |

—

verificarea utilizării de produse (serviciile de vânzare-cumpărare sunt, adeseori, puncte de plecare utile);

| — | identificarea persoanelor principale (conducere și lucrători). Lucrătorilor implicați în toate sistemele interne ar trebui să li se solicite contribuția; |
| --- | --- |

—

identificarea persoanelor principale (conducere și lucrători). Lucrătorilor implicați în toate sistemele interne ar trebui să li se solicite contribuția;

| — | solicitarea de informații din partea subcontractanților, care pot avea o influență semnificativă asupra performanței de mediu a unei organizații; |
| --- | --- |

—

solicitarea de informații din partea subcontractanților, care pot avea o influență semnificativă asupra performanței de mediu a unei organizații;

| — | luarea în considerare a accidentelor anterioare, a rezultatelor monitorizării și inspecțiilor și |
| --- | --- |

—

luarea în considerare a accidentelor anterioare, a rezultatelor monitorizării și inspecțiilor și

| — | identificarea situațiilor de pornire și de oprire și a riscurilor detectate. |
| --- | --- |

—

identificarea situațiilor de pornire și de oprire și a riscurilor detectate.

Ar trebui luate în considerare atât aspectele de mediu directe, cât și cele indirecte, iar definițiile de mai jos ar trebui să fi utile în identificarea acestora.

| „
  «Aspect de mediu direct» înseamnă un aspect de mediu asociat unor activități, produse și servicii ale organizației, asupra cărora aceasta deține un control administrativ direct.” |
| --- |

„
  «Aspect de mediu direct» înseamnă un aspect de mediu asociat unor activități, produse și servicii ale organizației, asupra cărora aceasta deține un control administrativ direct.”

| „
  «Aspect de mediu indirect» înseamnă un aspect de mediu care poate fi rezultatul interacțiunii dintre o organizație și părți terțe și care poate fi influențat într-o măsură rezonabilă de o organizație.” |
| --- |

„
  «Aspect de mediu indirect» înseamnă un aspect de mediu care poate fi rezultatul interacțiunii dintre o organizație și părți terțe și care poate fi influențat într-o măsură rezonabilă de o organizație.”

Este esențial să se ia în considerare aspectele indirecte. Acest lucru este valabil atât în sectorul privat, cât și în cel public; astfel, autoritățile locale, societățile de servicii sau instituțiile financiare, de exemplu, trebuie să își extindă analiza dincolo de elementele referitoare la amplasament.

Organizațiile trebuie să fie în măsură să demonstreze că au identificat aspectele de mediu semnificative asociate propriilor proceduri de achiziții publice și că au abordat impacturile semnificative asupra mediului asociate acestor aspecte în propriul sistem de management.

Tabelul 3

Exemple de aspecte directe și indirecte

| Aspecte de mediu |
| --- |
| Aspecte directe | Aspecte indirecte |
| — | Emisii atmosferice |

Aspecte de mediu

Aspecte directe

Aspecte indirecte

—

Emisii atmosferice

| — | Emisii în apă |
| --- | --- |

—

Emisii în apă

| — | Deșeuri |
| --- | --- |

—

Deșeuri

| — | Utilizarea resurselor naturale și a materiilor prime |
| --- | --- |

—

Utilizarea resurselor naturale și a materiilor prime

| — | Probleme locale (zgomot, vibrații, mirosuri) |
| --- | --- |

—

Probleme locale (zgomot, vibrații, mirosuri)

| — | Utilizarea terenurilor |
| --- | --- |

—

Utilizarea terenurilor

| — | Emisiile atmosferice legate de transporturi |
| --- | --- |

—

Emisiile atmosferice legate de transporturi

| — | Riscurile de accidente de mediu și situații de urgență |
| --- | --- |

—

Riscurile de accidente de mediu și situații de urgență

| — | Aspecte legate de ciclul de viață al produsului |
| --- | --- |

—

Aspecte legate de ciclul de viață al produsului

| — | Investiții de capital |
| --- | --- |

—

Investiții de capital

| — | Servicii de asigurare |
| --- | --- |

—

Servicii de asigurare

| — | Decizii administrative sau de planificare |
| --- | --- |

—

Decizii administrative sau de planificare

| — | Performanțele de mediu ale contractanților, ale subcontractanților și ale furnizorilor |
| --- | --- |

—

Performanțele de mediu ale contractanților, ale subcontractanților și ale furnizorilor

| — | Gama și natura serviciilor (de exemplu, transporturi, catering etc.) |
| --- | --- |

—

Gama și natura serviciilor (de exemplu, transporturi, catering etc.)

Aspectele de mediu directe ar trebui să includă cerințele juridice și limitele autorizațiilor, de exemplu, în cazul în care sunt fixate valori-limită sau alte cerințe pentru poluanți specifici, aceste emisii ar trebui să fie considerate ca aspecte de mediu directe.

Evaluarea aspectelor de mediu

Următorul pas constă în asocierea aspectelor cu efectele sau impacturile lor asupra mediului. Tabelul 4 oferă un exemplu de astfel de asocieri.

Tabelul 4

Exemple de aspecte de mediu și de impacturi ale acestora asupra mediului

| Activitate | Aspect de mediu | Impactul asupra mediului |
| --- | --- | --- |
| Transporturi | — | Uleiuri uzate de utilaje |

Activitate

Aspect de mediu

Impactul asupra mediului

Transporturi

—

Uleiuri uzate de utilaje

| — | Emisiile de carbon ale camioanelor și ale utilajelor |
| --- | --- |

—

Emisiile de carbon ale camioanelor și ale utilajelor

| — | Poluarea solului, a apei, a aerului |
| --- | --- |

—

Poluarea solului, a apei, a aerului

| — | Efectul de seră |
| --- | --- |

—

Efectul de seră

Construcții

| — | Emisiile atmosferice, zgomot, vibrații etc. ale utilajelor de construcții |
| --- | --- |

—

Emisiile atmosferice, zgomot, vibrații etc. ale utilajelor de construcții

| — | Utilizarea terenurilor |
| --- | --- |

—

Utilizarea terenurilor

| — | Poluarea sonoră, a solului, a apei, a aerului |
| --- | --- |

—

Poluarea sonoră, a solului, a apei, a aerului

| — | Distrugerea învelișului vegetal |
| --- | --- |

—

Distrugerea învelișului vegetal

| — | Pierderea biodiversității |
| --- | --- |

—

Pierderea biodiversității

Servicii administrative

| — | Utilizarea de materiale precum hârtia, cerneala etc. |
| --- | --- |

—

Utilizarea de materiale precum hârtia, cerneala etc.

| — | Consumul de energie electrică (generând emisii indirecte de CO2) |
| --- | --- |

—

Consumul de energie electrică (generând emisii indirecte de CO2)

| — | Poluare prin deșeuri municipale mixte |
| --- | --- |

—

Poluare prin deșeuri municipale mixte

| — | Efectul de seră |
| --- | --- |

—

Efectul de seră

Industria chimică

| — | Ape reziduale |
| --- | --- |

—

Ape reziduale

| — | Emisii de compuși organici volatili |
| --- | --- |

—

Emisii de compuși organici volatili

| — | Emisii de substanțe care diminuează stratul de ozon |
| --- | --- |

—

Emisii de substanțe care diminuează stratul de ozon

| — | Poluarea apei |
| --- | --- |

—

Poluarea apei

| — | Ozonul fotochimic |
| --- | --- |

—

Ozonul fotochimic

| — | Diminuarea stratului de ozon |
| --- | --- |

—

Diminuarea stratului de ozon

După identificarea aspectelor și a impacturilor acestora, următorul pas constă în realizarea unei evaluări detaliate a fiecăruia dintre acestea pentru a determina aspectele semnificative de mediu.

„
  «Aspect semnificativ de mediu» înseamnă un aspect de mediu care are sau poate avea un impact semnificativ asupra mediului.”

Elementele care trebuie avute în vedere pentru evaluarea caracterului semnificativ al unui aspect de mediu sunt următoarele:

| (i) | potențialul de a produce daune de mediu; |
| --- | --- |

(i)

potențialul de a produce daune de mediu;

| (ii) | fragilitatea mediului local, regional sau global; |
| --- | --- |

(ii)

fragilitatea mediului local, regional sau global;

| (iii) | dimensiunea, numărul, frecvența și reversibilitatea aspectelor sau a impactului; |
| --- | --- |

(iii)

dimensiunea, numărul, frecvența și reversibilitatea aspectelor sau a impactului;

| (iv) | existența legislației de mediu relevante și cerințele acesteia; |
| --- | --- |

(iv)

existența legislației de mediu relevante și cerințele acesteia;

| (v) | importanța pentru părțile interesate și angajații organizației. |
| --- | --- |

(v)

importanța pentru părțile interesate și angajații organizației.

Pe baza acestor criterii, organizația poate elabora o procedură internă sau poate utiliza alte instrumente pentru a evalua importanța aspectelor de mediu. Întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) vor constata că acest Ghid EMAS pentru IMM-uri (17) furnizează informații foarte utile.

Atunci când se evaluează importanța aspectelor de mediu, este important să se ia în considerare nu numai condițiile normale de funcționare, ci și cele de pornire, de oprire și condițiile de urgență. Toate activitățile trecute, prezente și planificate ar trebui luate în considerare.

Pentru fiecare aspect de mediu, impactul corespunzător ar trebui să fie evaluat în conformitate cu:

| — | amploarea sa – nivelul emisiilor, consumul de energie și de apă etc.; |
| --- | --- |

—

amploarea sa – nivelul emisiilor, consumul de energie și de apă etc.;

| — | gravitatea sa – pericole, toxicitate etc.; |
| --- | --- |

—

gravitatea sa – pericole, toxicitate etc.;

| — | frecvența sa/probabilitatea sa; |
| --- | --- |

—

frecvența sa/probabilitatea sa;

| — | preocupările exprimate de părțile interesate; |
| --- | --- |

—

preocupările exprimate de părțile interesate;

| — | cerințele juridice. |
| --- | --- |

—

cerințele juridice.

Tabelul 5

Evaluarea aspectelor de mediu

| Criterii de evaluare | Exemplu |
| --- | --- |
| Ce rezultate sau ce activități ale organizației ar putea să aibă un impact negativ asupra mediului? | Deșeuri: deșeuri municipale mixte, deșeuri de ambalaje, deșeuri periculoase |
| Amploarea aspectelor care ar putea avea un impact asupra mediului | Cantitatea de deșeuri: mare, medie, redusă |
| Gravitatea aspectelor care ar putea avea un impact asupra mediului | Periculozitatea deșeurilor, toxicitatea materialelor: mare, medie, redusă |
| Frecvența aspectelor care ar putea avea un impact asupra mediului | Mare, medie, redusă |
| Sensibilizarea publicului larg și a angajaților cu privire la aspectele asociate organizației | Importantă, relativă, nicio plângere |
| Activități ale organizației reglementate de legislația de mediu | Autorizații reglementate de legislația privind deșeurile, obligații în materie de monitorizare |
| Notă: Este utilă cuantificarea criteriilor și a importanței de ansamblu a anumitor aspecte. |

Criterii de evaluare

Exemplu

Ce rezultate sau ce activități ale organizației ar putea să aibă un impact negativ asupra mediului?

Deșeuri: deșeuri municipale mixte, deșeuri de ambalaje, deșeuri periculoase

Amploarea aspectelor care ar putea avea un impact asupra mediului

Cantitatea de deșeuri: mare, medie, redusă

Gravitatea aspectelor care ar putea avea un impact asupra mediului

Periculozitatea deșeurilor, toxicitatea materialelor: mare, medie, redusă

Frecvența aspectelor care ar putea avea un impact asupra mediului

Mare, medie, redusă

Sensibilizarea publicului larg și a angajaților cu privire la aspectele asociate organizației

Importantă, relativă, nicio plângere

Activități ale organizației reglementate de legislația de mediu

Autorizații reglementate de legislația privind deșeurile, obligații în materie de monitorizare

Notă: Este utilă cuantificarea criteriilor și a importanței de ansamblu a anumitor aspecte.

Cum poate fi verificată conformitatea juridică?

„
  «Conformitate juridică» înseamnă punerea în aplicare integrală a cerințelor juridice aplicabile în materie de mediu, inclusiv condițiile de acordare a autorizațiilor.”

Statele membre trebuie să se asigure că organizațiile au acces la informații și asistență cel puțin în ceea ce privește următoarele aspecte:

| — | informații cu privire la cerințele juridice aplicabile în materie de mediu și |
| --- | --- |

—

informații cu privire la cerințele juridice aplicabile în materie de mediu și

| — | identificarea autorităților responsabile cu asigurarea respectării legii pentru cerințele juridice specifice în materie de mediu. |
| --- | --- |

—

identificarea autorităților responsabile cu asigurarea respectării legii pentru cerințele juridice specifice în materie de mediu.

Autoritățile responsabile cu asigurarea respectării legii sunt obligate să răspundă solicitărilor de informații, cel puțin solicitărilor din partea organizațiilor mici, cu privire la cerințele juridice aplicabile în materie de mediu, precum și solicitărilor de informații privind modul în care organizațiile pot îndeplini aceste cerințe juridice.

Identificarea tuturor cerințelor juridice aplicabile presupune luarea în considerare, după caz, a diferitelor niveluri ale legislației de mediu, cum ar fi cerințele naționale, regionale sau locale, inclusiv cerințele privind autorizațiile și permisele.

Organizația trebuie să țină seama, de asemenea, de alte cerințe relevante, de exemplu, condițiile privind procedurile de achiziții publice, contractele comerciale, acordurile voluntare pe care organizația le-a semnat sau la care a subscris etc.

Este esențială identificarea cerințelor juridice în acest stadiu, astfel încât o organizație să poată identifica cerințele pe care nu le poate respecta. După caz, o organizație trebuie să ia măsuri pentru a se conforma în întregime legislației de mediu relevante (a se vedea punctul 2.2.5.2 privind evaluarea conformității juridice).

2.2.   SISTEM DE MANAGEMENT DE MEDIU

„
  «Sistem de management de mediu» înseamnă acea parte din sistemul global de management care include structura organizațională, activitățile de planificare, responsabilitățile, practicile, procedurile, procesele și resursele necesare dezvoltării, punerii în aplicare, realizării, evaluării și menținerii politicii de mediu, precum și gestionării aspectelor de mediu.”

2.2.1.   
  Cerințe generale

La început, organizația trebuie să definească și să documenteze domeniul de aplicare al sistemului său de management de mediu.

Fiecare amplasament care se va înregistra în cadrul EMAS trebuie să respecte toate cerințele EMAS.

Organizația trebuie să instituie, să documenteze, să pună în aplicare și să mențină un sistem de management de mediu în conformitate cu secțiunea 4 din standardul EN ISO 14001. În cazul în care organizația a pus în aplicare un sistem de management de mediu (altul decât ISO 14001) care a fost recunoscut de Comisie (18), aceasta nu trebuie să refacă demersurile pentru elementele care au fost deja recunoscute oficial atunci când încearcă să îndeplinească cerințele EMAS.

2.2.2.   
  Politica de mediu

„
  «Politică de mediu» înseamnă intențiile globale și orientarea unei organizații în ceea ce privește performanța sa de mediu, astfel cum sunt exprimate oficial de către conducerea la cel mai înalt nivel a organizației (...). Această politică oferă un cadru de acțiune și de stabilire a obiectivelor și țintelor de mediu.”

Politica de mediu trebuie să includă următoarele puncte:

| — | un angajament privind respectarea cerințelor juridice și a altor cerințe legate de aspectele sale de mediu; |
| --- | --- |

—

un angajament privind respectarea cerințelor juridice și a altor cerințe legate de aspectele sale de mediu;

| — | un angajament în ceea ce privește prevenirea poluării; |
| --- | --- |

—

un angajament în ceea ce privește prevenirea poluării;

| — | un angajament privind îmbunătățirea continuă a performanței de mediu. |
| --- | --- |

—

un angajament privind îmbunătățirea continuă a performanței de mediu.

Politica de mediu este un cadru de acțiune și de stabilire a obiectivelor și țintelor de mediu (a se vedea mai jos). Aceasta trebuie să fie clară și trebuie să abordeze prioritățile principale pe baza cărora vor putea fi definite obiectivele și țintele de mediu specifice.

2.2.3.   
  Planificare

După abordarea elementelor fundamentale, astfel cum sunt descrise mai sus, se trece la faza de planificare.

2.2.3.1.   Obiectivele și țintele de mediu

„
  «Obiectiv de mediu» înseamnă un obiectiv general de mediu, care decurge din politica de mediu, pe care o organizație și-l stabilește pentru a-l îndeplini și care este cuantificabil atunci când este posibil.”

„
  «Țintă de mediu» înseamnă o cerință detaliată de performanță, care derivă din obiectivele de mediu, aplicabilă organizației sau anumitor părți ale acesteia, și care trebuie stabilită și atinsă pentru realizarea obiectivelor respective.”

O organizație trebuie să întocmească și să documenteze obiectivele și țintele detaliate pentru fiecare dintre aspectele relevante în organizație, în conformitate cu politica sa de mediu.

Odată ce au fost definite obiectivele, următorul pas este acela de a stabili ținte corespunzătoare pentru acestea. Pe baza țintelor, este posibil să se planifice acțiuni specifice care trebuie puse în aplicare pentru a realiza un management de mediu eficient.

Figura 4

Relația dintre obiective, ținte și acțiuni

Obiectiv

Acţiune

Ţintă

Exemplu:

| Obiectiv de mediu | Reducerea pe cât posibil a producției de deșeuri periculoase |
| --- | --- |
| Țintă | Reducerea cu 20 % a utilizării de solvenți organici în cadrul procesului în termen de 3 ani |
| Acțiune | Reutilizarea solvenților ori de câte ori este posibil
  Reciclarea solvenților organici |

Obiectiv de mediu

Reducerea pe cât posibil a producției de deșeuri periculoase

Țintă

Reducerea cu 20 % a utilizării de solvenți organici în cadrul procesului în termen de 3 ani

Acțiune

Reutilizarea solvenților ori de câte ori este posibil

Reciclarea solvenților organici

Obiectivele și țintele ar trebui să fie măsurabile, dacă acest lucru este posibil, și conforme cu politica de mediu a unei organizații. În această privință, este util să se aplice criteriile „SMART”:

| — | Specifice – fiecare țintă ar trebui să abordeze o singură problemă; |
| --- | --- |

—

Specifice – fiecare țintă ar trebui să abordeze o singură problemă;

| — | Măsurabile – fiecare țintă ar trebui să fie exprimată cantitativ; |
| --- | --- |

—

Măsurabile – fiecare țintă ar trebui să fie exprimată cantitativ;

| — | ReAlizabile – ar trebui să fie posibilă îndeplinirea țintelor: |
| --- | --- |

—

ReAlizabile – ar trebui să fie posibilă îndeplinirea țintelor:

| — | Realiste – țintele ar trebui să fie exigente și să favorizeze o îmbunătățire continuă, dar ele nu ar trebui să fie excesiv de ambițioase. Odată ce au fost îndeplinite, acestea pot fi revizuite ori de câte ori este necesar; |
| --- | --- |

—

Realiste – țintele ar trebui să fie exigente și să favorizeze o îmbunătățire continuă, dar ele nu ar trebui să fie excesiv de ambițioase. Odată ce au fost îndeplinite, acestea pot fi revizuite ori de câte ori este necesar;

| — | încadrate în Timp – ar trebui să existe un termen pentru atingerea fiecărei ținte. |
| --- | --- |

—

încadrate în Timp – ar trebui să existe un termen pentru atingerea fiecărei ținte.

Organizațiile ar trebui să utilizeze elementele relevante ale documentelor de referință sectoriale menționate la articolul 46 din Regulamentul EMAS, atunci când acestea sunt disponibile pentru sectorul lor specific. Aceste elemente ar trebui să fie utilizate cu ocazia definirii și a revizuirii țintelor de mediu și a obiectivelor organizației în funcție de aspectele de mediu relevante identificate în analiza de mediu. Cu toate acestea, respectarea parametrilor de excelență identificați nu este obligatorie, deoarece EMAS lasă în seama organizațiilor evaluarea fezabilității parametrilor și a adoptării celor mai bune practici din punctul de vedere al costurilor și avantajelor.

2.2.3.2.   Programul de mediu

„
  «Program de mediu» înseamnă descrierea măsurilor, a responsabilităților și a mijloacelor adoptate sau preconizate pentru atingerea obiectivelor și țintelor de mediu, precum și a termenelor pentru atingerea acestora.”

Programul de mediu este un instrument destinat să ajute organizația să planifice și să pună în aplicare îmbunătățiri de la o zi la alta. Acesta ar trebui să fie actualizat în permanență și să fie suficient de detaliat astfel încât să ofere o imagine de ansamblu a progreselor înregistrate în vederea îndeplinirii țintelor. Programul ar trebui să precizeze cine este responsabil pentru realizarea obiectivelor și a țintelor, precum și detalii cu privire la resursele și intervalele de timp implicate. Resursele în sine (de exemplu, mijloacele financiare ori tehnice sau personalul) nu pot constitui obiective de mediu.

În practică, programul este adesea elaborat sub formă de tabel în care sunt indicate:

| — | obiectivele de mediu, legate de aspectele directe și indirecte; |
| --- | --- |

—

obiectivele de mediu, legate de aspectele directe și indirecte;

| — | țintele specifice pentru atingerea obiectivelor și |
| --- | --- |

—

țintele specifice pentru atingerea obiectivelor și

| — | acțiunile, responsabilitățile, mijloacele și calendarul pentru fiecare obiectiv:






  — | descrierea acțiunii/acțiunilor; |
| --- | --- | --- |

—

acțiunile, responsabilitățile, mijloacele și calendarul pentru fiecare obiectiv:

—

descrierea acțiunii/acțiunilor;

| — | persoana responsabilă de atingerea țintei; |
| --- | --- |

—

persoana responsabilă de atingerea țintei;

| — | situația la începutul punerii în aplicare; |
| --- | --- |

—

situația la începutul punerii în aplicare;

| — | mijloacele necesare pentru atingerea țintelor; |
| --- | --- |

—

mijloacele necesare pentru atingerea țintelor;

| — | frecvența monitorizării progreselor înregistrate pentru atingerea acestei ținte specifice; |
| --- | --- |

—

frecvența monitorizării progreselor înregistrate pentru atingerea acestei ținte specifice;

| — | rezultatul final care urmează să fie obținut, inclusiv termenul; |
| --- | --- |

—

rezultatul final care urmează să fie obținut, inclusiv termenul;

| — | trebuie păstrate rapoartele asociate procesului de mai sus. |
| --- | --- |

—

trebuie păstrate rapoartele asociate procesului de mai sus.

Atât aspectele directe, cât și cele indirecte ar trebui să fie luate în considerare la elaborarea programului. Organizația ar trebui să se angajeze să își îmbunătățească în mod continuu performanța de mediu.

Atunci când decid ce acțiuni să întreprindă pentru a-și îmbunătăți performanța de mediu, organizațiile ar trebui să țină seama de elementele relevante ale documentelor de referință sectoriale, menționate la articolul 46 din Regulamentul EMAS, în cazul în care acestea sunt disponibile pentru sectorul lor.

Organizațiile ar trebui să țină seama în special de cele mai bune practici de management de mediu relevante și de parametrii de excelență relevanți (care oferă un indiciu cu privire la nivelul performanței de mediu obținut de organizațiile cele mai performante) pentru a identifica măsurile și acțiunile și, eventual, pentru a stabili prioritățile în vederea îmbunătățirii (în continuare) a performanței lor de mediu.

Cu toate acestea, punerea în aplicare a celor mai bune practici de management de mediu sau respectarea parametrilor de excelență identificați nu este obligatorie, întrucât EMAS lasă în seama organizațiilor evaluarea fezabilității parametrilor și a adoptării celor mai bune practici din punctul de vedere al costurilor și avantajelor.

2.2.4.   
  Punerea în aplicare și funcționarea

2.2.4.1.   Resurse, roluri, responsabilități și autoritate

Reușita EMAS depinde de voința persoanelor cu cele mai înalte funcții de conducere de a pune la dispoziție resursele și structurile organizaționale necesare pentru a sprijini sistemul. Acestea includ resurse umane și competențe specifice în rândul personalului, infrastructură organizațională, tehnologie, precum și resurse financiare.

Analiza de mediu a permis examinarea infrastructurii organizaționale, a practicilor și a procedurilor existente în materie de management. Acesta este momentul pentru a adapta structurile și procedurile interne, după caz.

Conducerea organizației trebuie să desemneze un reprezentant al conducerii, și anume o persoană responsabilă în ultimă instanță pentru sistemul de management de mediu. Rolul acestuia este de a se asigura că toate cerințele sistemului de management de mediu sunt în vigoare, funcționale și actualizate, precum și de a menține informată echipa de conducere cu privire la modul în care funcționează sistemul. Acesta ar trebui să prezinte un raport privind punctele forte și punctele slabe și cu privire la îmbunătățirile necesare.

Reprezentantul ar trebui să fie calificat și să aibă experiență în materie de probleme de mediu, cerințe juridice legate de mediu, aspecte de management și să aibă competențe pentru lucrul în echipă, precum și competențe de conducere și de coordonare. Organizația trebuie să se asigure că toate aceste competențe sunt disponibile în cadrul organizației.

Competență, formare profesională și sensibilizare

Organizația trebuie să definească experiența și cunoștințele necesare în rândul personalului pentru a asigura un management de mediu eficient.

Aceasta trebuie să elaboreze, să pună în aplicare și să mențină o procedură pentru a identifica nevoile de formare și să ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că personalul implicat în sistemul de management de mediu are cunoștințele necesare privind:

| — | politica de mediu a organizației; |
| --- | --- |

—

politica de mediu a organizației;

| — | cerințele juridice și alte cerințe de mediu aplicabile organizației; |
| --- | --- |

—

cerințele juridice și alte cerințe de mediu aplicabile organizației;

| — | obiectivele și țintele stabilite pentru organizație în ansamblu și pentru zonele de lucru specifice ale acesteia; |
| --- | --- |

—

obiectivele și țintele stabilite pentru organizație în ansamblu și pentru zonele de lucru specifice ale acesteia;

| — | aspectele legate de mediu și impactul asupra mediului și metodologia pentru monitorizarea lor; |
| --- | --- |

—

aspectele legate de mediu și impactul asupra mediului și metodologia pentru monitorizarea lor;

| — | propriile roluri și responsabilități în cadrul sistemului de management de mediu. |
| --- | --- |

—

propriile roluri și responsabilități în cadrul sistemului de management de mediu.

Persoanele care lucrează pentru organizație sau în numele acesteia ar trebui să fie informate cu privire la rolurile lor în cadrul EMAS și la avantajele pentru mediu ale sistemului. Acestea ar trebui să beneficieze de o formare în domeniul sensibilizării cu privire la aspectele legate de mediu și la sistemul de management de mediu al organizației sau cel puțin să aibă acces la o astfel de formare.

Figura 5

Diagramă funcțională privind formarea în cadrul sistemului de management de mediu (SMM)

Planificarea activităţilor de formare şi sensibilizare

Identificarea nevoilor de formare şi sensibilizare

Activităţi de formare şi sensibilizare

Evaluarea activităţilor de formare şi sensibilizare

Sensibilizarea cu privire la aspectele de mediu poate fi realizată prin formare sau alte activități, cum ar fi campanii de comunicare, sondaje etc.

Angajații implicați în mod activ sunt o forță motrice pentru îmbunătățirea eficientă și continuă a performanțelor și contribuie la ancorarea EMAS în organizație. Aceștia pot interveni, de exemplu participând la un comitet de mediu sau la grupuri de lucru prin intermediul unor sisteme de sugestii, al unor programe de stimulare sau al altor activități.

Angajații ar trebui să poată să joace un rol la diferite niveluri în elaborarea și punerea în aplicare a sistemului. Aceștia ar putea, de exemplu, să fie implicați în:

| — | identificarea aspectelor de mediu; |
| --- | --- |

—

identificarea aspectelor de mediu;

| — | elaborarea și revizuirea procedurilor și/sau a instrucțiunilor; |
| --- | --- |

—

elaborarea și revizuirea procedurilor și/sau a instrucțiunilor;

| — | propunerea obiectivelor și a țintelor de mediu; |
| --- | --- |

—

propunerea obiectivelor și a țintelor de mediu;

| — | participarea la un proces de audit intern; |
| --- | --- |

—

participarea la un proces de audit intern;

| — | redactarea declarației de mediu EMAS. |
| --- | --- |

—

redactarea declarației de mediu EMAS.

Conducerea trebuie să furnizeze angajaților feedback continuu și să caute să obțină feedback din partea acestora.

2.2.4.2.   Comunicare

O bună comunicare bidirecțională internă și externă este esențială pentru punerea în aplicare cu succes a unui sistem de management de mediu înregistrat în cadrul sistemului EMAS. Organizația trebuie să recunoască necesitatea și interesul de a comunica cu părțile interesate cu privire la aspectele de mediu. Aceasta are obligația de a-și publica declarația de mediu și trebuie să precizeze care informații vor fi comunicate și cui vor fi comunicate. Aceasta va trebui să monitorizeze rezultatele comunicării sale și să determine dacă aceasta a fost eficace.

Comunicarea internă ar trebui să fie bidirecțională (ascendentă și descendentă). Acest lucru poate fi efectuat prin folosirea intranetului, a broșurilor, a publicațiilor interne, a buletinelor informative, a cutiilor cu sugestii, a reuniunilor, a panourilor de afișare etc.

Exemple de comunicare externă sunt declarația de mediu EMAS, internetul, zilele de acțiune, comunicatele de presă, broșurile și utilizarea siglei EMAS, în cazul în care utilizarea acesteia este posibilă și este permisă (19).

2.2.4.3.   Documentație și controlul documentelor

Ar trebui să existe o documentație privind sistemul de management de mediu care să includă următoarele:

| — | politica de mediu; |
| --- | --- |

—

politica de mediu;

| — | obiectivele și țintele de mediu; |
| --- | --- |

—

obiectivele și țintele de mediu;

| — | descrierea domeniului de aplicare al sistemului de management de mediu; |
| --- | --- |

—

descrierea domeniului de aplicare al sistemului de management de mediu;

| — | descrierea principalelor elemente ale sistemului de management de mediu; |
| --- | --- |

—

descrierea principalelor elemente ale sistemului de management de mediu;

| — | rolurile, responsabilitățile și autoritățile; |
| --- | --- |

—

rolurile, responsabilitățile și autoritățile;

| — | procedura de gestionare a controlului operațional; |
| --- | --- |

—

procedura de gestionare a controlului operațional;

| — | procedurile operaționale; |
| --- | --- |

—

procedurile operaționale;

| — | instrucțiunile de lucru. |
| --- | --- |

—

instrucțiunile de lucru.

Documentația ar trebui să fie clară și concisă pentru a se evita eventualele confuzii sau neînțelegeri.

Documentele EMAS pot fi integrate în alte sisteme de management (calitate, energie, sănătate și siguranță etc.) sau invers, astfel încât să le optimizeze, pentru a evita duplicarea activităților și pentru a reduce birocrația.

IMM-urile ar trebui să încerce să ofere personalului lor documente clare, simple și ușor de utilizat.

Manualul de management de mediu

Acesta reglementează politica, protocoalele și activitățile de mediu. Manualul ar trebui să fie integrat în planul anual de management al organizației. Manualul nu trebuie să fie lung și complex. Acesta ar trebui să ajute personalul să clarifice modul în care organizația a înființat și a structurat sistemul său de management de mediu, modul în care diferitele părți ale sistemului de management de mediu sunt legate între ele, precum și rolul fiecărei persoane în cadrul acestui sistem. Prezentul manual nu este obligatoriu, deși majoritatea organizațiilor optează să aibă unul.

Proceduri

Documentele privind procedurile descriu CUM, CÂND și DE CĂTRE CINE trebuie să fie efectuate acțiunile specifice.

Este vorba în special de proceduri privind:

| — | identificarea și evaluarea aspectelor semnificative; |
| --- | --- |

—

identificarea și evaluarea aspectelor semnificative;

| — | gestionarea conformității juridice; |
| --- | --- |

—

gestionarea conformității juridice;

| — | gestionarea aspectelor de mediu semnificative care au fost identificate; |
| --- | --- |

—

gestionarea aspectelor de mediu semnificative care au fost identificate;

| — | gestionarea monitorizării și a măsurării; |
| --- | --- |

—

gestionarea monitorizării și a măsurării;

| — | gestionarea pregătirii pentru situații de urgență; |
| --- | --- |

—

gestionarea pregătirii pentru situații de urgență;

| — | gestionarea neconformităților, a acțiunilor preventive și a acțiunilor corective; |
| --- | --- |

—

gestionarea neconformităților, a acțiunilor preventive și a acțiunilor corective;

| — | identificarea și gestionarea competențelor, a formării profesionale și a sensibilizării; |
| --- | --- |

—

identificarea și gestionarea competențelor, a formării profesionale și a sensibilizării;

| — | gestionarea comunicării; |
| --- | --- |

—

gestionarea comunicării;

| — | gestionarea documentelor; |
| --- | --- |

—

gestionarea documentelor;

| — | gestionarea registrelor; |
| --- | --- |

—

gestionarea registrelor;

| — | gestionarea auditurilor interne. |
| --- | --- |

—

gestionarea auditurilor interne.

Instrucțiuni de lucru

Instrucțiunile de lucru trebuie să fie clare și ușor de înțeles. Acestea ar trebui să explice relevanța unei activități, riscul pentru mediu asociat acesteia, formarea specifică pentru personalul responsabil pentru îndeplinirea ei, precum și modul în care urmează să fie supravegheată. Se poate dovedi a fi utilă ilustrarea instrucțiunilor cu ajutorul imaginilor, al pictogramelor sau al altor modalități pentru a se asigura că toți angajații pot să le înțeleagă cu ușurință.

Gestionarea documentelor

Organizația trebuie să instituie, să pună în aplicare și să mențină o procedură de gestionare a documentelor elaborate pentru sistemul de management de mediu. Înregistrărilor ar trebui să li se acorde o atenție specială (a se vedea punctul 2.2.5.4).

Acest lucru va necesita o procedură:

Figura 6

Procedură de gestionare a documentelor într-un sistem de management de mediu

Eliminaţi versiunea veche

Revizuiţi versiunea veche şi modificaţi-o, dacă este necesar

Verificaţi documentul

Puneţi documentul la dispoziţia personalului

Aprobaţi documentul

Creaţi un document SMM

Sistemul ar trebui să se asigure că diferitele versiuni ale documentelor rămân disponibile și că documentele rămân lizibile și ușor de identificat.

Pot fi incluse documente din surse externe deoarece acestea sunt adesea esențiale pentru a garanta funcționarea corectă a sistemului de management de mediu. Astfel de documente ar putea include informații de la autoritățile locale și administrațiile publice, manuale de utilizare a echipamentelor, fișe privind sănătatea și siguranța etc.

2.2.4.4.   Control operațional

Controlul operațional implică identificarea și planificarea operațiunilor care sunt asociate aspectelor de mediu semnificative în conformitate cu politica, obiectivele și țintele urmărite (a se vedea figura 7). De asemenea, acesta ar putea acoperi activități precum întreținerea echipamentelor, operațiunile de pornire și de oprire, gestionarea contractanților prezenți la fața locului și serviciile oferite de către furnizori sau vânzători. Trebuie să existe proceduri de abordare a riscurilor identificate, pentru a stabili ținte și pentru a măsura performanța de mediu (de preferință prin indicatori de mediu definiți în mod clar). Procedurile trebuie să definească condițiile normale. Condițiile anormale și situațiile de urgență trebuie să fie, la rândul lor, definite și descrise. Procedurile de control operațional ar trebui să fie bine documentate și prezentate auditurilor interne.

Figura 7

Control operațional

Aspecte de mediu

Controlul obiectivelor şi ţintelor

Stabiliţi criteriile operaţionale

Control operaţional

2.2.4.5.   Pregătire pentru situații de urgență și capacitate de răspuns

Organizația trebuie să elaboreze, să pună în aplicare și să mențină proceduri de identificare a situațiilor de urgență potențiale și a accidentelor potențiale astfel încât:

| — | să evite riscul producerii unui accident; |
| --- | --- |

—

să evite riscul producerii unui accident;

| — | să descrie modul în care organizația reacționează în cazul unui accident; |
| --- | --- |

—

să descrie modul în care organizația reacționează în cazul unui accident;

| — | să prevină sau să diminueze impacturile de mediu negative asociate. |
| --- | --- |

—

să prevină sau să diminueze impacturile de mediu negative asociate.

Existența unui plan de urgență este indispensabilă în industrie și în organizațiile implicate în activități care prezintă un risc potențial.

Organizația trebuie să își revizuiască periodic capacitatea de pregătire și de răspuns în situații de urgență (inclusiv formarea adecvată). Aceasta ar trebui să le revizuiască, după caz, în special în urma unor situații de urgență sau a unor accidente. Procedurile ar trebui să fie, de asemenea, testate periodic.

Figura 8

Planuri de urgență

Evaluarea impactului asupra mediului

Revizie periodică

Testare, formare şi revizuire

Identificarea posibilelor accidente şi a posibilelor situaţii de urgenţă

Planuri de urgenţă

Măsuri preventive

2.2.5.   
  Verificări

2.2.5.1.   Monitorizare și măsurare

Organizația trebuie să elaboreze, să pună în aplicare și să mențină în mod regulat o procedură de monitorizare și de măsurare a parametrilor semnificativi, cum ar fi emisiile atmosferice, deșeurile, apa și zgomotul, astfel încât rezultatele obținute să genereze o valoare adăugată. Raportarea privind indicatorii de performanță principali este o obligație (a se vedea punctul 2.3.2).

Cerințele juridice privind monitorizarea trebuie să fie luate în considerare, iar criteriile de monitorizare, cum ar fi frecvența inspecțiilor și metodologia, trebuie să fie în conformitate cu aceste cerințe. Informațiile privind aceste cerințe sunt utile pentru a garanta:

| — | respectarea cerințelor juridice și a regulamentelor; |
| --- | --- |

—

respectarea cerințelor juridice și a regulamentelor;

| — | evaluarea precisă a performanței de mediu; |
| --- | --- |

—

evaluarea precisă a performanței de mediu;

| — | o declarație EMAS completă și transparentă. |
| --- | --- |

—

o declarație EMAS completă și transparentă.

În funcție de nevoile organizației, alți factori pot fi, de asemenea, măsurați și monitorizați:

| — | aspecte de mediu semnificative; |
| --- | --- |

—

aspecte de mediu semnificative;

| — | politica și obiectivele de mediu; |
| --- | --- |

—

politica și obiectivele de mediu;

| — | nivelul de conștientizare în rândul angajaților etc. |
| --- | --- |

—

nivelul de conștientizare în rândul angajaților etc.

Echipamentul de măsurare trebuie etalonat la intervale regulate pentru a respecta legislația și pentru a obține rezultate exacte.

2.2.5.2.   Evaluarea conformității juridice

Conformitatea juridică este o cerință esențială a Regulamentului EMAS, iar o organizație nu se poate înregistra dacă nu respectă această cerință; prin urmare, o organizație trebuie să dispună de o procedură pentru a o revizui și evalua în mod regulat.

Este indicat să se întocmească o listă cu întreaga legislație relevantă și cu toate cerințele specifice și apoi să se compare cu situația specifică a unei organizații (a se vedea tabelul 6). Organizațiile mai mari și mai complexe ar putea să fie nevoite să recurgă la baze de date sau să solicite asistență externă.

În cazul în care constată cazuri de neconformitate care nu au fost corectate, verificatorul nu este autorizat să valideze o declarație de mediu sau să semneze declarația finală (anexa VII).

Tabelul 6

Exemplu de evaluare simplă a conformității juridice

| Legislația de mediu aplicabilă | Cerințe specifice | Situația organizației | Rezultat |
| --- | --- | --- | --- |
| Legislația privind deșeurile | — | Autorizație pentru producerea de deșeuri |

Legislația de mediu aplicabilă

Cerințe specifice

Situația organizației

Rezultat

Legislația privind deșeurile

—

Autorizație pentru producerea de deșeuri

| — | Gestionarea deșeurilor |
| --- | --- |

—

Gestionarea deșeurilor

| — | Autorizație expirată |
| --- | --- |

—

Autorizație expirată

| — | Gestionarea deșeurilor sub control |
| --- | --- |

—

Gestionarea deșeurilor sub control

Reînnoirea autorizației

Legislația privind emisiile atmosferice

| — | Limite de emisii (NOx, SOx, particule etc.) |
| --- | --- |

—

Limite de emisii (NOx, SOx, particule etc.)

| — | Autorizație pentru cazane |
| --- | --- |

—

Autorizație pentru cazane

| — | Sub limite |
| --- | --- |

—

Sub limite

| — | Autorizație actualizată |
| --- | --- |

—

Autorizație actualizată

Corect

Legislația privind zgomotul

| — | Valoarea-limită a zgomotului în zonă |
| --- | --- |

—

Valoarea-limită a zgomotului în zonă

| — | Sub nivelul autorizat |
| --- | --- |

—

Sub nivelul autorizat

Corect

Legislația privind tratarea apelor

| — | Tratament specific (eliminarea fosforului și a azotului) |
| --- | --- |

—

Tratament specific (eliminarea fosforului și a azotului)

| — | Valori-limită pentru efluenți |
| --- | --- |

—

Valori-limită pentru efluenți

| — | Autorizație pentru emisiile în apă |
| --- | --- |

—

Autorizație pentru emisiile în apă

| — | Nu există încă |
| --- | --- |

—

Nu există încă

| — | Nu respectă în totalitate legislația |
| --- | --- |

—

Nu respectă în totalitate legislația

| — | Autorizație neactualizată |
| --- | --- |

—

Autorizație neactualizată

Remedierea situației

Legislația privind gazele cu efect de seră

| — | Limite stabilite pentru emisiile de gaze cu efect de seră |
| --- | --- |

—

Limite stabilite pentru emisiile de gaze cu efect de seră

| — | Sub limită |
| --- | --- |

—

Sub limită

Corect. Este posibilă vânzarea anumitor certificate de emisii

2.2.5.3.   Neconformitate, măsuri corective și preventive

Organizația trebuie să instituie, să pună în aplicare și să mențină o procedură pentru soluționarea cazurilor, reale și potențiale, de neconformitate cu cerințele EMAS.

Procedura trebuie să prevadă modalități pentru:

| — | a identifica și a corecta situația; |
| --- | --- |

—

a identifica și a corecta situația;

| — | a investiga cauza și efectele situației; |
| --- | --- |

—

a investiga cauza și efectele situației;

| — | a evalua necesitatea de a întreprinde acțiuni pentru a evita repetarea situației; |
| --- | --- |

—

a evalua necesitatea de a întreprinde acțiuni pentru a evita repetarea situației;

| — | a înregistra rezultatele măsurilor corective luate; |
| --- | --- |

—

a înregistra rezultatele măsurilor corective luate;

| — | a evalua necesitatea unor măsuri de prevenire a cazurilor de neconformitate; |
| --- | --- |

—

a evalua necesitatea unor măsuri de prevenire a cazurilor de neconformitate;

| — | a pune în aplicare acțiuni preventive pentru a se evita astfel de cazuri și |
| --- | --- |

—

a pune în aplicare acțiuni preventive pentru a se evita astfel de cazuri și

| — | a analiza eficiența măsurilor corective și preventive. |
| --- | --- |

—

a analiza eficiența măsurilor corective și preventive.

Neconformitatea înseamnă orice tip de neîndeplinire a cerințelor de bază specificate în procedurile și instrucțiunile tehnice.

Neconformitățile pot fi rezultatul unor erori umane sau de punere în aplicare. Modificările necesare pentru a le corecta și a evita repetarea lor trebuie să fie efectuate cât mai curând posibil.

Neconformitățile pot fi detectate prin:

| — | control operațional; |
| --- | --- |

—

control operațional;

| — | audit intern/extern; |
| --- | --- |

—

audit intern/extern;

| — | analiza efectuată de către conducere sau |
| --- | --- |

—

analiza efectuată de către conducere sau

| — | în cadrul activităților cotidiene. |
| --- | --- |

—

în cadrul activităților cotidiene.

Măsuri corective și preventive

Reprezentantul conducerii responsabil de EMAS trebuie să fie informat cu privire la existența unor neconformități, astfel încât să poată decide cu privire la aplicarea unei măsuri corective, după caz.

În cazul în care au fost identificate posibile neconformități, reprezentantul conducerii responsabil de EMAS trebuie să fie informat, astfel încât să poată decide cu privire la aplicarea unei măsuri preventive, după caz.

Atât măsurile corective, cât și cele preventive ar trebui să fie înregistrate. Prin urmare, poate fi necesară schimbarea documentației sistemului de management de mediu.

2.2.5.4.   Controlul înregistrărilor

Organizația trebuie să instituie un sistem de păstrare a înregistrărilor care să arate că aceasta respectă cerințele sistemului său de management de mediu.

Organizația trebuie să instituie, să pună în aplicare și să mențină o procedură de gestionare a înregistrărilor sale. Aceasta ar trebui să acopere aspecte precum identificarea, stocarea, protecția, retragerea, reținerea și eliminarea înregistrărilor.

Înregistrările trebuie să fie și să rămână identificabile, lizibile, actualizate și trasabile.

Exemple de înregistrări:

| — | consum de electricitate, apă și materii prime; |
| --- | --- |

—

consum de electricitate, apă și materii prime;

| — | deșeuri generate (deșeuri periculoase și nepericuloase); |
| --- | --- |

—

deșeuri generate (deșeuri periculoase și nepericuloase);

| — | emisii de gaze cu efect de seră (GES); |
| --- | --- |

—

emisii de gaze cu efect de seră (GES);

| — | incidente, accidente și reclamații; |
| --- | --- |

—

incidente, accidente și reclamații;

| — | cerințe juridice; |
| --- | --- |

—

cerințe juridice;

| — | rapoarte de audit și analize efectuate de către conducere; |
| --- | --- |

—

rapoarte de audit și analize efectuate de către conducere;

| — | rapoarte de inspecție; |
| --- | --- |

—

rapoarte de inspecție;

| — | aspecte de mediu semnificative; |
| --- | --- |

—

aspecte de mediu semnificative;

| — | neconformități, măsuri corective și preventive |
| --- | --- |

—

neconformități, măsuri corective și preventive

| — | comunicare și formare; |
| --- | --- |

—

comunicare și formare;

| — | sugestii din partea personalului și |
| --- | --- |

—

sugestii din partea personalului și

| — | formare și seminarii. |
| --- | --- |

—

formare și seminarii.

2.2.6.   
  Audit intern

EMAS acordă o atenție deosebită auditului intern în anexa III.

„
  «Audit intern de mediu» înseamnă o evaluare sistematică, documentată, periodică și obiectivă a performanțelor de mediu ale unei organizații, a sistemului de management și a proceselor destinate protecției mediului.”

Organizația trebuie să instituie o procedură de audit intern ca parte a sistemului de management. Această procedură trebuie să acopere responsabilitățile și cerințele pentru planificarea și realizarea auditurilor, raportarea rezultatelor și păstrarea înregistrărilor, precum și pentru stabilirea criteriilor, a domeniului de aplicare, a frecvenței și a metodelor de audit.

Auditul intern are drept obiective:

| — | să stabilească dacă sistemul de management de mediu îndeplinește cerințele Regulamentului EMAS; |
| --- | --- |

—

să stabilească dacă sistemul de management de mediu îndeplinește cerințele Regulamentului EMAS;

| — | să stabilească dacă acest sistem a fost pus în aplicare și menținut în mod corespunzător; |
| --- | --- |

—

să stabilească dacă acest sistem a fost pus în aplicare și menținut în mod corespunzător;

| — | să garanteze primirea de către conducerea organizației a informațiilor necesare pentru a revizui performanța de mediu a organizației; |
| --- | --- |

—

să garanteze primirea de către conducerea organizației a informațiilor necesare pentru a revizui performanța de mediu a organizației;

| — | să evalueze eficacitatea sistemului de management de mediu. |
| --- | --- |

—

să evalueze eficacitatea sistemului de management de mediu.

Auditul trebuie să fie efectuat în mod obiectiv de către personal independent. Auditorul intern poate fi un membru al personalului format în acest scop sau o persoană din exterior sau o echipă externă.

Reguli generale

| — | stabilirea unui program de audit; |
| --- | --- |

—

stabilirea unui program de audit;

| — | definirea domeniului de aplicare al auditului. Acesta va depinde de dimensiunea și de tipul organizației. Domeniul de aplicare trebuie să precizeze domeniile vizate, activitățile care vor fi auditate, criteriile de mediu care trebuie luate în considerare și perioada care trebuie acoperită de audit; |
| --- | --- |

—

definirea domeniului de aplicare al auditului. Acesta va depinde de dimensiunea și de tipul organizației. Domeniul de aplicare trebuie să precizeze domeniile vizate, activitățile care vor fi auditate, criteriile de mediu care trebuie luate în considerare și perioada care trebuie acoperită de audit;

| — | specificarea resurselor necesare pentru realizarea auditului, de exemplu, personal bine instruit care să cunoască îndeaproape activitatea organizației, aspectele tehnice, aspectele privind mediul, cerințele juridice; |
| --- | --- |

—

specificarea resurselor necesare pentru realizarea auditului, de exemplu, personal bine instruit care să cunoască îndeaproape activitatea organizației, aspectele tehnice, aspectele privind mediul, cerințele juridice;

| — | asigurarea faptului că toate activitățile organizației se efectuează în conformitate cu procedurile definite anterior și |
| --- | --- |

—

asigurarea faptului că toate activitățile organizației se efectuează în conformitate cu procedurile definite anterior și

| — | identificarea unor eventuale noi probleme și instituirea de măsuri pentru a preveni apariția acestora. |
| --- | --- |

—

identificarea unor eventuale noi probleme și instituirea de măsuri pentru a preveni apariția acestora.

Etapele unui audit intern

Figura 9

Etapele unui audit intern

2. Activităţi de audit

1. Program şi frecvenţă

ETAPELE UNUI AUDIT

3. Raportarea constatărilor şi a concluziilor

2.2.6.1.   Programul de audit și frecvența auditului

Programul trebuie să includă:

| — | obiectivele specifice ale auditului intern; |
| --- | --- |

—

obiectivele specifice ale auditului intern;

| — | modalitatea prin care se verifică dacă sistemul de management de mediu este coerent, conform cu politica și programul organizației și îndeplinește cerințele EMAS; |
| --- | --- |

—

modalitatea prin care se verifică dacă sistemul de management de mediu este coerent, conform cu politica și programul organizației și îndeplinește cerințele EMAS;

| — | conformitatea cu cerințele juridice aplicabile în materie de mediu. |
| --- | --- |

—

conformitatea cu cerințele juridice aplicabile în materie de mediu.

Organizația trebuie să efectueze anual audituri interne pentru a avea o bună imagine de ansamblu asupra aspectelor sale de mediu semnificative. Ciclul de audit, care vizează toate activitățile organizației, trebuie încheiat în termen de trei ani. Organizațiile mici pot extinde această perioadă la patru ani.

Frecvența cu care fiecare activitate specifică este auditată variază în funcție de:

| — | natura, amploarea și complexitatea activităților în cauză; |
| --- | --- |

—

natura, amploarea și complexitatea activităților în cauză;

| — | semnificația impactului asupra mediului asociat cu acestea; |
| --- | --- |

—

semnificația impactului asupra mediului asociat cu acestea;

| — | importanța și urgența problemelor detectate de auditurile precedente și |
| --- | --- |

—

importanța și urgența problemelor detectate de auditurile precedente și

| — | istoricul problemelor de mediu. |
| --- | --- |

—

istoricul problemelor de mediu.

De regulă, activitățile complexe cu un impact mai semnificativ asupra mediului trebuie să fie auditate cu o frecvență mai mare.

Pentru rezultate satisfăcătoare, toți membrii personalului implicați într-un audit intern trebuie să aibă o imagine clară asupra obiectivelor de mediu ale exercițiului și a rolurilor specifice ale tuturor participanților (directori, manageri, angajați, auditori etc.).

2.2.6.2.   Activități de audit intern

Este important ca auditul intern să fie pregătit în prealabil. În primul rând, trebuie identificat auditorul/echipa de audit. Organizația poate recurge la propriul personal pentru a realiza activități de audit sau poate angaja auditori externi. Aceștia trebuie să fie obiectivi și imparțiali și trebuie să dețină calificările și formarea corespunzătoare. Auditorul/echipa de audit ar trebui:

| — | să pregătească un plan de audit de calitate prin colectarea de informații privind obiectivul, domeniul de aplicare, locul și data convenite cu organizația; |
| --- | --- |

—

să pregătească un plan de audit de calitate prin colectarea de informații privind obiectivul, domeniul de aplicare, locul și data convenite cu organizația;

| — | să prezinte organizației planul de audit cu suficient timp în avans; |
| --- | --- |

—

să prezinte organizației planul de audit cu suficient timp în avans;

| — | să elaboreze liste de control; |
| --- | --- |

—

să elaboreze liste de control;

| — | să distribuie sarcini în cadrul echipei de audit. |
| --- | --- |

—

să distribuie sarcini în cadrul echipei de audit.

Pentru ca un audit să fie util, echipa de audit trebuie să verifice dacă se respectă legislația de mediu, dacă au fost atinse obiectivele și țintele și dacă sistemul de management este eficace și adecvat.

Procesul de audit trebuie să includă următoarele etape:

| — | înțelegerea sistemului de management; |
| --- | --- |

—

înțelegerea sistemului de management;

| — | evaluarea punctelor forte și a punctelor slabe ale sistemului; |
| --- | --- |

—

evaluarea punctelor forte și a punctelor slabe ale sistemului;

| — | colectarea informațiilor relevante (de exemplu, date, arhive, documente); |
| --- | --- |

—

colectarea informațiilor relevante (de exemplu, date, arhive, documente);

| — | evaluarea constatărilor auditului; |
| --- | --- |

—

evaluarea constatărilor auditului;

| — | pregătirea concluziilor auditului și |
| --- | --- |

—

pregătirea concluziilor auditului și

| — | raportarea constatărilor și a concluziilor auditului. |
| --- | --- |

—

raportarea constatărilor și a concluziilor auditului.

2.2.6.3.   Raportarea constatărilor și a concluziilor auditului

Scopul raportului de audit este de a furniza conducerii:

| — | informații scrise privind domeniul de aplicare al auditului; |
| --- | --- |

—

informații scrise privind domeniul de aplicare al auditului;

| — | informații privind măsura în care obiectivele au fost îndeplinite; |
| --- | --- |

—

informații privind măsura în care obiectivele au fost îndeplinite;

| — | informații cu privire la gradul de conformitate a obiectivelor cu politica de mediu a organizației; |
| --- | --- |

—

informații cu privire la gradul de conformitate a obiectivelor cu politica de mediu a organizației;

| — | informații privind fiabilitatea și eficacitatea sistemului de monitorizare; |
| --- | --- |

—

informații privind fiabilitatea și eficacitatea sistemului de monitorizare;

| — | măsuri corective propuse, după caz. |
| --- | --- |

—

măsuri corective propuse, după caz.

Raportul trebuie prezentat reprezentantului conducerii responsabil de EMAS care finalizează măsurile corective în cazul în care au fost identificate neconformități (inclusiv cazurile de nerespectare, dacă există).

2.2.7.   
  Analiza efectuată de către conducere

Conducerea trebuie să revizuiască sistemul de management în mod regulat (cel puțin o dată pe an), pentru a se asigura că acesta este adecvat scopului și eficace. Evaluarea efectuată de către conducere trebuie să fie înregistrată, iar înregistrările trebuie să fie păstrate.

Conținutul evaluării efectuate de către conducere

Contribuții:

| — | rezultatele auditurilor interne, inclusiv evaluarea conformității juridice; |
| --- | --- |

—

rezultatele auditurilor interne, inclusiv evaluarea conformității juridice;

| — | comunicare externă; |
| --- | --- |

—

comunicare externă;

| — | plângeri; |
| --- | --- |

—

plângeri;

| — | gradul de îndeplinire a obiectivelor și a țintelor; |
| --- | --- |

—

gradul de îndeplinire a obiectivelor și a țintelor;

| — | situația măsurilor corective și preventive; |
| --- | --- |

—

situația măsurilor corective și preventive;

| — | monitorizarea evaluărilor precedente efectuate de către conducere; |
| --- | --- |

—

monitorizarea evaluărilor precedente efectuate de către conducere;

| — | modificarea circumstanțelor, de exemplu, evoluții juridice, schimbări în ceea ce privește mediul; |
| --- | --- |

—

modificarea circumstanțelor, de exemplu, evoluții juridice, schimbări în ceea ce privește mediul;

| — | recomandări pentru îmbunătățire; |
| --- | --- |

—

recomandări pentru îmbunătățire;

Rezultatele includ toate deciziile și activitățile, modificările politicii de mediu, ale obiectivelor și țintelor de mediu și ale altor aspecte ale sistemului de management de mediu.

2.3.   DECLARAȚIA DE MEDIU EMAS

„
  «Declarație de mediu» înseamnă informațiile detaliate furnizate publicului și altor părți interesate cu privire la: structura și activitățile unei organizații, politica sa de mediu și sistemul său de management de mediu, aspectele de mediu specifice acesteia și impacturile asupra mediului; programul său de mediu, precum și obiectivele și țintele de mediu; performanța de mediu a organizației și respectarea obligațiilor legale aplicabile în materie de mediu.”

Declarația este una dintre caracteristicile unice ale EMAS în comparație cu alte sisteme de management de mediu.

Pentru public, aceasta afirmă angajamentul organizației de a lua măsuri în domeniul mediului.

Pentru organizație, este o bună ocazie de a arăta care este contribuția sa la îmbunătățirea mediului.

EMAS stabilește anumite cerințe minime pentru declarație, dar organizația poate decide nivelul de detaliu cu care dorește să întocmească declarația, precum și structura și prezentarea sa, atât timp cât informațiile sunt clare, fiabile, credibile și corecte. Este la latitudinea organizației să decidă dacă dorește să includă declarația sa de mediu în raportul său anual sau în alte rapoarte, de exemplu, privind responsabilitatea socială a întreprinderilor.

2.3.1.   
  Conținutul minim al declarației de mediu EMAS

(1)   O descriere clară și lipsită de ambiguitate a organizației înregistrate în cadrul EMAS, o prezentare sintetizată a activităților, a produselor și a serviciilor sale, precum și precizarea legăturilor cu organizații-mamă, după caz

Aceasta include diagrame, hărți, scheme, fotografii aeriene etc. pentru a ilustra conținutul. Ar trebui incluse, de asemenea, coduri NACE pentru a descrie activitățile desfășurate.

(2)   Politica de mediu și o scurtă descriere a sistemului de management de mediu al organizației

O descriere adecvată a sistemului este importantă pentru a oferi informații clare cu privire la structura de lucru. Politica de mediu trebuie să fie, de asemenea, inclusă.

(3)   O descriere a tuturor aspectelor de mediu semnificative, directe și indirecte, care generează un impact semnificativ asupra mediului al organizației și o explicație a tipului de impact în raport cu aceste aspecte (anexa I.2 la Regulamentul EMAS)

Aspectele de mediu directe și indirecte ar trebui să fie prezentate separat, iar efectele lor ar trebui să fie prezentate folosind tabele sau diagrame.

(4)   O descriere a obiectivelor și țintelor de mediu în raport cu impactul și aspectele de mediu semnificative

Pentru a evalua progresele realizate în ceea ce privește îmbunătățirea performanțelor, este oportună utilizarea de liste de ținte și obiective, precum și de indicatori. Pentru a îmbunătăți performanța, trebuie inclus programul de mediu și trebuie menționate măsurile specifice care au fost luate sau care sunt planificate.

(5)   O sinteză a datelor disponibile cu privire la performanța organizației în raport cu obiectivele și țintele sale de mediu în ceea ce privește impactul său semnificativ asupra mediului. Raportarea se face pe baza indicatorilor principali, precum și a altor indicatori relevanți existenți în ceea ce privește performanța de mediu, în conformitate cu secțiunea C din anexa IV la Regulamentul EMAS.

Indicatorii principali se concentrează asupra a șase domenii-cheie: energie, materiale, apă, deșeuri, biodiversitate (prin exploatarea terenurilor) și emisii (a se vedea punctul 2.3.2.2).

Organizația raportează, de asemenea, cu privire la rezultatele sale în raport cu alți indicatori mai specifici legați de aspectele semnificative de mediu menționate în analiza de mediu (a se vedea punctul 2.3.2.3). În cazul în care nu sunt disponibile date cantitative pentru raportarea cu privire la aspectele de mediu semnificative directe sau indirecte, organizațiile își întocmesc rapoartele privind performanța pe baza unor indicatori calitativi.

În cazul în care, pentru sectorul respectiv, sunt disponibile documente de referință sectoriale (DRS), menționate la articolul 46 din Regulamentul EMAS, organizațiile ar trebui să ia în considerare indicatorii de performanță de mediu sectoriali relevanți descriși în DRS atunci când aleg indicatorii (20) care urmează să fie utilizați pentru raportarea cu privire la performanța lor de mediu.

(6)   Alți factori referitori la performanța de mediu, în special rezultatele obținute în raport cu dispozițiile legale și cu impactul lor semnificativ asupra mediului

Trebuie utilizate tabele și/sau grafice care compară limitele de referință juridice cu cele măsurate și/sau calculate de către organizație.

Nu este întotdeauna posibil să se măsoare performanța de mediu cu ajutorul datelor. La rândul lor, factorii imateriali sunt relevanți și pot include schimbări de comportament, îmbunătățiri ale proceselor și alte măsuri întreprinse pentru îmbunătățirea performanței de mediu.

La întocmirea rapoartelor privind acești alți factori, organizațiile ar trebui să țină seama de documentele de referință sectoriale relevante, menționate la articolul 46 din Regulamentul EMAS. Prin urmare, acestea ar trebui să descrie, în declarațiile lor de mediu, modul în care au utilizat cele mai bune practici de management de mediu și parametrii de excelență relevanți, dacă sunt disponibili, pentru identificarea măsurilor și a acțiunilor și, eventual, pentru stabilirea priorităților în vederea îmbunătățirii (în continuare) a performanței lor de mediu.

Relevanța și aplicabilitatea celor mai bune practici de management de mediu și ale parametrilor de excelență ar trebui să fie evaluate de către organizație prin prisma aspectelor de mediu semnificative identificate de aceasta în analiza sa de mediu, precum și prin prisma aspectelor tehnice și financiare.

Elementele din DRS (indicatorii, cele mai bune practici de management de mediu sau parametrii de excelență) care nu sunt considerate relevante în raport cu aspectele de mediu semnificative identificate de organizație în analiza sa de mediu nu ar trebui să fie raportate sau descrise în declarația de mediu.

(7)   O trimitere la cerințele juridice aplicabile referitoare la mediu

EMAS impune conformitatea juridică. Declarația de mediu este o oportunitate de a preciza modul în care întreprinderea realizează acest lucru.

Deși organizațiile înregistrate în cadrul sistemului EMAS ar trebui să aibă la dispoziție o listă cu toate cerințele juridice relevante, nu este necesar ca acestea să fie incluse în declarația de mediu. O schiță este suficientă în acest context.

(8)   Numele și numărul de acreditare sau de autorizare ale verificatorului de mediu și data validării declarației

În cazul în care organizația publică declarația sa de mediu ca parte a unui alt raport, aceasta ar trebui să identifice declarația ca atare și să indice faptul că aceasta a fost validată de verificatorul de mediu. Cu toate că nu este obligatoriu să se anexeze declarația menționată la articolul 25 alineatul (9) la declarația de mediu EMAS, acest lucru este considerat o bună practică în acest sens.

2.3.2.   
  Indicatorii principali și alți indicatori relevanți existenți în ceea ce privește performanța de mediu

2.3.2.1.   Indicatori principali

Organizațiile trebuie să prezinte un raport cu privire la indicatorii de performanță de mediu principali (cunoscuți, de asemenea, ca indicatori-cheie de performanță) care privesc aspectele de mediu directe ale organizației. Ele ar trebui, de asemenea, să raporteze în legătură cu alți indicatori de performanță relevanți pentru aspecte de mediu mai specifice și să ia în considerare documentele de referință sectoriale (DRS), în cazul în care acestea sunt disponibile.

Indicatorii principali se aplică tuturor tipurilor de organizații. Ei măsoară performanța obținută în următoarele domenii esențiale:

| — | energie; |
| --- | --- |

—

energie;

| — | materiale; |
| --- | --- |

—

materiale;

| — | apă; |
| --- | --- |

—

apă;

| — | deșeuri; |
| --- | --- |

—

deșeuri;

| — | utilizarea terenurilor în ceea ce privește biodiversitatea; |
| --- | --- |

—

utilizarea terenurilor în ceea ce privește biodiversitatea;

| — | emisii. |
| --- | --- |

—

emisii.

Fiecare indicator principal are în componență o cifră A (contribuție), o cifră B (producție) și o cifră R corespunzătoare unui raport = (A/B).

(i)   Cifra A (contribuție)

Contribuția (cifra A) este raportată după cum urmează:

Energie:

| (a) | consumul total anual de energie, exprimat în MWh sau GJ; |
| --- | --- |

(a)

consumul total anual de energie, exprimat în MWh sau GJ;

| (b) | procentul din (a) produs de organizație din surse de energie regenerabile. |
| --- | --- |

(b)

procentul din (a) produs de organizație din surse de energie regenerabile.

Indicatorul (b) include procentul de consum anual de energie din surse regenerabile de energie produs efectiv de către organizație. Energia cumpărată de la un furnizor de energie nu este inclusă în acest indicator și poate fi considerată ca fiind parte a măsurilor luate în temeiul „achizițiilor publice ecologice”.

Materiale:

Fluxul anual de masă al diferitelor materiale utilizate, exprimat în tone, cu excepția vectorilor de energie și a apei.

Fluxul anual de masă al diferitelor materiale poate fi împărțit în funcție de modul în care este întrebuințat. Acestea ar putea include, de exemplu, materii prime, cum ar fi metalul, lemnul sau produsele chimice sau produsele intermediare, în funcție de activitățile organizației.

Apă:

Consumul total anual de apă, exprimat în m3.

Acest indicator prevede obligativitatea raportării datelor cu privire la cantitatea anuală totală de apă consumată de organizație.

Este util să se clarifice diferitele tipuri de consum de apă și să se indice sursa apei, de exemplu, ape de suprafață, ape subterane.

Alte informații utile pot include cantitatea de apă uzată, de apă uzată epurată și reutilizată, de apă de ploaie și de apă gri reciclată.

Deșeuri:

Aceste date cuprind producția totală anuală de:

| — | deșeuri (defalcate pe tipuri), exprimate în tone; |
| --- | --- |

—

deșeuri (defalcate pe tipuri), exprimate în tone;

| — | deșeuri periculoase, exprimate în tone sau în kilograme. |
| --- | --- |

—

deșeuri periculoase, exprimate în tone sau în kilograme.

Raportarea cu privire la deșeuri și deșeuri periculoase este obligatorie în conformitate cu Regulamentul EMAS. În ambele cazuri, defalcarea pe tipuri a deșeurilor este o bună practică. Ar trebui să se aibă la bază rezultatele analizei de mediu, inclusiv obligațiile juridice relevante privind raportarea deșeurilor. S-ar putea realiza o raportare mai detaliată în conformitate cu sistemul național de clasificare a deșeurilor care pune în aplicare lista europeană a deșeurilor.

Raportarea unor liste lungi de tipuri de deșeuri ar putea fi contraproductivă și ar crea confuzie pentru comunicare, astfel încât este oportun să se ia în considerare „gruparea” informațiilor în conformitate cu lista europeană. Deșeurile ar putea fi apoi înregistrate în funcție de greutate sau de volum pentru diferitele tipuri existente, cum ar fi metale, plastic, hârtie, nămol, cenușă etc. De asemenea, ar putea fi utilă adăugarea de informații privind cantitatea de deșeuri recuperate, reciclate, utilizate pentru producerea de energie sau stocate în depozitele de deșeuri.

Utilizarea terenurilor în ceea ce privește biodiversitatea:

Utilizarea terenurilor, exprimată în m2 de teren intravilan.

Biodiversitatea este o chestiune complexă și relativ nouă printre indicatorii principali. Unii dintre factorii care determină pierderea biodiversității (schimbări climatice, emisii/poluare) sunt deja vizați de indicatorii referitori la aspectele de mediu și de indicatori conecși care figurează în Regulamentul EMAS, cum ar fi consumul de energie și de apă, emisiile, deșeurile etc.

Nu toți indicatorii biodiversității sunt relevanți pentru toate sectoarele/organizațiile și nu pot fi toți puși în aplicare în mod direct încă de la începutul procesului de gestionare a acestor aspecte. Analiza de mediu ar trebui să ofere o imagine clară a factorilor relevanți. Organizația ar trebui să ia în considerare nu numai efectele locale, ci și efectele directe și indirecte asupra biodiversității la o scară mai largă, de exemplu extracția de materii prime, lanțul de achiziții/aprovizionare, producția și produsul, transporturile și logistica, comercializarea și comunicarea. Nu există un indicator unic valabil pentru toate organizațiile.

Indicatorul biodiversități privind utilizarea terenurilor, prevăzut în anexa IV la Regulamentul EMAS, poate fi considerat un numitor comun. Acesta se referă numai la localurile organizației în ceea ce privește terenul intravilan. Se recomandă totuși insistent includerea în acest indicator și a zonelor impermeabile.

Emisii:

| (a) | emisiile totale anuale de gaze cu efect de seră (CO2, CH4, N2O, HFC, PFC, SF6), exprimate în tone de CO2 echivalent; |
| --- | --- |

(a)

emisiile totale anuale de gaze cu efect de seră (CO2, CH4, N2O, HFC, PFC, SF6), exprimate în tone de CO2 echivalent;

| (b) | emisiile atmosferice totale anuale (incluzând cel puțin emisiile de SO2, NOx, PM), exprimate în kilograme sau tone.

  Notă: Deoarece efectele acestor substanțe sunt diferite, ele nu ar trebui să fie adiționate. |
| --- | --- |

(b)

emisiile atmosferice totale anuale (incluzând cel puțin emisiile de SO2, NOx, PM), exprimate în kilograme sau tone.

Notă: Deoarece efectele acestor substanțe sunt diferite, ele nu ar trebui să fie adiționate.

Este necesar să se clarifice abordarea utilizată pentru cuantificarea emisiilor, în special a gazelor cu efect de seră și a poluanților atmosferici (21). Ca punct de plecare, organizațiile trebuie să țină seama de cerințele juridice existente. Acesta este, în mod evident, cazul pentru organizațiile ale căror instalații se încadrează în domeniul de aplicare al schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii sau al Regulamentului privind registrul european al emisiilor și transferului de poluanți. În alte cazuri, este posibilă aplicarea, atunci când sunt disponibile, a metodelor europene recunoscute la nivel mondial sau a metodelor naționale/regionale comune.

Deși raportarea privind indicatorii principali este obligatorie pentru aspectele directe, o organizație trebuie să ia în considerare toate aspectele de mediu semnificative, directe și indirecte. Astfel, este bine să se raporteze, de preferință, separat emisiile indirecte semnificative de gaze cu efect de seră de emisiile directe.

(ii)   Cifra B (producția)

Producția globală anuală (cifra B) este aceeași pentru toate sectoarele, dar este adaptată la diferitele tipuri de organizații:

| (a) | sectorul de producție (industrie): a se indica valoarea adăugată brută anuală totală, exprimată în milioane de euro, sau producția fizică totală anuală, exprimată în tone. Organizațiile mici pot indica cifra de afaceri totală anuală sau numărul de angajați; |
| --- | --- |

(a)

sectorul de producție (industrie): a se indica valoarea adăugată brută anuală totală, exprimată în milioane de euro, sau producția fizică totală anuală, exprimată în tone. Organizațiile mici pot indica cifra de afaceri totală anuală sau numărul de angajați;

| (b) | organizațiile care nu își desfășoară activitatea în sectoare de producție (administrație/servicii): a se indica numărul de angajați. |
| --- | --- |

(b)

organizațiile care nu își desfășoară activitatea în sectoare de producție (administrație/servicii): a se indica numărul de angajați.

2.3.2.2.   Justificarea indicatorilor principali și a elementelor de flexibilitate conexe

Este important să se înțeleagă raționamentul care a stat la baza stabilirii indicatorilor și a elementelor de flexibilitate prevăzute în Regulamentul EMAS (anexa IV la Regulamentul EMAS).

Anexa IV punctul C.1 prevede că indicatorii trebuie:

| (a) | să ofere o evaluare precisă a performanței de mediu a organizației; |
| --- | --- |

(a)

să ofere o evaluare precisă a performanței de mediu a organizației;

| (b) | să fie ușor de înțeles și neechivoci; |
| --- | --- |

(b)

să fie ușor de înțeles și neechivoci;

| (c) | să permită o comparație pe bază anuală, cu scopul de a evalua evoluția performanței de mediu a organizației; |
| --- | --- |

(c)

să permită o comparație pe bază anuală, cu scopul de a evalua evoluția performanței de mediu a organizației;

| (d) | să permită, după caz, comparații în raport cu parametrii de referință sectoriali, naționali sau regionali; |
| --- | --- |

(d)

să permită, după caz, comparații în raport cu parametrii de referință sectoriali, naționali sau regionali;

| (e) | să permită, după caz, comparații cu dispozițiile de reglementare. |
| --- | --- |

(e)

să permită, după caz, comparații cu dispozițiile de reglementare.

Acestea sunt principalele funcții ale indicatorilor-cheie de performanță.

Cu toate acestea, există o anumită flexibilitate în utilizarea indicatorilor în cazul în care aceasta contribuie la îndeplinirea funcției lor.

Această flexibilitate constă în:

| — | condițiile de utilizare a clauzei de confidențialitate, menționată în anexa IV punctul C.1 – „În cazul în care divulgarea ar afecta în mod negativ confidențialitatea informațiilor comerciale sau industriale (...), organizația poate avea posibilitatea să indexeze această informație în raportarea sa, de exemplu prin stabilirea unui an de referință (cu numărul de index 100) pornind de la care s-ar putea stabili dezvoltarea contribuției/impactului real.”. Această clauză ar putea fi invocată în cazul în care utilizarea unui indicator ar putea dezvălui date sensibile care i-ar putea permite unui concurent să calculeze prețul mediu de producție; |
| --- | --- |

—

condițiile de utilizare a clauzei de confidențialitate, menționată în anexa IV punctul C.1 – „În cazul în care divulgarea ar afecta în mod negativ confidențialitatea informațiilor comerciale sau industriale (...), organizația poate avea posibilitatea să indexeze această informație în raportarea sa, de exemplu prin stabilirea unui an de referință (cu numărul de index 100) pornind de la care s-ar putea stabili dezvoltarea contribuției/impactului real.”. Această clauză ar putea fi invocată în cazul în care utilizarea unui indicator ar putea dezvălui date sensibile care i-ar putea permite unui concurent să calculeze prețul mediu de producție;

| — | condiții care trebuie îndeplinite pentru A NU raporta un indicator principal specific menționat în anexa IV – anexa IV punctul C.2 literele (a) și (b) privind indicatorii principali prevede că: „În cazul în care o organizație ajunge la concluzia că unul sau mai mulți indicatori principali nu sunt relevanți pentru aspectele sale semnificative directe de mediu, organizația respectivă are posibilitatea de a nu raporta asupra indicatorilor principali în cauză. Organizația prezintă o motivație în acest sens, în care face trimitere la analiza sa de mediu.” Din motive de transparență, această justificare ar trebui să fie, de asemenea, menționată în declarația de mediu. Având în vedere că fiecare indicator principal are în componență o cifră A pentru contribuție, o cifră B pentru producție și o cifră R pentru raportul A/B, acest element de flexibilitate se aplică pentru întregul indicator principal ca atare, inclusiv pentru raportul specific A/B; |
| --- | --- |

—

condiții care trebuie îndeplinite pentru A NU raporta un indicator principal specific menționat în anexa IV – anexa IV punctul C.2 literele (a) și (b) privind indicatorii principali prevede că: „În cazul în care o organizație ajunge la concluzia că unul sau mai mulți indicatori principali nu sunt relevanți pentru aspectele sale semnificative directe de mediu, organizația respectivă are posibilitatea de a nu raporta asupra indicatorilor principali în cauză. Organizația prezintă o motivație în acest sens, în care face trimitere la analiza sa de mediu.” Din motive de transparență, această justificare ar trebui să fie, de asemenea, menționată în declarația de mediu. Având în vedere că fiecare indicator principal are în componență o cifră A pentru contribuție, o cifră B pentru producție și o cifră R pentru raportul A/B, acest element de flexibilitate se aplică pentru întregul indicator principal ca atare, inclusiv pentru raportul specific A/B;

| — | condiții de raportare utilizând un alt indicator (A/B) ÎN LOCUL unui indicator principal specific prevăzut în anexa IV – în cazul în care o organizație decide să nu raporteze asupra unui/unor indicator(i) specific(i), astfel cum se prevede în anexa IV, dar alege un altul în schimb, acel indicator trebuie, de asemenea, să furnizeze o cifră A și o cifră B. Utilizarea acestei flexibilități ar trebui să fie întotdeauna justificată printr-o trimitere la analiza de mediu, precizând modul în care opțiunea aleasă permite o mai bună indicație a performanței relevante. Pentru această dispoziție specifică, documentul de referință sectorial EMAS ar trebui să fie luat în considerare, în cazul în care este disponibil pentru sectorul în cauză. De exemplu, în loc să indice „numărul de angajați”, un serviciu de cazare pentru turiști poate opta pentru „numărul de înnoptări în structuri de primire turistică”, o școală poate alege „numărul de elevi”, o organizație de gestionare a deșeurilor poate utiliza „cantitatea de deșeuri gestionate, în tone”, un spital poate prefera „numărul de pacienți internați peste noapte în spital” etc.; |
| --- | --- |

—

condiții de raportare utilizând un alt indicator (A/B) ÎN LOCUL unui indicator principal specific prevăzut în anexa IV – în cazul în care o organizație decide să nu raporteze asupra unui/unor indicator(i) specific(i), astfel cum se prevede în anexa IV, dar alege un altul în schimb, acel indicator trebuie, de asemenea, să furnizeze o cifră A și o cifră B. Utilizarea acestei flexibilități ar trebui să fie întotdeauna justificată printr-o trimitere la analiza de mediu, precizând modul în care opțiunea aleasă permite o mai bună indicație a performanței relevante. Pentru această dispoziție specifică, documentul de referință sectorial EMAS ar trebui să fie luat în considerare, în cazul în care este disponibil pentru sectorul în cauză. De exemplu, în loc să indice „numărul de angajați”, un serviciu de cazare pentru turiști poate opta pentru „numărul de înnoptări în structuri de primire turistică”, o școală poate alege „numărul de elevi”, o organizație de gestionare a deșeurilor poate utiliza „cantitatea de deșeuri gestionate, în tone”, un spital poate prefera „numărul de pacienți internați peste noapte în spital” etc.;

| — | condiții pentru utilizarea altor elemente pentru a exprima contribuția (A) și producția (B), ÎN PLUS față de indicatorii principali specifici prevăzuți în anexa IV – o organizație poate, de asemenea, utiliza alte elemente pentru a exprima contribuția totală anuală sau impactul total anual într-un anumit domeniu și producția globală anuală. De exemplu, o organizație care prestează servicii poate raporta date utilizând „numărul de angajați” ca măsură a producției (B) pentru componenta sa administrativă și o măsură de producție diferită pentru serviciile specifice furnizate; |
| --- | --- |

—

condiții pentru utilizarea altor elemente pentru a exprima contribuția (A) și producția (B), ÎN PLUS față de indicatorii principali specifici prevăzuți în anexa IV – o organizație poate, de asemenea, utiliza alte elemente pentru a exprima contribuția totală anuală sau impactul total anual într-un anumit domeniu și producția globală anuală. De exemplu, o organizație care prestează servicii poate raporta date utilizând „numărul de angajați” ca măsură a producției (B) pentru componenta sa administrativă și o măsură de producție diferită pentru serviciile specifice furnizate;

| — | unități de măsură – în cazul în care cele citate în anexa IV din Regulamentul EMAS nu reflectă în mod clar performanța de mediu a unei organizații și nu oferă o imagine clară în scopuri de comunicare, ar putea fi utilizate alternative, atât timp cât organizația justifică acest lucru. Ar trebui să fie posibilă transformarea unităților în cele specificate în regulament. În mod ideal, ar trebui să fie adăugată o notă de subsol care să precizeze metoda de conversie; |
| --- | --- |

—

unități de măsură – în cazul în care cele citate în anexa IV din Regulamentul EMAS nu reflectă în mod clar performanța de mediu a unei organizații și nu oferă o imagine clară în scopuri de comunicare, ar putea fi utilizate alternative, atât timp cât organizația justifică acest lucru. Ar trebui să fie posibilă transformarea unităților în cele specificate în regulament. În mod ideal, ar trebui să fie adăugată o notă de subsol care să precizeze metoda de conversie;

| — | VAB sau cifra de afaceri anuală totală, exprimată în alte valute decât euro – deși Regulamentul EMAS se referă la „milioane de euro” ca o măsură a producției pentru valoarea adăugată brută, organizațiile stabilite în țări care nu fac parte din zona euro pot folosi moneda lor națională. |
| --- | --- |

—

VAB sau cifra de afaceri anuală totală, exprimată în alte valute decât euro – deși Regulamentul EMAS se referă la „milioane de euro” ca o măsură a producției pentru valoarea adăugată brută, organizațiile stabilite în țări care nu fac parte din zona euro pot folosi moneda lor națională.

2.3.2.3.   Alți indicatori relevanți privind performanța de mediu

Organizația trebuie să raporteze, de asemenea, cu privire la rezultatele sale în raport cu alți indicatori relevanți legați de aspectele semnificative de mediu menționate în analiza de mediu.

În cazul în care, pentru sectorul specific, sunt disponibile documente de referință sectoriale (DRS), menționate la articolul 46 din Regulamentul EMAS, la evaluarea performanței de mediu a organizației se ține seama de documentul relevant.

Prin urmare, organizațiile ar trebui să ia în considerare indicatorii sectoriali relevanți de performanță de mediu descriși în DRS atunci când aleg indicatorii (22) pe care urmează să îi utilizeze în scopul raportării cu privire la performanța de mediu. Acestea ar trebui să țină seama de indicatorii recomandați în DRS corespunzător și de relevanța acestora în raport cu aspectele de mediu semnificative identificate de organizație în analiza sa de mediu. Indicatorii ar trebui să fie luați în considerare numai dacă sunt relevanți pentru aspectele de mediu care sunt considerate ca fiind cele mai semnificative în analiza de mediu.

2.3.2.4.   Responsabilizarea pe plan local

Responsabilizarea pe plan local este importantă în cadrul EMAS. Acesta este motivul pentru care toate organizațiile înregistrate în EMAS ar trebui să raporteze cu privire la impacturile semnificative asupra mediului ale fiecărui amplasament, astfel cum sunt descrise în anexa IV la regulament.

În orice caz, informațiile referitoare la tendințele observate în materie de emisii în aer și în apă, consum de apă, utilizare a energiei și cantitatea de deșeuri ar trebui să fie furnizate la nivel de amplasament. În cazul în care se aplică procedura de verificare a organizațiilor care au mai multe amplasamente descrisă la punctul 2.4.3 din prezentul ghid al utilizatorului, aceste informații pot fi furnizate la nivelul grupurilor de amplasamente, cu condiția ca cifrele respective să reflecte cu precizie tendințele observate la nivel de amplasament.

Organizația poate indexa informații numai în cazul în care chestiunile în cauză sunt confidențiale (a se vedea punctul 2.3.2.2).

În plus, trebuie să fie luat în considerare faptul că pot fi aduse îmbunătățiri continue amplasamentelor permanente, dar nu și amplasamentelor temporare. În cazul în care apare această problemă, ea ar trebui să fie precizată în analiza de mediu. Ar trebui să fie luată în considerare posibilitatea de a pune în aplicare măsuri alternative, inclusiv, de exemplu, alți indicatori „imateriali” (calitativi). În orice caz, pentru sectoarele vizate de documente de referință sectoriale EMAS, informațiile privind amplasamentele temporare pot fi luate în considerare.

Tabelul 7

Exemplu de utilizare a indicatorilor de performanță principali în organizațiile administrației publice

| Indicator principal | Contribuția/impactul anual (A) | Producția globală anuală a organizației (B) | Raportul A/B |
| --- | --- | --- | --- |
| Energie | Consumul anual în MWh, GJ | Numărul de angajați (sectorul neimplicat în producție) | MWh/persoană și/sau KWh/persoană |
| Materiale | Consumul anual de hârtie în tone | Numărul de angajați (sectorul neimplicat în producție) | tone/persoană și/sau numărul de foi de hârtie/persoană/zi |
| Apă | Consum anual în m3 | Numărul de angajați (sectorul neimplicat în producție) | m3/persoană și/sau l/persoană |
| Deșeuri | Producție anuală de deșeuri în tone | Numărul de angajați (sectorul neimplicat în producție) | tone de deșeuri/persoană și/sau kg/persoană |
| Producție anuală de deșeuri periculoase în kilograme | kg de deșeuri periculoase/persoană |
| Utilizarea terenurilor în ceea ce privește biodiversitatea | Utilizarea terenurilor, în m2 de teren intravilan (inclusiv „zonele impermeabile”) | Numărul de angajați (sectorul neimplicat în producție) | m2 de teren intravilan/persoană și/sau m2 de zonă impermeabilă/persoană |
| Emisii de gaze cu efect de seră (GES) | Emisiile anuale de GES în tone de CO2e (CO2e = echivalent CO2) | Numărul de angajați (sectorul neimplicat în producție) | tone de CO2e/persoană și/sau
  kg de CO2e/persoană |

Indicator principal

Contribuția/impactul anual (A)

Producția globală anuală a organizației (B)

Raportul A/B

Energie

Consumul anual în MWh, GJ

Numărul de angajați (sectorul neimplicat în producție)

MWh/persoană și/sau KWh/persoană

Materiale

Consumul anual de hârtie în tone

Numărul de angajați (sectorul neimplicat în producție)

tone/persoană și/sau numărul de foi de hârtie/persoană/zi

Apă

Consum anual în m3

Numărul de angajați (sectorul neimplicat în producție)

m3/persoană și/sau l/persoană

Deșeuri

Producție anuală de deșeuri în tone

Numărul de angajați (sectorul neimplicat în producție)

tone de deșeuri/persoană și/sau kg/persoană

Producție anuală de deșeuri periculoase în kilograme

kg de deșeuri periculoase/persoană

Utilizarea terenurilor în ceea ce privește biodiversitatea

Utilizarea terenurilor, în m2 de teren intravilan (inclusiv „zonele impermeabile”)

Numărul de angajați (sectorul neimplicat în producție)

m2 de teren intravilan/persoană și/sau m2 de zonă impermeabilă/persoană

Emisii de gaze cu efect de seră (GES)

Emisiile anuale de GES în tone de CO2e (CO2e = echivalent CO2)

Numărul de angajați (sectorul neimplicat în producție)

tone de CO2e/persoană și/sau

kg de CO2e/persoană

Tabelul 8

Exemplu de utilizare a indicatorilor principali de performanță în sectorul de producție

| Indicator principal | Contribuția/impactul anual (A) | Producția globală anuală a organizației (B) | Raportul A/B |
| --- | --- | --- | --- |
| Energie | Consumul anual în MWh, GJ | Valoarea adăugată brută anuală totală (milioane EUR) (*1)

  sau
  Producția fizică anuală totală (în tone) | MWh/milioane de euro
  sau
  MWh/tone de produs |
| Materiale | Fluxul anual de masă al diferitelor materiale utilizate, în tone | Valoarea adăugată brută anuală totală (milioane EUR) (*1)

  sau
  Producția fizică anuală totală (în tone) | Pentru fiecare dintre diferitele materiale utilizate:
  material în tone/milioane EUR
  sau
  material în tone/tone de produs |
| Apă | Consum anual în m3 | Valoarea adăugată brută anuală totală (milioane EUR) (*1)

  sau
  Producția fizică anuală totală (în tone) | m3/milioane de euro
  sau
  m3/tone de produs |
| Deșeuri | Producție anuală de deșeuri în tone | Valoarea adăugată brută anuală totală (milioane EUR) (*1)

  sau
  Producția fizică anuală totală (în tone) | tone de deșeuri/milioane EUR
  sau
  tone de deșeuri/tone de produs |
| Producție anuală de deșeuri periculoase în tone | tone de deșeuri periculoase/milioane EUR
  sau
  tone de deșeuri periculoase/tone de produs |
| Utilizarea terenurilor în ceea ce privește biodiversitatea | Utilizarea terenurilor, în m2 de teren intravilan (inclusiv „zonele impermeabile”) | Valoarea adăugată brută anuală totală (milioane EUR) (*1)

  sau
  Producția fizică anuală totală (în tone) | m2 de teren intravilan și/sau
  m2 de zonă impermeabilă/milioane EUR
  sau
  m2 de teren intravilan și/sau
  m2 de zonă impermeabilă/tone de produs |
| Emisii de GES | Emisiile anuale de GES în tone de CO2 | Valoarea adăugată brută anuală totală (milioane EUR) (*1)

  sau
  Producția fizică anuală totală (în tone) | tone de CO2 echivalent/milioane EUR
  sau
  tone de CO2 echivalent/tone de produs |
| Notă: Declarația de mediu EMAS poate fi utilizată pentru a raporta asupra anumitor indicatori de performanță principali, în special eficiența energetică și emisiile de gaze cu efect de seră. |

Indicator principal

Contribuția/impactul anual (A)

Producția globală anuală a organizației (B)

Raportul A/B

Energie

Consumul anual în MWh, GJ

Valoarea adăugată brută anuală totală (milioane EUR) (*1)

sau

Producția fizică anuală totală (în tone)

MWh/milioane de euro

sau

MWh/tone de produs

Materiale

Fluxul anual de masă al diferitelor materiale utilizate, în tone

Valoarea adăugată brută anuală totală (milioane EUR) (*1)

sau

Producția fizică anuală totală (în tone)

Pentru fiecare dintre diferitele materiale utilizate:

material în tone/milioane EUR

sau

material în tone/tone de produs

Apă

Consum anual în m3

Valoarea adăugată brută anuală totală (milioane EUR) (*1)

sau

Producția fizică anuală totală (în tone)

m3/milioane de euro

sau

m3/tone de produs

Deșeuri

Producție anuală de deșeuri în tone

Valoarea adăugată brută anuală totală (milioane EUR) (*1)

sau

Producția fizică anuală totală (în tone)

tone de deșeuri/milioane EUR

sau

tone de deșeuri/tone de produs

Producție anuală de deșeuri periculoase în tone

tone de deșeuri periculoase/milioane EUR

sau

tone de deșeuri periculoase/tone de produs

Utilizarea terenurilor în ceea ce privește biodiversitatea

Utilizarea terenurilor, în m2 de teren intravilan (inclusiv „zonele impermeabile”)

Valoarea adăugată brută anuală totală (milioane EUR) (*1)

sau

Producția fizică anuală totală (în tone)

m2 de teren intravilan și/sau

m2 de zonă impermeabilă/milioane EUR

sau

m2 de teren intravilan și/sau

m2 de zonă impermeabilă/tone de produs

Emisii de GES

Emisiile anuale de GES în tone de CO2

Valoarea adăugată brută anuală totală (milioane EUR) (*1)

sau

Producția fizică anuală totală (în tone)

tone de CO2 echivalent/milioane EUR

sau

tone de CO2 echivalent/tone de produs

Notă: Declarația de mediu EMAS poate fi utilizată pentru a raporta asupra anumitor indicatori de performanță principali, în special eficiența energetică și emisiile de gaze cu efect de seră.

2.4.   PROCEDURA DE VERIFICARE ȘI DE VALIDARE

„
  «Verificare» înseamnă procesul de evaluare a conformității realizat de un verificator de mediu pentru a demonstra dacă analiza de mediu, politica de mediu, sistemul de management de mediu și auditul intern de mediu și punerea sa în aplicare, ale unei organizații, îndeplinesc cerințele prezentului regulament.”

„
  «Validare» înseamnă confirmarea de către verificatorul de mediu care a efectuat verificarea a faptului că informațiile și datele cuprinse în declarația de mediu și în declarația de mediu actualizată ale unei organizații sunt de încredere, credibile și corecte și că îndeplinesc cerințele prezentului regulament.”

2.4.1.   
  Cine este autorizat să verifice și să valideze EMAS?

Numai verificatorii de mediu acreditați sau autorizați pot îndeplini aceste sarcini.

„
  «Verificator de mediu» înseamnă: un organism de evaluare a conformității, astfel cum este definit în Regulamentul (CE) nr. 765/2008 [al Parlamentului European și al Consiliului] (23), sau orice asociație sau grup de astfel de organisme, care a obținut acreditare în conformitate cu prezentul regulament; sau orice persoană fizică sau juridică sau orice asociație sau grup de astfel de persoane, care a obținut o autorizație de efectuare a verificărilor și a validărilor, în conformitate cu prezentul regulament (24).”

| — | Organizația poate contacta organismul competent EMAS în statul său membru sau organismul de acreditare sau de autorizare EMAS responsabil pentru acreditarea verificatorilor EMAS pentru a se informa cu privire la verificatorii de mediu acreditați. În cazul în care o organizație dorește informații despre verificatori care își desfășoară activitatea în sectorul lor din alte state membre decât statul în care își are sediul organizația, aceasta poate consulta registrul EMAS al UE (25). |
| --- | --- |

—

Organizația poate contacta organismul competent EMAS în statul său membru sau organismul de acreditare sau de autorizare EMAS responsabil pentru acreditarea verificatorilor EMAS pentru a se informa cu privire la verificatorii de mediu acreditați. În cazul în care o organizație dorește informații despre verificatori care își desfășoară activitatea în sectorul lor din alte state membre decât statul în care își are sediul organizația, aceasta poate consulta registrul EMAS al UE (25).

| — | Domeniul de aplicare al unui verificator de mediu acreditat sau autorizat este determinat în conformitate cu codurile NACE, clasificarea activităților economice stabilită în Regulamentul (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (26). În cazul în care o organizație contractează un verificator de mediu, aceasta trebuie să se asigure că verificatorul este acreditat sau autorizat pentru codurile NACE specifice corespunzătoare activităților organizației. |
| --- | --- |

—

Domeniul de aplicare al unui verificator de mediu acreditat sau autorizat este determinat în conformitate cu codurile NACE, clasificarea activităților economice stabilită în Regulamentul (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (26). În cazul în care o organizație contractează un verificator de mediu, aceasta trebuie să se asigure că verificatorul este acreditat sau autorizat pentru codurile NACE specifice corespunzătoare activităților organizației.

| — | Odată ce verificatorul este acreditat sau autorizat într-un stat membru, acesta poate desfășura activități în toate țările UE (27). |
| --- | --- |

—

Odată ce verificatorul este acreditat sau autorizat într-un stat membru, acesta poate desfășura activități în toate țările UE (27).

| — | Informații despre verificatorii acreditați sau autorizați sunt disponibile fie pe site-ul internet EMAS al Comisiei, fie pot fi obținute din partea organismelor corespunzătoare din statele membre. |
| --- | --- |

—

Informații despre verificatorii acreditați sau autorizați sunt disponibile fie pe site-ul internet EMAS al Comisiei, fie pot fi obținute din partea organismelor corespunzătoare din statele membre.

Notă: Este util ca organizația să verifice dacă verificatorul a notificat informațiile menționate la articolul 24 din Regulamentul EMAS organismului de acreditare sau de autorizare relevant cu cel puțin patru săptămâni înainte de verificare, pentru a permite supravegherea de către organismul de acreditare sau de autorizare din statul membru în care verificatorul respectiv dorește să intervină. În lipsa supravegherii, organismul competent poate refuza înregistrarea organizației.

2.4.2.   
  În ce constau sarcinile verificatorilor de mediu?

| 1. | Să verifice dacă organizația respectă toate cerințele Regulamentului EMAS în ceea ce privește analiza de mediu inițială, sistemul de management de mediu, auditul de mediu și rezultatele acestuia, precum și declarația de mediu. |
| --- | --- |

1.

Să verifice dacă organizația respectă toate cerințele Regulamentului EMAS în ceea ce privește analiza de mediu inițială, sistemul de management de mediu, auditul de mediu și rezultatele acestuia, precum și declarația de mediu.

| 2. | Să verifice dacă organizația respectă dispozițiile juridice relevante aplicabile la nivel comunitar, național, regional și local în materie de mediu.

  Nota 1: Verificatorul trebuie să verifice dacă organizația a stabilit, a pus în aplicare și a menținut procedura (procedurile) de evaluare periodică a conformității cu cerințele legale aplicabile (28). Verificatorul efectuează o verificare aprofundată a conformității juridice a unei societăți. Această sarcină constă în parte în a verifica, pe baza probelor materiale primite, că nu există dovezi ale încălcării cerințelor legale aplicabile referitoare la mediu (29). Verificatorii pot utiliza constatările autorităților de asigurare a respectării legii. În cazul în care nu găsesc dovezi de nerespectare, acest lucru este indicat în declarația de mediu care va fi semnată de către verificator. Cu toate acestea, obligația verificatorului este de a se asigura, prin intermediul tehnicilor de audit obișnuite, că cerințele regulamentului sunt îndeplinite. Aceasta înseamnă că verificatorul nu va fi în măsură să verifice respectarea cerințelor legale în același mod ca și autoritățile responsabile cu asigurarea respectării legii.

  Nota 2: În cazul în care un verificator descoperă un caz de neconformitate în perioada dintre două înregistrări, există următoarele opțiuni. Acesta poate să raporteze organismului competent că organizația în cauză trebuie să fie eliminată din registrul EMAS. Cu titlu de alternativă, în cazul în care organizația a demonstrat că a luat măsuri la timp, în cooperare cu autoritățile de asigurare a respectării legii, pentru a restabili conformitatea juridică, verificatorul poate totuși să semneze declarația privind activitățile de verificare și de validare, în conformitate cu anexa VII la regulament. |
| --- | --- |

2.

Să verifice dacă organizația respectă dispozițiile juridice relevante aplicabile la nivel comunitar, național, regional și local în materie de mediu.

Nota 1: Verificatorul trebuie să verifice dacă organizația a stabilit, a pus în aplicare și a menținut procedura (procedurile) de evaluare periodică a conformității cu cerințele legale aplicabile (28). Verificatorul efectuează o verificare aprofundată a conformității juridice a unei societăți. Această sarcină constă în parte în a verifica, pe baza probelor materiale primite, că nu există dovezi ale încălcării cerințelor legale aplicabile referitoare la mediu (29). Verificatorii pot utiliza constatările autorităților de asigurare a respectării legii. În cazul în care nu găsesc dovezi de nerespectare, acest lucru este indicat în declarația de mediu care va fi semnată de către verificator. Cu toate acestea, obligația verificatorului este de a se asigura, prin intermediul tehnicilor de audit obișnuite, că cerințele regulamentului sunt îndeplinite. Aceasta înseamnă că verificatorul nu va fi în măsură să verifice respectarea cerințelor legale în același mod ca și autoritățile responsabile cu asigurarea respectării legii.

Nota 2: În cazul în care un verificator descoperă un caz de neconformitate în perioada dintre două înregistrări, există următoarele opțiuni. Acesta poate să raporteze organismului competent că organizația în cauză trebuie să fie eliminată din registrul EMAS. Cu titlu de alternativă, în cazul în care organizația a demonstrat că a luat măsuri la timp, în cooperare cu autoritățile de asigurare a respectării legii, pentru a restabili conformitatea juridică, verificatorul poate totuși să semneze declarația privind activitățile de verificare și de validare, în conformitate cu anexa VII la regulament.

| 3. | Să verifice îmbunătățirea continuă a performanței de mediu a organizației. |
| --- | --- |

3.

Să verifice îmbunătățirea continuă a performanței de mediu a organizației.

| 4. | Să verifice fiabilitatea, credibilitatea și acuratețea datelor incluse și utilizate în declarația de mediu EMAS și orice informație în materie de mediu care trebuie validată. |
| --- | --- |

4.

Să verifice fiabilitatea, credibilitatea și acuratețea datelor incluse și utilizate în declarația de mediu EMAS și orice informație în materie de mediu care trebuie validată.

| 5. | Să viziteze organizația sau amplasamentul. Procedurile sunt diferite pentru organizațiile care au un singur amplasament și pentru organizațiile care au mai multe amplasamente și este important să se sublinieze diferențele dintre abordările respective. Regulamentul EMAS [articolul 25 alineatul (4)] prevede că verificatorul vizitează localurile fiecărei organizații de fiecare dată când trebuie să aibă loc o activitate de validare/verificare:






  (a) | în cazul unei organizații cu un singur amplasament, acest lucru înseamnă că verificatorul trebuie să meargă la fața locului în fiecare an; |
| --- | --- | --- |

5.

Să viziteze organizația sau amplasamentul. Procedurile sunt diferite pentru organizațiile care au un singur amplasament și pentru organizațiile care au mai multe amplasamente și este important să se sublinieze diferențele dintre abordările respective. Regulamentul EMAS [articolul 25 alineatul (4)] prevede că verificatorul vizitează localurile fiecărei organizații de fiecare dată când trebuie să aibă loc o activitate de validare/verificare:

(a)

în cazul unei organizații cu un singur amplasament, acest lucru înseamnă că verificatorul trebuie să meargă la fața locului în fiecare an;

| (b) | în cazul organizațiilor mici cu un singur amplasament și în cazul în care derogarea pentru organizațiile mici poate fi aplicată (articolul 7, activitățile de validare/verificare trebuie să fie întreprinse după doi și, respectiv, patru ani, ceea ce presupune că verificatorul are obligația de a vizita locul după doi și, respectiv, patru ani; |
| --- | --- |

(b)

în cazul organizațiilor mici cu un singur amplasament și în cazul în care derogarea pentru organizațiile mici poate fi aplicată (articolul 7, activitățile de validare/verificare trebuie să fie întreprinse după doi și, respectiv, patru ani, ceea ce presupune că verificatorul are obligația de a vizita locul după doi și, respectiv, patru ani;

| (c) | dar în cazul unei organizații înregistrate cu mai multe amplasamente, articolul 25 alineatul (4) prevede vizitarea organizației de către verificator de fiecare dată când au loc activități de verificare/validare. Prin urmare, din punct de vedere juridic, această obligație poate fi considerată ca fiind îndeplinită în cazul în care verificatorul vizitează organizația (indiferent dacă este vorba de un amplasament sau de amplasamente diferite) în fiecare an. |
| --- | --- |

(c)

dar în cazul unei organizații înregistrate cu mai multe amplasamente, articolul 25 alineatul (4) prevede vizitarea organizației de către verificator de fiecare dată când au loc activități de verificare/validare. Prin urmare, din punct de vedere juridic, această obligație poate fi considerată ca fiind îndeplinită în cazul în care verificatorul vizitează organizația (indiferent dacă este vorba de un amplasament sau de amplasamente diferite) în fiecare an.

Cu toate acestea, având în vedere sarcinile verificatorului și declarația întocmită de acesta cu privire la conformitatea juridică, programul de vizite trebuie să garanteze că fiecare amplasament care este inclus în numărul de înregistrare al respectivei organizații cu mai multe amplasamente este vizitat (complet verificat) cel puțin o dată în cursul unui ciclu de 36 de luni. În cazul în care nu ar verifica în mod complet fiecare amplasament inclus cel puțin o dată în cadrul acestui ciclu, verificatorul nu și-ar îndeplini sarcinile prevăzute de Regulamentul EMAS III. Aceasta înseamnă, de asemenea, că înainte de prima înregistrare a unei organizații cu mai multe amplasamente, verificatorul de mediu trebuie să viziteze toate amplasamentele organizației în cauză.

Cu titlu de excepție de la această regulă generală, pentru verificarea organizațiilor cu mai multe amplasamente poate fi utilizată o metodologie de eșantionare. Sub rezerva respectării condițiilor specifice, verificatorii pot vizita, în cursul unui ciclu de 36 de luni, o serie de amplasamente selectate în acest scop, care sunt reprezentative pentru activitățile organizației, și pot furniza o evaluare fiabilă și demnă de încredere a performanței generale de mediu a organizației și a îndeplinirii cerințelor prevăzute de Regulamentul EMAS.

Această metodologie de eșantionare poate fi utilizată numai de comun acord cu verificatorul de mediu și cu condiția să fi fost respectate cerințele prevăzute la punctul 2.4.3 și orientările de punere în aplicare stabilite la punctul 2.4.4 din prezentul ghid al utilizatorului.

Prin urmare, atunci când o organizație solicită aplicarea metodei de eșantionare, verificatorul verifică elementele de mai jos pentru a decide dacă utilizarea unei metode de eșantionare este adecvată:

| — | organizația respectă cerințele menționate la punctul 2.4.3 din prezentul ghid al utilizatorului; |
| --- | --- |

—

organizația respectă cerințele menționate la punctul 2.4.3 din prezentul ghid al utilizatorului;

| — | orientările de punere în aplicare stabilite la punctul 2.4.4 au fost respectate. |
| --- | --- |

—

orientările de punere în aplicare stabilite la punctul 2.4.4 au fost respectate.

În plus, verificatorul de mediu poate decide să limiteze utilizarea eșantionării în cazul în care, din cauza unor fapte concrete, eșantionarea amplasamentului nu permite să se dobândească suficientă încredere în eficacitatea sistemului de management. Verificatorii de mediu ar trebui să definească acest tip de limitări în ceea ce privește:

| — | condițiile de mediu sau alte considerații relevante legate de organizație; |
| --- | --- |

—

condițiile de mediu sau alte considerații relevante legate de organizație;

| — | variațiile înregistrate în punerea în aplicare la nivel local a sistemului de management, necesare pentru a răspunde particularităților diferitelor amplasamente; |
| --- | --- |

—

variațiile înregistrate în punerea în aplicare la nivel local a sistemului de management, necesare pentru a răspunde particularităților diferitelor amplasamente;

| — | bilanțul în materie de conformitate al organizației (de exemplu, evidențe ale autorităților de asigurare a respectării legii în care sunt consemnate probleme de nerespectare a normelor, numărul de plângeri și evaluarea măsurilor corective). |
| --- | --- |

—

bilanțul în materie de conformitate al organizației (de exemplu, evidențe ale autorităților de asigurare a respectării legii în care sunt consemnate probleme de nerespectare a normelor, numărul de plângeri și evaluarea măsurilor corective).

În aceste cazuri, verificatorul ar trebui să documenteze motivele specifice care restrâng dreptul organizațiilor de a recurge la eșantionare.

Verificatorul de mediu evaluează, de asemenea transparența grupării de amplasamente similare, în conformitate cu cerințele de la punctul 2.4.3.2, precum și impactul acestei grupări asupra conținutului declarației de mediu și asupra performanței de mediu generale a organizației. Rezultatele și concluziile acestei evaluări sunt documentate în raportul de verificare.

Verificatorul de mediu ține evidențe detaliate pentru fiecare cerere de eșantionare pe mai multe amplasamente, justificând metodologia de eșantionare și parametrii/criteriile utilizate și demonstrând că eșantionarea este efectuată în conformitate cu prezentul document.

| 6. | Dacă în cursul procesului de verificare sunt detectate cazuri de neconformitate sau de nerespectare a normelor într-o organizație cu mai multe amplasamente în cazul căreia a fost aplicată metoda de eșantionare, verificatorul:






  — | examinează în ce măsură această neconformitate sau această nerespectare a normelor este specifică amplasamentului în cauză sau dacă este posibil să fie afectate și alte amplasamente; |
| --- | --- | --- |

6.

Dacă în cursul procesului de verificare sunt detectate cazuri de neconformitate sau de nerespectare a normelor într-o organizație cu mai multe amplasamente în cazul căreia a fost aplicată metoda de eșantionare, verificatorul:

—

examinează în ce măsură această neconformitate sau această nerespectare a normelor este specifică amplasamentului în cauză sau dacă este posibil să fie afectate și alte amplasamente;

| — | solicită organizației să identifice toate amplasamentele care ar fi putut să fie afectate, să ia măsurile corective necesare în amplasamentele respective și să adapteze sistemul de management în cazul în care are motive să considere că neconformitatea sau nerespectarea normelor ar putea indica o deficiență a sistemului general de management care poate afecta și alte amplasamente. În cazurile de neconformitate sau de nerespectare a normelor care nu pot fi corectate prin luarea de măsuri corective în timp util, verificatorul ar trebui să raporteze organismului competent că organizația în cauză ar trebui să fie suspendată sau radiată din registrul EMAS; |
| --- | --- |

—

solicită organizației să identifice toate amplasamentele care ar fi putut să fie afectate, să ia măsurile corective necesare în amplasamentele respective și să adapteze sistemul de management în cazul în care are motive să considere că neconformitatea sau nerespectarea normelor ar putea indica o deficiență a sistemului general de management care poate afecta și alte amplasamente. În cazurile de neconformitate sau de nerespectare a normelor care nu pot fi corectate prin luarea de măsuri corective în timp util, verificatorul ar trebui să raporteze organismului competent că organizația în cauză ar trebui să fie suspendată sau radiată din registrul EMAS;

| — | solicită dovezi ale acestor acțiuni și verifică eficacitatea acestora prin extinderea dimensiunii eșantionului la alte amplasamente odată ce au fost luate măsurile corective necesare și |
| --- | --- |

—

solicită dovezi ale acestor acțiuni și verifică eficacitatea acestora prin extinderea dimensiunii eșantionului la alte amplasamente odată ce au fost luate măsurile corective necesare și

| — | validează declarația de mediu și semnează declarația privind activitățile de verificare și de validare, în conformitate cu anexa VII la regulament, numai în cazul în care dovezile prezentate îi permit să constate că toate amplasamentele respectă cerințele prevăzute de Regulamentul EMAS și toate cerințele juridice legate de mediu; |
| --- | --- |

—

validează declarația de mediu și semnează declarația privind activitățile de verificare și de validare, în conformitate cu anexa VII la regulament, numai în cazul în care dovezile prezentate îi permit să constate că toate amplasamentele respectă cerințele prevăzute de Regulamentul EMAS și toate cerințele juridice legate de mediu;

| 7. | Atunci când efectuează prima verificare, verificatorul trebuie cel puțin să verifice dacă organizația îndeplinește cerințele următoare:






  (a) | existența unui sistem de management de mediu complet operațional; |
| --- | --- | --- |

7.

Atunci când efectuează prima verificare, verificatorul trebuie cel puțin să verifice dacă organizația îndeplinește cerințele următoare:

(a)

existența unui sistem de management de mediu complet operațional;

| (b) | un program de audit complet planificat; |
| --- | --- |

(b)

un program de audit complet planificat;

| (c) | realizarea unei evaluării efectuate de conducere; |
| --- | --- |

(c)

realizarea unei evaluării efectuate de conducere;

| (d) | în cazul în care organizația dorește să utilizeze o metodă de eșantionare pentru verificarea amplasamentelor sale, sunt respectate dispozițiile de la punctele 2.4.3 și 2.4.4 din prezentul ghid și |
| --- | --- |

(d)

în cazul în care organizația dorește să utilizeze o metodă de eșantionare pentru verificarea amplasamentelor sale, sunt respectate dispozițiile de la punctele 2.4.3 și 2.4.4 din prezentul ghid și

| (e) | declarația de mediu EMAS a fost întocmită și au fost luate în considerare documentele de referință sectoriale, în cazul în care sunt disponibile. |
| --- | --- |

(e)

declarația de mediu EMAS a fost întocmită și au fost luate în considerare documentele de referință sectoriale, în cazul în care sunt disponibile.

2.4.3.   
  Cerințe privind utilizarea unei metode de eșantionare pentru verificarea organizațiilor cu mai multe amplasamente

2.4.3.1.   Principii generale

Aplicarea unei metode de eșantionare poate fi adecvată în cazul organizațiilor cu mai multe amplasamente, în scopul de a adapta efortul de verificare fără a afecta încrederea în conformitatea juridică și punerea în aplicare completă a sistemului de management, astfel încât performanța de mediu să poată fi îmbunătățită constant la nivelul fiecărui amplasament inclus în domeniul de aplicare al înregistrării în EMAS.

După caz, în conformitate cu criteriile stabilite la punctul 2.4.3.2 și la cererea organizației, verificatorul (verificatorii) de mediu poate (pot) conveni să folosească o metodă de eșantionare pentru verificarea organizațiilor cu mai multe amplasamente.

2.4.3.2.   Criterii de eligibilitate pentru organizații

| (a) | Procedurile de eșantionare într-o organizație cu mai multe amplasamente nu pot fi aplicate decât grupurilor de amplasamente similare. |
| --- | --- |

(a)

Procedurile de eșantionare într-o organizație cu mai multe amplasamente nu pot fi aplicate decât grupurilor de amplasamente similare.

| (b) | Similitudinea dintre amplasamente este determinată de situarea în același stat membru, de desfășurarea aceluiași tip de activități, de existența unor proceduri identice, de cerințe juridice identice, de aspecte de mediu și impacturi asupra mediului similare, de importanța comparabilă a impacturilor asupra mediului și de practici de management și control de mediu similare. |
| --- | --- |

(b)

Similitudinea dintre amplasamente este determinată de situarea în același stat membru, de desfășurarea aceluiași tip de activități, de existența unor proceduri identice, de cerințe juridice identice, de aspecte de mediu și impacturi asupra mediului similare, de importanța comparabilă a impacturilor asupra mediului și de practici de management și control de mediu similare.

| (c) | În cadrul sistemului de management de mediu și de comun acord cu verificatorul de mediu sunt identificate unul sau mai multe grupuri de amplasamente similare. Aceste grupuri sunt menționate în auditurile interne și în evaluarea efectuată de către conducere, precum și în declarația de mediu. |
| --- | --- |

(c)

În cadrul sistemului de management de mediu și de comun acord cu verificatorul de mediu sunt identificate unul sau mai multe grupuri de amplasamente similare. Aceste grupuri sunt menționate în auditurile interne și în evaluarea efectuată de către conducere, precum și în declarația de mediu.

| (d) | Toate amplasamentele care nu sunt incluse într-un grup din cauza lipsei de similitudine sunt excluse din domeniul de aplicare al eșantionării și trebuie să facă obiectul unei verificări individuale. |
| --- | --- |

(d)

Toate amplasamentele care nu sunt incluse într-un grup din cauza lipsei de similitudine sunt excluse din domeniul de aplicare al eșantionării și trebuie să facă obiectul unei verificări individuale.

| (e) | Toate amplasamentele incluse în înregistrarea în EMAS se află sub controlul direct și sub autoritatea organizației. |
| --- | --- |

(e)

Toate amplasamentele incluse în înregistrarea în EMAS se află sub controlul direct și sub autoritatea organizației.

| (f) | Sistemul de management de mediu este controlat și administrat la nivel central și face obiectul unei evaluări efectuate de către conducerea centrală. Toate amplasamentele incluse în înregistrarea în cadrul EMAS fac obiectul analizei de mediu și al programului de audit intern ale organizației și, anterior primei înregistrări, trebuie să fi fost supuse, fără excepție, unui audit intern (care să fi cuprins un audit al conformității juridice).
  În plus, organizația trebuie să își demonstreze autoritatea și capacitatea de a iniția schimbări organizaționale în toate amplasamentele incluse în înregistrarea în cadrul EMAS, dacă acest lucru este necesar pentru realizarea obiectivelor de mediu. De asemenea, organizația trebuie să își demonstreze capacitatea de a colecta și de a analiza date (inclusiv elementele menționate mai jos, dar fără a se limita la acestea) de la toate amplasamentele, inclusiv de la sediu:






  — | toate elementele incluse în analiza de mediu, astfel cum este definită în anexa 1 la Regulamentul EMAS [Regulamentul CE nr. 1221/2009)], ceea ce include, printre altele, identificarea cerințelor legale aplicabile, aspectele de mediu sau impacturile aferente, precum și practica și procedura de management de mediu; |
| --- | --- | --- |

(f)

Sistemul de management de mediu este controlat și administrat la nivel central și face obiectul unei evaluări efectuate de către conducerea centrală. Toate amplasamentele incluse în înregistrarea în cadrul EMAS fac obiectul analizei de mediu și al programului de audit intern ale organizației și, anterior primei înregistrări, trebuie să fi fost supuse, fără excepție, unui audit intern (care să fi cuprins un audit al conformității juridice).

În plus, organizația trebuie să își demonstreze autoritatea și capacitatea de a iniția schimbări organizaționale în toate amplasamentele incluse în înregistrarea în cadrul EMAS, dacă acest lucru este necesar pentru realizarea obiectivelor de mediu. De asemenea, organizația trebuie să își demonstreze capacitatea de a colecta și de a analiza date (inclusiv elementele menționate mai jos, dar fără a se limita la acestea) de la toate amplasamentele, inclusiv de la sediu:

—

toate elementele incluse în analiza de mediu, astfel cum este definită în anexa 1 la Regulamentul EMAS [Regulamentul CE nr. 1221/2009)], ceea ce include, printre altele, identificarea cerințelor legale aplicabile, aspectele de mediu sau impacturile aferente, precum și practica și procedura de management de mediu;

| — | documentația sistemului de management de mediu și modificările aduse sistemului; |
| --- | --- |

—

documentația sistemului de management de mediu și modificările aduse sistemului;

| — | auditul intern și evaluarea rezultatelor, inclusiv evaluarea respectării cerințelor legale referitoare la mediu; |
| --- | --- |

—

auditul intern și evaluarea rezultatelor, inclusiv evaluarea respectării cerințelor legale referitoare la mediu;

| — | analiza efectuată de către conducere; |
| --- | --- |

—

analiza efectuată de către conducere;

| — | performanțele de mediu; |
| --- | --- |

—

performanțele de mediu;

| — | plângerile și |
| --- | --- |

—

plângerile și

| — | evaluarea măsurilor corective. |
| --- | --- |

—

evaluarea măsurilor corective.

| (g) | Eșantionarea nu se aplică în cazul:






  — | organizațiilor cărora le-au fost acordate stimulente pe baza cerinței de a verifica toate amplasamentele în cursul unui ciclu de verificare; |
| --- | --- | --- |

(g)

Eșantionarea nu se aplică în cazul:

—

organizațiilor cărora le-au fost acordate stimulente pe baza cerinței de a verifica toate amplasamentele în cursul unui ciclu de verificare;

| — | amplasamentelor situate în țări terțe; |
| --- | --- |

—

amplasamentelor situate în țări terțe;

| — | amplasamentelor a căror funcționare face obiectul unor cerințe legale fundamental diferite în materie de mediu; |
| --- | --- |

—

amplasamentelor a căror funcționare face obiectul unor cerințe legale fundamental diferite în materie de mediu;

| — | amplasamentelor care intră sub incidența legislației care reglementează emisiile poluante, deșeurile periculoase sau utilizarea ori depozitarea de substanțe periculoase [de exemplu, Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului (30) (DEI) sau Directiva 2012/18/UE a Parlamentului European și a Consiliului (31) (Seveso)]; |
| --- | --- |

—

amplasamentelor care intră sub incidența legislației care reglementează emisiile poluante, deșeurile periculoase sau utilizarea ori depozitarea de substanțe periculoase [de exemplu, Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului (30) (DEI) sau Directiva 2012/18/UE a Parlamentului European și a Consiliului (31) (Seveso)];

| — | amplasamentelor care, prin prisma aspectelor lor de mediu semnificative, prezintă un risc de accident de mediu. |
| --- | --- |

—

amplasamentelor care, prin prisma aspectelor lor de mediu semnificative, prezintă un risc de accident de mediu.

Amplasamentele respective sunt excluse din domeniul de aplicare al metodei de eșantionare și fac obiectul unei verificări individuale.

| (h) | Organizația desfășoară activități în sectoarele economice în care utilizarea unei metode de eșantionare este permisă în temeiul punctului 2.4.3.3. |
| --- | --- |

(h)

Organizația desfășoară activități în sectoarele economice în care utilizarea unei metode de eșantionare este permisă în temeiul punctului 2.4.3.3.

2.4.3.3.   Sectoare economice în care poate fi permisă utilizarea unei metode de eșantionare

| (a) | Verificarea organizațiilor cu mai multe amplasamente prin utilizarea unei metode de eșantionare este permisă în următoarele sectoare:

  Tabelul 9


  Sectoare economice în care se permite utilizarea unei metode de eșantionare







  Sector economic | Codul NACE |
| --- | --- | --- |
| Servicii financiare, cu excepția asigurărilor și a fondurilor de pensii | 64 |
| Asigurări, reasigurări și fonduri de pensii, cu excepția asigurărilor sociale obligatorii | 65 |
| Servicii juridice și de contabilitate | 69 |
| Activități de consultanță managerială | 70.2 |
| Activități de ocupare a forței de muncă (de exemplu, activități legate de resursele umane, de ocuparea temporară a forței de muncă, de plasarea forței de muncă) | 78 |
| Servicii prestate de agențiile de turism, agențiile de turism de tip tour operator și alte servicii de rezervare și activități conexe | 79 |
| Servicii administrative pentru birouri și servicii auxiliare | 82.1 |
| Învățământ preșcolar și primar | 85.1 și 85.2 |
| Biblioteci și arhive | 91 |

(a)

Verificarea organizațiilor cu mai multe amplasamente prin utilizarea unei metode de eșantionare este permisă în următoarele sectoare:

Tabelul 9

Sectoare economice în care se permite utilizarea unei metode de eșantionare

Sector economic

Codul NACE

Servicii financiare, cu excepția asigurărilor și a fondurilor de pensii

64

Asigurări, reasigurări și fonduri de pensii, cu excepția asigurărilor sociale obligatorii

65

Servicii juridice și de contabilitate

69

Activități de consultanță managerială

70.2

Activități de ocupare a forței de muncă (de exemplu, activități legate de resursele umane, de ocuparea temporară a forței de muncă, de plasarea forței de muncă)

78

Servicii prestate de agențiile de turism, agențiile de turism de tip tour operator și alte servicii de rezervare și activități conexe

79

Servicii administrative pentru birouri și servicii auxiliare

82.1

Învățământ preșcolar și primar

85.1 și 85.2

Biblioteci și arhive

91

| (b) | Statele membre pot realiza proiecte-pilot în alte sectoare menționate în tabelul 10, cu scopul de a colecta informații privind utilizarea unei metode de eșantionare. În acest scop, statele membre notifică următoarele informații Comisiei Europene:






  — | o descriere clară și neechivocă a organizației care solicită înregistrarea în cadrul EMAS, inclusiv o descriere succintă a contextului organizației și o prezentare sintetizată a activităților, a produselor și a serviciilor sale, precum și precizarea legăturilor cu organizații-mamă, după caz; |
| --- | --- | --- |

(b)

Statele membre pot realiza proiecte-pilot în alte sectoare menționate în tabelul 10, cu scopul de a colecta informații privind utilizarea unei metode de eșantionare. În acest scop, statele membre notifică următoarele informații Comisiei Europene:

—

o descriere clară și neechivocă a organizației care solicită înregistrarea în cadrul EMAS, inclusiv o descriere succintă a contextului organizației și o prezentare sintetizată a activităților, a produselor și a serviciilor sale, precum și precizarea legăturilor cu organizații-mamă, după caz;

| — | lista amplasamentelor pentru care ar trebui aplicată eșantionarea; |
| --- | --- |

—

lista amplasamentelor pentru care ar trebui aplicată eșantionarea;

| — | grupurile de amplasamente, inclusiv metodologia de grupare; |
| --- | --- |

—

grupurile de amplasamente, inclusiv metodologia de grupare;

| — | amplasamentele care nu pot face obiectul unei eșantionări și motivul acestei restricții; |
| --- | --- |

—

amplasamentele care nu pot face obiectul unei eșantionări și motivul acestei restricții;

| — | o descriere a tuturor aspectelor de mediu semnificative, directe și indirecte, care determină impacturi semnificative asupra mediului ale organizației, inclusiv o explicație a modului în care natura impacturilor are legătură cu aspectele semnificative directe și indirecte și identificarea aspectelor de mediu semnificative asociate amplasamentelor pentru care ar trebui aplicată eșantionarea; |
| --- | --- |

—

o descriere a tuturor aspectelor de mediu semnificative, directe și indirecte, care determină impacturi semnificative asupra mediului ale organizației, inclusiv o explicație a modului în care natura impacturilor are legătură cu aspectele semnificative directe și indirecte și identificarea aspectelor de mediu semnificative asociate amplasamentelor pentru care ar trebui aplicată eșantionarea;

| — | riscurile potențiale legate de aceste aspecte de mediu; |
| --- | --- |

—

riscurile potențiale legate de aceste aspecte de mediu;

| — | politica de mediu și o scurtă descriere a sistemului de management de mediu (SMM) al organizației, inclusiv a obiectivelor și țintelor acesteia care au legătură cu aspectele de mediu semnificative și cu impacturile de mediu; în cazul în care nu a instituit încă un SMM, organizația ar trebui să descrie sistemul de management preconizat și principalele sale ținte; |
| --- | --- |

—

politica de mediu și o scurtă descriere a sistemului de management de mediu (SMM) al organizației, inclusiv a obiectivelor și țintelor acesteia care au legătură cu aspectele de mediu semnificative și cu impacturile de mediu; în cazul în care nu a instituit încă un SMM, organizația ar trebui să descrie sistemul de management preconizat și principalele sale ținte;

| — | o trimitere la cerințele juridice aplicabile referitoare la mediu. |
| --- | --- |

—

o trimitere la cerințele juridice aplicabile referitoare la mediu.

În urma acestei notificări, Comisia Europeană informează Comitetul EMAS în legătură cu proiectul-pilot prevăzut și emite un aviz privind caracterul adecvat al acestuia. În cazul în care majoritatea membrilor Comitetului EMAS nu prezintă obiecții în termen de două luni, proiectul-pilot poate fi inițiat în conformitate cu următoarele reguli:

| — | organizația respectă toate cerințele Regulamentului EMAS în ceea ce privește înregistrarea sau reînnoirea înregistrării; |
| --- | --- |

—

organizația respectă toate cerințele Regulamentului EMAS în ceea ce privește înregistrarea sau reînnoirea înregistrării;

| — | metoda de eșantionare ar trebui să fie stabilită pe baza orientărilor de punere în aplicare descrise la punctul 2.4.4 din prezentul ghid al utilizatorului. |
| --- | --- |

—

metoda de eșantionare ar trebui să fie stabilită pe baza orientărilor de punere în aplicare descrise la punctul 2.4.4 din prezentul ghid al utilizatorului.

Durata acestor proiecte-pilot nu depășește trei ani. După ce proiectul-pilot este pus în aplicare cu succes, ceea ce include o verificare pozitivă care să confirme că organizația se conformează tuturor cerințelor Regulamentului EMAS, organizația și amplasamentele sale pot fi înregistrate în cadrul EMAS pentru trei ani sau pentru patru ani dacă se aplică derogarea prevăzută la articolul 7.

Comitetul EMAS primește o evaluare a fiecărui proiect.

Pe baza evaluării proiectului-pilot, Comitetul EMAS poate recomanda înscrierea sectorului în cauză pe lista sectoarelor în care se permite utilizarea unei metode de eșantionare (tabelul 9).

Tabelul 10

Sectoare economice în care utilizarea unei metode de eșantionare poate fi permisă în cadrul proiectelor-pilot

| Sector economic | Codul NACE |
| --- | --- |
| Captarea, tratarea și distribuția apei | 36 |
| Canalizare | 37 |
| Următoarele activități care fac parte din comerțul cu amănuntul |
| Vânzarea cu amănuntul în magazine nespecializate (de exemplu, în supermarketuri) | 47.1 |
| Vânzarea cu amănuntul de produse alimentare, băuturi și produse din tutun, în magazine specializate | 47.2 |
| Vânzarea cu amănuntul de textile în magazine specializate | 47.51 |
| Vânzarea cu amănuntul a bunurilor culturale și recreative în magazine specializate | 47.6 |
| Vânzarea cu amănuntul de îmbrăcăminte în magazine specializate | 47.71 |
| Vânzarea cu amănuntul de încălțăminte și produse din piele în magazine specializate | 47.72 |
| Vânzarea cu amănuntul de produse cosmetice și de toaletă în magazine specializate | 47.75 |
| Vânzarea cu amănuntul de ceasuri și bijuterii în magazine specializate | 47.77 |
| Următoarele activități care fac parte din serviciile de cazare și servicii alimentare |
| Hoteluri și cazare similară | 55.1 |
| Facilități de cazare pentru vacanțe și perioade de scurtă durată | 55.2 |
| Restaurante (cu excepția serviciilor de alimentație publică prestate în unități mobile) | 56.1 |
| Servicii de servire a băuturilor | 56.3 |
| Programare pe calculator, consultanță și activități conexe | 62 |
| Tranzacții imobiliare: cumpărarea, vânzarea și închirierea de bunuri imobile (cu excepția exploatării bunurilor imobile) | 68 |
| Publicitate și studii de piață | 73 |
| Alte activități specializate, științifice și tehnice | 74 |
| Activități de administrație publică generală | 84.11 |
| Învățământ secundar, superior și sub alte forme | 85.3 , 85.4 , 85.5 , 85.6 |
| Activități aferente centrelor de îngrijire și asistență | 87 |
| Activități de asistență socială fără cazare | 88 |
| Activități creative, artistice și de divertisment | 90 |
| Muzee și alte activități culturale | 91 |
| Activități sportive | 93.1 |
| Activități ale organizațiilor asociative | 94 |

Sector economic

Codul NACE

Captarea, tratarea și distribuția apei

36

Canalizare

37

Următoarele activități care fac parte din comerțul cu amănuntul

Vânzarea cu amănuntul în magazine nespecializate (de exemplu, în supermarketuri)

47.1

Vânzarea cu amănuntul de produse alimentare, băuturi și produse din tutun, în magazine specializate

47.2

Vânzarea cu amănuntul de textile în magazine specializate

47.51

Vânzarea cu amănuntul a bunurilor culturale și recreative în magazine specializate

47.6

Vânzarea cu amănuntul de îmbrăcăminte în magazine specializate

47.71

Vânzarea cu amănuntul de încălțăminte și produse din piele în magazine specializate

47.72

Vânzarea cu amănuntul de produse cosmetice și de toaletă în magazine specializate

47.75

Vânzarea cu amănuntul de ceasuri și bijuterii în magazine specializate

47.77

Următoarele activități care fac parte din serviciile de cazare și servicii alimentare

Hoteluri și cazare similară

55.1

Facilități de cazare pentru vacanțe și perioade de scurtă durată

55.2

Restaurante (cu excepția serviciilor de alimentație publică prestate în unități mobile)

56.1

Servicii de servire a băuturilor

56.3

Programare pe calculator, consultanță și activități conexe

62

Tranzacții imobiliare: cumpărarea, vânzarea și închirierea de bunuri imobile (cu excepția exploatării bunurilor imobile)

68

Publicitate și studii de piață

73

Alte activități specializate, științifice și tehnice

74

Activități de administrație publică generală

84.11

Învățământ secundar, superior și sub alte forme

85.3 , 85.4 , 85.5 , 85.6

Activități aferente centrelor de îngrijire și asistență

87

Activități de asistență socială fără cazare

88

Activități creative, artistice și de divertisment

90

Muzee și alte activități culturale

91

Activități sportive

93.1

Activități ale organizațiilor asociative

94

2.4.4.   
  Orientări de punere în aplicare referitoare la utilizarea unei metode de eșantionare pentru verificarea organizațiilor care au mai multe amplasamente

2.4.4.1.   Principii generale

| (a) | Organizația elaborează o descriere clară a domeniului de aplicare propus pentru aplicarea metodei de eșantionare (numărul de amplasamente, lista tuturor amplasamentelor vizate și o descriere succintă a activităților acestora, menționând, de asemenea, amplasamentele excluse de la eșantionare). |
| --- | --- |

(a)

Organizația elaborează o descriere clară a domeniului de aplicare propus pentru aplicarea metodei de eșantionare (numărul de amplasamente, lista tuturor amplasamentelor vizate și o descriere succintă a activităților acestora, menționând, de asemenea, amplasamentele excluse de la eșantionare).

| (b) | Amplasamentele pe care organizațiile propun să le includă în metoda de eșantionare sunt repartizate într-unul sau în mai multe grupuri de amplasamente similare, astfel cum sunt definite la punctul 2.4.3.2 litera (c) din prezentul ghid al utilizatorului. Nivelul de similitudine al unui grup de amplasamente trebuie să garanteze că verificarea unui eșantion de amplasamente va oferi un grad înalt de reprezentativitate pentru întregul grup. După cum s-a indicat la punctul 2.4.3.2 litera (d), toate amplasamentele care nu sunt incluse într-un grup din cauza lipsei de similitudine sunt excluse din domeniul de aplicare al eșantionării și trebuie să facă obiectul unei verificări individuale. |
| --- | --- |

(b)

Amplasamentele pe care organizațiile propun să le includă în metoda de eșantionare sunt repartizate într-unul sau în mai multe grupuri de amplasamente similare, astfel cum sunt definite la punctul 2.4.3.2 litera (c) din prezentul ghid al utilizatorului. Nivelul de similitudine al unui grup de amplasamente trebuie să garanteze că verificarea unui eșantion de amplasamente va oferi un grad înalt de reprezentativitate pentru întregul grup. După cum s-a indicat la punctul 2.4.3.2 litera (d), toate amplasamentele care nu sunt incluse într-un grup din cauza lipsei de similitudine sunt excluse din domeniul de aplicare al eșantionării și trebuie să facă obiectul unei verificări individuale.

| (c) | Verificatorul aprobă domeniul de aplicare propus, definește natura fiecărui grup de amplasamente și întocmește un plan de verificare care trebuie să includă o descriere a metodologiei și a criteriilor folosite pentru definirea grupurilor de amplasamente, metoda care va fi folosită pentru a selecta amplasamentele (atât pentru partea aleatorie, cât și pentru cea nealeatorie) și calendarul verificării. Acest plan de verificare include, de asemenea, activități și procese esențiale ale fiecărui grup de amplasamente, aspectele de mediu semnificative legate de fiecare grup de amplasamente și o estimare a nivelurilor de risc de accidente de mediu specifice acestor aspecte. |
| --- | --- |

(c)

Verificatorul aprobă domeniul de aplicare propus, definește natura fiecărui grup de amplasamente și întocmește un plan de verificare care trebuie să includă o descriere a metodologiei și a criteriilor folosite pentru definirea grupurilor de amplasamente, metoda care va fi folosită pentru a selecta amplasamentele (atât pentru partea aleatorie, cât și pentru cea nealeatorie) și calendarul verificării. Acest plan de verificare include, de asemenea, activități și procese esențiale ale fiecărui grup de amplasamente, aspectele de mediu semnificative legate de fiecare grup de amplasamente și o estimare a nivelurilor de risc de accidente de mediu specifice acestor aspecte.

2.4.4.2.   Metoda de eșantionare

Metoda de eșantionare pentru selectarea amplasamentelor pentru vizitele la fața locului în cadrul diferitelor grupuri de amplasamente respectă cerințele prezentate în continuare.

| (a) | Se prelevează un eșantion reprezentativ de la fiecare grup de amplasamente similare. |
| --- | --- |

(a)

Se prelevează un eșantion reprezentativ de la fiecare grup de amplasamente similare.

| (b) | Eșantionarea este parțial selectivă, pe baza factorilor menționați mai jos, și parțial neselectivă (aleatorie) și permite obținerea unei game reprezentative de amplasamente diferite. |
| --- | --- |

(b)

Eșantionarea este parțial selectivă, pe baza factorilor menționați mai jos, și parțial neselectivă (aleatorie) și permite obținerea unei game reprezentative de amplasamente diferite.

| (c) | În cadrul fiecărui grup, cel puțin 50 % din eșantionul de amplasamente (rotunjit la numărul întreg superior) sunt selectate în mod aleatoriu (neselectiv). Verificatorul de mediu trebuie să documenteze procedura utilizată pentru a finaliza această selecție aleatorie. |
| --- | --- |

(c)

În cadrul fiecărui grup, cel puțin 50 % din eșantionul de amplasamente (rotunjit la numărul întreg superior) sunt selectate în mod aleatoriu (neselectiv). Verificatorul de mediu trebuie să documenteze procedura utilizată pentru a finaliza această selecție aleatorie.

| (d) | Metodologia utilizată pentru restul părții selective a eșantionării ține seama de dispozițiile menționate mai jos. Metodologia trebuie să asigure că diferențele dintre amplasamentele selectate sunt cât mai mari posibil și trebuie să includă cel puțin următoarele aspecte:






  — | rezultatele analizei de mediu și ale auditurilor interne sau ale verificărilor anterioare ale amplasamentului; |
| --- | --- | --- |

(d)

Metodologia utilizată pentru restul părții selective a eșantionării ține seama de dispozițiile menționate mai jos. Metodologia trebuie să asigure că diferențele dintre amplasamentele selectate sunt cât mai mari posibil și trebuie să includă cel puțin următoarele aspecte:

—

rezultatele analizei de mediu și ale auditurilor interne sau ale verificărilor anterioare ale amplasamentului;

| — | evidențe referitoare la incidente, plângeri și alte aspecte relevante ale măsurilor corective și preventive; |
| --- | --- |

—

evidențe referitoare la incidente, plângeri și alte aspecte relevante ale măsurilor corective și preventive;

| — | diferențe semnificative între amplasamente în ceea ce privește dimensiunea acestora; |
| --- | --- |

—

diferențe semnificative între amplasamente în ceea ce privește dimensiunea acestora;

| — | variațiile și complexitatea sistemului de management și ale proceselor desfășurate la amplasamente; |
| --- | --- |

—

variațiile și complexitatea sistemului de management și ale proceselor desfășurate la amplasamente;

| — | modificări de la ultima verificare; |
| --- | --- |

—

modificări de la ultima verificare;

| — | maturitatea sistemului de management și a nivelului de cunoștințe al organizației; |
| --- | --- |

—

maturitatea sistemului de management și a nivelului de cunoștințe al organizației;

| — | diferențele în ceea ce privește cultura, limba și cerințele de reglementare și |
| --- | --- |

—

diferențele în ceea ce privește cultura, limba și cerințele de reglementare și

| — | dispersia geografică. |
| --- | --- |

—

dispersia geografică.

Ținând seama de aceste aspecte, verificatorul trebuie, de asemenea, să se străduiască să includă în eșantion cât mai multe amplasamente care nu au fost încă verificate.

| (e) | Numărul minim de amplasamente care ar trebui să fie incluse în eșantionul prelevat de la fiecare grup de amplasamente se stabilește conform formulei următoare:






  — | pentru prima înregistrare în cadrul EMAS și pentru reînnoirea înregistrării, acest număr este egal cu rădăcina pătrată a numărului de amplasamente care fac parte din fiecare grup, înmulțită cu 2 și rotunjită la numărul întreg superior (de exemplu, pentru un grup de 100 de amplasamente: √100 × 2 = 20). |
| --- | --- | --- |

(e)

Numărul minim de amplasamente care ar trebui să fie incluse în eșantionul prelevat de la fiecare grup de amplasamente se stabilește conform formulei următoare:

—

pentru prima înregistrare în cadrul EMAS și pentru reînnoirea înregistrării, acest număr este egal cu rădăcina pătrată a numărului de amplasamente care fac parte din fiecare grup, înmulțită cu 2 și rotunjită la numărul întreg superior (de exemplu, pentru un grup de 100 de amplasamente: √100 × 2 = 20).

| (f) | Dimensiunea eșantionului ar trebui să fie majorată în cazul în care analiza realizată de către verificatorii de mediu cu privire la amplasamentele incluse în înregistrarea în cadrul EMAS evidențiază circumstanțe speciale în ceea ce privește factori precum:






  — | mărimea amplasamentelor și numărul de angajați (de exemplu, mai mult de 50 de angajați într-un amplasament); |
| --- | --- | --- |

(f)

Dimensiunea eșantionului ar trebui să fie majorată în cazul în care analiza realizată de către verificatorii de mediu cu privire la amplasamentele incluse în înregistrarea în cadrul EMAS evidențiază circumstanțe speciale în ceea ce privește factori precum:

—

mărimea amplasamentelor și numărul de angajați (de exemplu, mai mult de 50 de angajați într-un amplasament);

| — | complexitatea și riscurile pentru grupurile de amplasamente nesimilare; |
| --- | --- |

—

complexitatea și riscurile pentru grupurile de amplasamente nesimilare;

| — | variațiile performanței de mediu; |
| --- | --- |

—

variațiile performanței de mediu;

| — | diferențele la nivelul practicilor de lucru și al celor înregistrate în raportarea impacturilor asupra mediului; |
| --- | --- |

—

diferențele la nivelul practicilor de lucru și al celor înregistrate în raportarea impacturilor asupra mediului;

| — | variațiile înregistrate în ceea ce privește activitățile întreprinse; |
| --- | --- |

—

variațiile înregistrate în ceea ce privește activitățile întreprinse;

| — | importanța și amploarea aspectelor de mediu și a impacturilor asupra mediului aferente acestora; |
| --- | --- |

—

importanța și amploarea aspectelor de mediu și a impacturilor asupra mediului aferente acestora;

| — | evidențe referitoare la plângeri și alte aspecte relevante ale măsurilor corective și preventive și |
| --- | --- |

—

evidențe referitoare la plângeri și alte aspecte relevante ale măsurilor corective și preventive și

| — | rezultatele auditurilor interne și ale evaluării efectuate de către conducere. |
| --- | --- |

—

rezultatele auditurilor interne și ale evaluării efectuate de către conducere.

Exemplu de verificare a unei organizații cu mai multe amplasamente cu ajutorul metodei de eșantionare:

Să analizăm exemplul unei societăți care desfășoară activități în sectorul comerțului cu amănuntul de haine în amplasamentele următoare:

| — | 100 de magazine > 150 m2 |
| --- | --- |

—

100 de magazine > 150 m2

| — | 400 de magazine < 150 m2 |
| --- | --- |

—

400 de magazine < 150 m2

| — | 3 antrepozite de diferite dimensiuni și cu conținut diferit |
| --- | --- |

—

3 antrepozite de diferite dimensiuni și cu conținut diferit

| — | 1 sediu central |
| --- | --- |

—

1 sediu central

| 1. | Gruparea amplasamentelor pentru aplicarea metodei de eșantionare:






  — | Grupul 1: 100 de magazine > 150 m2 |
| --- | --- | --- |

1.

Gruparea amplasamentelor pentru aplicarea metodei de eșantionare:

—

Grupul 1: 100 de magazine > 150 m2

| — | Grupul 2: 400 de magazine < 150 m2 |
| --- | --- |

—

Grupul 2: 400 de magazine < 150 m2

| — | Amplasamente separate:





  3 antrepozite |
| --- | --- |

—

Amplasamente separate:

3 antrepozite

| 1 sediu central |
| --- |

1 sediu central

| 2. | Verificare prealabilă primei înregistrări:






  — | Toate amplasamentele separate (3 antrepozite, 1 sediu central) |
| --- | --- | --- |

2.

Verificare prealabilă primei înregistrări:

—

Toate amplasamentele separate (3 antrepozite, 1 sediu central)

| — | Grupul 1: cel puțin √ 100 × 2 = 20 de magazine |
| --- | --- |

—

Grupul 1: cel puțin √ 100 × 2 = 20 de magazine

| — | Grupul 2: cel puțin √ 400 × 2 = 40 de magazine |
| --- | --- |

—

Grupul 2: cel puțin √ 400 × 2 = 40 de magazine

| 3. | Verificare prealabilă reînnoirii înregistrării:






  — | Ar trebui să fie vizitate toate amplasamentele separate |
| --- | --- | --- |

3.

Verificare prealabilă reînnoirii înregistrării:

—

Ar trebui să fie vizitate toate amplasamentele separate

| — | Grupul 1: cel puțin √ 100 × 2 = 20 de magazine |
| --- | --- |

—

Grupul 1: cel puțin √ 100 × 2 = 20 de magazine

| — | Grupul 2: cel puțin √ 400 × 2 = 40 de magazine |
| --- | --- |

—

Grupul 2: cel puțin √ 400 × 2 = 40 de magazine

2.4.5.   
  Documentația furnizată în declarația de mediu cu privire la raționamentul care justifică dimensiunea și metodele de eșantionare

Organizațiile înregistrate în cadrul EMAS pentru care verificatorul de mediu a utilizat un plan de eșantionare/verificare, astfel cum se menționează la punctul 2.4.3 din prezentul ghid al utilizatorului, ar trebui să documenteze acest plan de eșantionare în declarațiile lor de mediu. Declarația de mediu ar trebui să explice (succint) raționamentul care stă la baza metodei utilizate pentru gruparea amplasamentelor și pentru stabilirea mărimii eșantionului selectat. Declarația de mediu cuprinde o listă cu toate amplasamentele și face o distincție clară între amplasamentele care au fost vizitate și cele care nu au fost vizitate.

2.5.   PROCEDURA DE ÎNREGISTRARE

Regulamentul EMAS III prevede o serie de norme generale privind înregistrarea. Statele membre pot adapta aceste norme în propria lor legislație în materie de mediu.

Odată ce sistemul a fost pus în aplicare și verificat, iar declarația de mediu EMAS a fost validată, pasul următor al organizației constă în depunerea cererii de înregistrare la organismul competent.

2.5.1.   
  Cărui organism competent trebuie să i se adreseze o organizație?

Tabelul 11

Organisme competente
   (32)
  pentru diferite înregistrări

| Situații diferite | Unde trebuie efectuată înregistrarea? |
| --- | --- |
| Organizații cu un singur amplasament în UE | Organismul competent desemnat în mod oficial de statul membru în care organizația își are sediul. |
| Organizații cu amplasamente multiple în interiorul unui singur stat membru (stat federal sau similar) | Organismul competent desemnat de statul membru în acest scop. |
| Înregistrarea organizațiilor cu amplasamente multiple în mai multe state membre ale UE (înregistrarea colectivă la nivelul UE) | În cazul înregistrării colective la nivelul UE, determinarea organismului competent principal se face în funcție de localizarea sediului central sau a centrului de management al organizației (în această ordine). |
| Înregistrarea organizațiilor cu amplasamente unice sau multiple în țări terțe (înregistrarea în țări terțe) | În cazul în care un stat membru decide să prevadă înregistrarea organizațiilor din țări terțe, în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din Regulamentul EMAS, înregistrarea în acel stat membru va depinde practic de disponibilitatea verificatorilor acreditați. Eventualul verificator ar trebui să fie acreditat într-un stat membru specific care prevede înregistrarea în țări terțe, pentru țara terță în cauză și pentru sectorul/sectoarele economic(e) în cauză [determinat(e) pe baza codurilor NACE]. |
| Înregistrarea unei organizații cu amplasamente multiple în statele membre și în țări terțe (înregistrare globală) | Determinarea statului membru în care va fi situat organismul competent responsabil de această procedură se face pe baza condițiilor de mai jos, în următoarea ordine de preferințe:






  1. | atunci când sediul central al organizației este situat într-un stat membru care prevede înscrierea organizațiilor din țări terțe, cererea se depune la organismul competent din acel stat membru; |

Situații diferite

Unde trebuie efectuată înregistrarea?

Organizații cu un singur amplasament în UE

Organismul competent desemnat în mod oficial de statul membru în care organizația își are sediul.

Organizații cu amplasamente multiple în interiorul unui singur stat membru (stat federal sau similar)

Organismul competent desemnat de statul membru în acest scop.

Înregistrarea organizațiilor cu amplasamente multiple în mai multe state membre ale UE (înregistrarea colectivă la nivelul UE)

În cazul înregistrării colective la nivelul UE, determinarea organismului competent principal se face în funcție de localizarea sediului central sau a centrului de management al organizației (în această ordine).

Înregistrarea organizațiilor cu amplasamente unice sau multiple în țări terțe (înregistrarea în țări terțe)

În cazul în care un stat membru decide să prevadă înregistrarea organizațiilor din țări terțe, în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din Regulamentul EMAS, înregistrarea în acel stat membru va depinde practic de disponibilitatea verificatorilor acreditați. Eventualul verificator ar trebui să fie acreditat într-un stat membru specific care prevede înregistrarea în țări terțe, pentru țara terță în cauză și pentru sectorul/sectoarele economic(e) în cauză [determinat(e) pe baza codurilor NACE].

Înregistrarea unei organizații cu amplasamente multiple în statele membre și în țări terțe (înregistrare globală)

Determinarea statului membru în care va fi situat organismul competent responsabil de această procedură se face pe baza condițiilor de mai jos, în următoarea ordine de preferințe:

1.

atunci când sediul central al organizației este situat într-un stat membru care prevede înscrierea organizațiilor din țări terțe, cererea se depune la organismul competent din acel stat membru;

| 2. | în cazul în care sediul central al organizației nu este situat într-un stat membru care prevede înscrierea organizațiilor din țări terțe, dar organizația are un centru de management într-un astfel de stat, cererea se depune la organismul competent din acel stat membru; |
| --- | --- |

2.

în cazul în care sediul central al organizației nu este situat într-un stat membru care prevede înscrierea organizațiilor din țări terțe, dar organizația are un centru de management într-un astfel de stat, cererea se depune la organismul competent din acel stat membru;

| 3. | dacă organizația care solicită înregistrarea globală nu are nici sediul central și nici un centru de management în niciun stat membru care prevede înscrierea organizațiilor din țări terțe, organizația ar trebui să înființeze un centru de management ad-hoc într-un stat membru care prevede înscrierea organizațiilor din țări terțe, iar cererea se depune la organismul competent din acel stat membru. |
| --- | --- |

3.

dacă organizația care solicită înregistrarea globală nu are nici sediul central și nici un centru de management în niciun stat membru care prevede înscrierea organizațiilor din țări terțe, organizația ar trebui să înființeze un centru de management ad-hoc într-un stat membru care prevede înscrierea organizațiilor din țări terțe, iar cererea se depune la organismul competent din acel stat membru.

Notă:

În cazul în care cererea acoperă mai multe state membre, trebuie respectată procedura de coordonare între organismele competente implicate, astfel cum este stabilită în secțiunea 3.2 [din Ghidul pentru înregistrarea colectivă la nivelul UE, înregistrarea organizațiilor din țări terțe și înregistrarea globală în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1221/2009]. Organismul competent în cauză va acționa ca organism competent principal în privința aspectelor referitoare la procedura colectivă la nivelul UE.

Notă: În ceea ce privește înregistrarea, structurile relevante pot diferi de la un stat membru la altul. De obicei, există un organism competent pentru fiecare stat membru; cu toate acestea, în unele state membre se întâmplă frecvent ca regiunile să dispună de propriul lor organism competent.

2.5.2.   
  Documente și/sau cerințe de înregistrare

Cererea trebuie depusă în limba oficială a statului membru în care organizația intenționează să fie înregistrată. Aceasta trebuie să cuprindă:

| 1. | declarația de mediu EMAS validată (versiune electronică sau imprimată); |
| --- | --- |

1.

declarația de mediu EMAS validată (versiune electronică sau imprimată);

| 2. | declarația semnată de verificatorul de mediu care să confirme faptul că verificarea și validarea au fost efectuate în conformitate cu Regulamentul EMAS (anexa VII la regulament); |
| --- | --- |

2.

declarația semnată de verificatorul de mediu care să confirme faptul că verificarea și validarea au fost efectuate în conformitate cu Regulamentul EMAS (anexa VII la regulament);

| 3. | formularul de cerere completat (anexa VI la regulament), cu informații privind organizația, amplasamentele și verificatorul de mediu; |
| --- | --- |

3.

formularul de cerere completat (anexa VI la regulament), cu informații privind organizația, amplasamentele și verificatorul de mediu;

| 4. | dovada achitării taxelor, după caz. |
| --- | --- |

4.

dovada achitării taxelor, după caz.

2.5.3.   
  Condiții care trebuie îndeplinite anterior/în cursul procesului de înregistrare EMAS

| 1. | verificarea și validarea trebuie să fie efectuate în conformitate cu regulamentul menționat anterior; |
| --- | --- |

1.

verificarea și validarea trebuie să fie efectuate în conformitate cu regulamentul menționat anterior;

| 2. | formularul de cerere a fost completat în întregime și include toate documentele justificative; |
| --- | --- |

2.

formularul de cerere a fost completat în întregime și include toate documentele justificative;

| 3. | organismul competent este satisfăcut de probele materiale care indică faptul că nu există dovezi ale încălcării cerințelor legale în materie de mediu. Un raport scris din partea autorității de asigurare a respectării legii care să ateste că nu există nicio indicație privind o astfel de încălcare ar constitui o probă materială adecvată; |
| --- | --- |

3.

organismul competent este satisfăcut de probele materiale care indică faptul că nu există dovezi ale încălcării cerințelor legale în materie de mediu. Un raport scris din partea autorității de asigurare a respectării legii care să ateste că nu există nicio indicație privind o astfel de încălcare ar constitui o probă materială adecvată;

| 4. | nu există plângeri relevante din partea părților interesate sau plângerile au fost soluționate în mod satisfăcător; |
| --- | --- |

4.

nu există plângeri relevante din partea părților interesate sau plângerile au fost soluționate în mod satisfăcător;

| 5. | organismul competent este convins, pe baza probelor primite, de faptul că organizația îndeplinește în totalitate cerințele prevăzute de regulament; |
| --- | --- |

5.

organismul competent este convins, pe baza probelor primite, de faptul că organizația îndeplinește în totalitate cerințele prevăzute de regulament;

| 6. | dacă este cazul, organismul competent a perceput taxa solicitată. |
| --- | --- |

6.

dacă este cazul, organismul competent a perceput taxa solicitată.

Se consideră că este conform cu bunele practici ca un organism competent să ia o decizie finală cu privire la înregistrarea în cadrul EMAS a unei organizații, în termen de 3 luni de la acceptarea cererii. Numai în cazuri excepționale poate fi justificată o perioadă mai lungă pentru a ajunge la o decizie finală de înregistrare.

2.5.4.   
  Suspendarea sau radierea înregistrării organizațiilor

Acest lucru se poate întâmpla:

| — | în cazul în care un organism competent are motive să creadă că o organizație nu respectă regulamentul; |
| --- | --- |

—

în cazul în care un organism competent are motive să creadă că o organizație nu respectă regulamentul;

| — | în cazul în care un organism competent primește un raport scris de supraveghere din partea organismului de acreditare sau de autorizare care demonstrează că verificatorul de mediu nu și-a îndeplinit obligațiile în conformitate cu dispozițiile regulamentului; |
| --- | --- |

—

în cazul în care un organism competent primește un raport scris de supraveghere din partea organismului de acreditare sau de autorizare care demonstrează că verificatorul de mediu nu și-a îndeplinit obligațiile în conformitate cu dispozițiile regulamentului;

| — | în cazul în care o organizație nu prezintă oricare dintre următoarele documente organismului competent în termen de două luni de la momentul în care i s-au solicitat: declarația de mediu validată, declarația de mediu actualizată sau o declarație privind activitățile de verificare și de validare semnată de către verificator (anexa VII), formularul de cerere (anexa VI); |
| --- | --- |

—

în cazul în care o organizație nu prezintă oricare dintre următoarele documente organismului competent în termen de două luni de la momentul în care i s-au solicitat: declarația de mediu validată, declarația de mediu actualizată sau o declarație privind activitățile de verificare și de validare semnată de către verificator (anexa VII), formularul de cerere (anexa VI);

| — | în cazul în care un organism competent este informat despre o încălcare a cerințelor legale în materie de mediu, printr-un raport scris din partea autorității de asigurare a aplicării legii. |
| --- | --- |

—

în cazul în care un organism competent este informat despre o încălcare a cerințelor legale în materie de mediu, printr-un raport scris din partea autorității de asigurare a aplicării legii.

Organismul competent poate ridica suspendarea numai după ce primește informații satisfăcătoare privind respectarea regulamentului de către organizație.

Regulamentul EMAS nu specifică durata suspendării și, prin urmare, responsabilitatea de a decide în această privință le revine organismelor competente în cauză. Însă aceste suspendări nu ar trebui să depășească 12 luni.

Figura 10

Pilonii EMAS. Procedura de înregistrare

Organismul de acreditare/ autorizare

DA

NU

Registru naţional

Corectaţi cerinţele nerespectate şi introduceţi o nouă cerere de înregistrare

Comunicare externă Utilizarea siglei EMAS

Organizaţie înregistrată

Cerere de înregistrare

Documentaţie şi cerinţe sub control

Acreditarea/ Autorizarea verificatorilor

Unitate administrativă

Verificator acreditat/ autorizat

Punerea în aplicare a EMAS

Organizaţie

Verificator

Organismul competent

Audit extern (Verificare/Validare)

Verificare şi Validare

Supravegherea verificatorilor

2.6.   MODIFICĂRI SUBSTANȚIALE

O organizație care aduce modificări funcționării, structurii, administrării, proceselor, activităților, produselor sau serviciilor sale trebuie să țină cont de impactul asupra mediului al acestor modificări, deoarece acestea pot afecta valabilitatea înregistrării în cadrul EMAS. Modificările minore pot fi absorbite, dar modificările substanțiale vor necesita actualizarea analizei de mediu, a politicii, a programului, a sistemului de management și a declarației. Toate documentele actualizate trebuie verificate și validate în termen de șase luni. După validare, organizația trebuie să transmită modificările organismului competent, utilizând anexa VI la regulamentul în cauză.

Figura 11

Diagramă referitoare la gestionarea modificărilor substanțiale în cadrul EMAS

Verificare şi validare în termen de 6 luni

Revizuire şi actualizare a declaraţiei de mediu EMAS

Modificare a: politicii de mediu, programului de mediu şi a sistemului de management de mediu

Actualizarea analizei de mediu iniţiale

Modificări aduse analizei de mediu iniţiale

Modificare substanţială?

3.   UTILIZAREA SIGLEI EMAS

Ce este sigla EMAS?

Sigla EMAS este o reprezentare grafică asociată:

| — | punerii în aplicare corecte a sistemului EMAS; |
| --- | --- |

—

punerii în aplicare corecte a sistemului EMAS;

| — | angajamentului luat de organizație în direcția îmbunătățirii constante a performanței de mediu; |
| --- | --- |

—

angajamentului luat de organizație în direcția îmbunătățirii constante a performanței de mediu;

| — | participării active a angajaților; |
| --- | --- |

—

participării active a angajaților;

| — | credibilității informațiilor cu privire la performanța de mediu a organizației; |
| --- | --- |

—

credibilității informațiilor cu privire la performanța de mediu a organizației;

| — | conformității juridice demonstrate. |
| --- | --- |

—

conformității juridice demonstrate.

Sigla EMAS este o bună modalitate de a demonstra că organizația este ecologică.

3.1.   MODUL DE UTILIZARE A SIGLEI EMAS

Numai organizațiile înregistrate în mod valid în cadrul EMAS pot utiliza sigla EMAS.

| — | Sigla este însoțită întotdeauna de numărul de înregistrare al organizației, cu excepția activităților de comercializare și de promovare a sistemului EMAS. |
| --- | --- |

—

Sigla este însoțită întotdeauna de numărul de înregistrare al organizației, cu excepția activităților de comercializare și de promovare a sistemului EMAS.

| — | Numai sigla oficială este valabilă. |
| --- | --- |

—

Numai sigla oficială este valabilă.

| — | În cazul în care organizația dispune de mai multe amplasamente și nu sunt incluse toate în înregistrare, aceasta poate utiliza sigla numai pentru amplasamentele înregistrate și nu trebuie să dea impresia că întreaga organizație este înregistrată. |
| --- | --- |

—

În cazul în care organizația dispune de mai multe amplasamente și nu sunt incluse toate în înregistrare, aceasta poate utiliza sigla numai pentru amplasamentele înregistrate și nu trebuie să dea impresia că întreaga organizație este înregistrată.

| — | Ar fi de preferat ca declarația de mediu să poarte sigla. |
| --- | --- |

—

Ar fi de preferat ca declarația de mediu să poarte sigla.

Figura 12

Sigla EMAS

Management de mediu verificat

Reg. nr. XXXX

Utilizarea siglei EMAS pentru activitățile de promovare și comercializare a sistemului

Numai în această situație sigla EMAS poate fi utilizată fără numărul de înregistrare. Organismele competente, organismele de acreditare și de autorizare și alte părți interesate pot să folosească sigla.

3.2.   MODUL ÎN CARE NU TREBUIE UTILIZATĂ SIGLA EMAS

| — | pe produse sau ambalaje, pentru a evita confuzia cu etichetele produselor; |
| --- | --- |

—

pe produse sau ambalaje, pentru a evita confuzia cu etichetele produselor;

| — | în asociere cu afirmații comparative privind alte activități și servicii. |
| --- | --- |

—

în asociere cu afirmații comparative privind alte activități și servicii.

Sigla nu trebuie să fie utilizată în moduri care ar putea crea confuzie cu alte etichete pentru produse sau servicii.

Tabelul 12

Utilizarea siglei EMAS: Exemple

| Nr. | Exemplu sau situație | Autorizat |
| --- | --- | --- |
| 1. | Într-o organizație înregistrată: sigla apare pe hârtia pentru scrisori, pe plicuri, pe cărțile de vizită, pe uniforme, pe calculatoare, pe genți, pe steagul EMAS și alte utilizări similare ale siglei EMAS, în scopuri promoționale la nivel corporativ. | DA, împreună cu numărul de înregistrare, deoarece promovează organizațiile înregistrate în cadrul EMAS. |
| 2. | Sigla apare pe antetul unui document transmis autorităților care conține date validate privind performanțele organizației. | DA, împreună cu numărul de înregistrare. |
| 3. | Sigla apare pe un dosar care conține un raport privind o organizație parțial înregistrată. | DA, împreună cu numărul de înregistrare, dar sigla trebuie să menționeze numai amplasamentele înregistrate. |
| 4. | Sigla apare pe un produs cu mesajul „produs ecologic”. | NU, ar putea fi confundată cu etichetele ecologice pentru produse. |
| 5. | Sigla apare în revista disponibilă la bordul avioanelor unei companii aeriene înregistrate, însoțită de o serie de informații validate. | DA, împreună cu numărul de înregistrare. |
| 6. | Sigla apare pe un avion, pe un tren, pe un autobuz, pe o mașină sau un camion de serviciu sau pe un metrou al unei societăți înregistrate în cadrul EMAS. | DA, împreună cu numărul de înregistrare. |
| 7. | Sigla plasată pe un camion al unei societăți de distribuție înregistrate, însoțită de denumirea societății și de declarația validată următoare: „Am redus media consumului de motorină al flotei noastre de camioane cu 20 % la X litri pe 100 km între 2009 și 2012”. | DA, împreună cu numărul de înregistrare. |
| 8. | Sigla imprimată pe fotografia unei unități de cazare turistice neînregistrate, în catalogul unei agenții de voiaj înregistrate. | NU, utilizarea siglei poate crea confuzii. Aceasta poate fi aplicată numai agenției de turism. |
| 9. | Sigla imprimată pe catalogul unei agenții de voiaj înregistrate, care conține informații validate cu privire la măsuri în favoarea turismului durabil puse în aplicare de către organizație. | DA, împreună cu numărul de înregistrare. |
| 10. | Sigla figurează pe un document intern destinat angajaților, care conține exclusiv informații validate cu privire la funcționarea sistemului de management de mediu. | DA, sigla necesită numărul de înregistrare, deoarece este vorba despre o comunicare internă în scopuri de sensibilizare cu caracter general. |
| 11. | Sigla apare pe buletinul informativ sau pe coperta unei broșuri pentru clienți și furnizori, conținutul acesteia fiind preluat din declarația de mediu validată. | DA, împreună cu numărul de înregistrare, deoarece este vorba despre o comunicare către publicul larg care utilizează exemple concrete ale unei societăți înregistrate în EMAS, care provin de la această organizație înregistrată. |
| 12. | Sigla apare în raportul de mediu anual al unei societăți holding care include amplasamente înregistrate și neînregistrate, apărând la începutul capitolului privind declarația de mediu validată în care sunt identificabile în mod clar amplasamentele înregistrate în EMAS ale organizației. | DA, împreună cu numărul/numerele de înregistrare. Dacă înregistrarea este o înregistrare colectivă cu mai multe amplasamente având același număr, trebuie să fie utilizat numărul respectiv. În cazul în care toate amplasamentele EMAS sunt înregistrate în mod individual, numerele de înregistrare ale amplasamentelor individuale trebuie să fie ușor de recunoscut. |
| 13. | Sigla apare drept fond grafic pentru o compilație de date de mediu validate într-un raport economic. | DA, împreună cu numărul de înregistrare. |
| 14. | O broșură generală a unei organizații guvernamentale care explică modul în care organizațiile înregistrate în cadrul EMAS pot recicla sau prelucra cel mai bine diferite tipuri de deșeuri. | Da, fără număr de înregistrare, deoarece această broșură vizează sensibilizarea publicului în general, nefiind legată de un număr de înregistrare. |
| 15. | Sigla însoțește informații validate în materie de mediu pe site-ul internet al unei organizații. | DA, împreună cu numărul de înregistrare. |
| 16. | Sigla apare pe standurile de expoziție ale unei organizații înregistrate, promovând organizația înregistrată ca atare. | DA, împreună cu numărul de înregistrare. |
| 17. | Sigla apare pe standurile de expoziție ale unei organizații înregistrate, dar promovând EMAS ca sistem de management de mediu în general. | DA, sigla nu trebuie să fie însoțită de numărul de înregistrare, deoarece este utilizată în scopuri promoționale. |
| 18. | Sigla apare într-un ziar drept fond grafic într-o acțiune publicitară comună a două societăți care își anunță cooperarea în materie de mediu de-a lungul lanțului lor de aprovizionare (una este înregistrată, celelalte nu este). | NU, creează confuzie, întrucât una dintre organizații nu este înregistrată. |
| 19. | Sigla fără număr de înregistrare utilizată în scopuri promoționale de către o organizație neînregistrată. | DA, dar numai pentru activități de promovare a EMAS și nu pentru promovarea organizației în sine. |
| 20. | Sigla pe biletele unei organizații municipale de transport înregistrată în cadrul EMAS | DA, sigla nu trebuie să fie însoțită de un număr de înregistrare în cazul în care este utilizată pentru promovarea EMAS în general. În cazul în care sigla de pe bilete promovează o anumită organizație înregistrată, ar trebui să poarte numărul de înregistrare al organizației în cauză. |

Nr.

Exemplu sau situație

Autorizat

1.

Într-o organizație înregistrată: sigla apare pe hârtia pentru scrisori, pe plicuri, pe cărțile de vizită, pe uniforme, pe calculatoare, pe genți, pe steagul EMAS și alte utilizări similare ale siglei EMAS, în scopuri promoționale la nivel corporativ.

DA, împreună cu numărul de înregistrare, deoarece promovează organizațiile înregistrate în cadrul EMAS.

2.

Sigla apare pe antetul unui document transmis autorităților care conține date validate privind performanțele organizației.

DA, împreună cu numărul de înregistrare.

3.

Sigla apare pe un dosar care conține un raport privind o organizație parțial înregistrată.

DA, împreună cu numărul de înregistrare, dar sigla trebuie să menționeze numai amplasamentele înregistrate.

4.

Sigla apare pe un produs cu mesajul „produs ecologic”.

NU, ar putea fi confundată cu etichetele ecologice pentru produse.

5.

Sigla apare în revista disponibilă la bordul avioanelor unei companii aeriene înregistrate, însoțită de o serie de informații validate.

DA, împreună cu numărul de înregistrare.

6.

Sigla apare pe un avion, pe un tren, pe un autobuz, pe o mașină sau un camion de serviciu sau pe un metrou al unei societăți înregistrate în cadrul EMAS.

DA, împreună cu numărul de înregistrare.

7.

Sigla plasată pe un camion al unei societăți de distribuție înregistrate, însoțită de denumirea societății și de declarația validată următoare: „Am redus media consumului de motorină al flotei noastre de camioane cu 20 % la X litri pe 100 km între 2009 și 2012”.

DA, împreună cu numărul de înregistrare.

8.

Sigla imprimată pe fotografia unei unități de cazare turistice neînregistrate, în catalogul unei agenții de voiaj înregistrate.

NU, utilizarea siglei poate crea confuzii. Aceasta poate fi aplicată numai agenției de turism.

9.

Sigla imprimată pe catalogul unei agenții de voiaj înregistrate, care conține informații validate cu privire la măsuri în favoarea turismului durabil puse în aplicare de către organizație.

DA, împreună cu numărul de înregistrare.

10.

Sigla figurează pe un document intern destinat angajaților, care conține exclusiv informații validate cu privire la funcționarea sistemului de management de mediu.

DA, sigla necesită numărul de înregistrare, deoarece este vorba despre o comunicare internă în scopuri de sensibilizare cu caracter general.

11.

Sigla apare pe buletinul informativ sau pe coperta unei broșuri pentru clienți și furnizori, conținutul acesteia fiind preluat din declarația de mediu validată.

DA, împreună cu numărul de înregistrare, deoarece este vorba despre o comunicare către publicul larg care utilizează exemple concrete ale unei societăți înregistrate în EMAS, care provin de la această organizație înregistrată.

12.

Sigla apare în raportul de mediu anual al unei societăți holding care include amplasamente înregistrate și neînregistrate, apărând la începutul capitolului privind declarația de mediu validată în care sunt identificabile în mod clar amplasamentele înregistrate în EMAS ale organizației.

DA, împreună cu numărul/numerele de înregistrare. Dacă înregistrarea este o înregistrare colectivă cu mai multe amplasamente având același număr, trebuie să fie utilizat numărul respectiv. În cazul în care toate amplasamentele EMAS sunt înregistrate în mod individual, numerele de înregistrare ale amplasamentelor individuale trebuie să fie ușor de recunoscut.

13.

Sigla apare drept fond grafic pentru o compilație de date de mediu validate într-un raport economic.

DA, împreună cu numărul de înregistrare.

14.

O broșură generală a unei organizații guvernamentale care explică modul în care organizațiile înregistrate în cadrul EMAS pot recicla sau prelucra cel mai bine diferite tipuri de deșeuri.

Da, fără număr de înregistrare, deoarece această broșură vizează sensibilizarea publicului în general, nefiind legată de un număr de înregistrare.

15.

Sigla însoțește informații validate în materie de mediu pe site-ul internet al unei organizații.

DA, împreună cu numărul de înregistrare.

16.

Sigla apare pe standurile de expoziție ale unei organizații înregistrate, promovând organizația înregistrată ca atare.

DA, împreună cu numărul de înregistrare.

17.

Sigla apare pe standurile de expoziție ale unei organizații înregistrate, dar promovând EMAS ca sistem de management de mediu în general.

DA, sigla nu trebuie să fie însoțită de numărul de înregistrare, deoarece este utilizată în scopuri promoționale.

18.

Sigla apare într-un ziar drept fond grafic într-o acțiune publicitară comună a două societăți care își anunță cooperarea în materie de mediu de-a lungul lanțului lor de aprovizionare (una este înregistrată, celelalte nu este).

NU, creează confuzie, întrucât una dintre organizații nu este înregistrată.

19.

Sigla fără număr de înregistrare utilizată în scopuri promoționale de către o organizație neînregistrată.

DA, dar numai pentru activități de promovare a EMAS și nu pentru promovarea organizației în sine.

20.

Sigla pe biletele unei organizații municipale de transport înregistrată în cadrul EMAS

DA, sigla nu trebuie să fie însoțită de un număr de înregistrare în cazul în care este utilizată pentru promovarea EMAS în general. În cazul în care sigla de pe bilete promovează o anumită organizație înregistrată, ar trebui să poarte numărul de înregistrare al organizației în cauză.

4.   MODUL DE A TRECE DE LA ALTE SISTEME DE MANAGEMENT DE MEDIU LA EMAS

Există un număr din ce în ce mai mare de sisteme de management de mediu în întreaga UE, concepute pentru a acoperi necesități în anumite domenii sau sectoare de activitate specifice. Administrațiile locale și regionale pot utiliza astfel de sisteme în vederea îmbunătățirii durabilității sau a performanței de mediu. Cele mai relevante dintre aceste sisteme sunt disponibile prin intermediul unui link inclus într-o anexă la prezentul ghid.

Regulamentul EMAS prevede posibilitatea de a evalua nivelul de echivalență între EMAS și alte sisteme. Recunoașterea oficială a unora sau a tuturor părților altor sisteme de management de mediu poate facilita tranziția unei organizații la EMAS. Procedura este următoarea:

| (a) | statele membre trebuie să prezinte Comisiei o solicitare scrisă de recunoaștere a sistemului de management de mediu sau a unei părți a acestuia; |
| --- | --- |

(a)

statele membre trebuie să prezinte Comisiei o solicitare scrisă de recunoaștere a sistemului de management de mediu sau a unei părți a acestuia;

| (b) | părțile relevante ale sistemului de management de mediu și elementele care corespund EMAS trebuie să fie analizate și specificate în cerere, furnizându-se dovezi privind echivalența cu EMAS; |
| --- | --- |

(b)

părțile relevante ale sistemului de management de mediu și elementele care corespund EMAS trebuie să fie analizate și specificate în cerere, furnizându-se dovezi privind echivalența cu EMAS;

| (c) | Comisia prezintă propunerea Comitetului EMAS (instituit în conformitate cu articolul 49 din regulament); |
| --- | --- |

(c)

Comisia prezintă propunerea Comitetului EMAS (instituit în conformitate cu articolul 49 din regulament);

| (d) | după aprobarea Comisiei, Jurnalul Oficial al Uniunii Europene publică detalii ale sistemului de management de mediu recunoscut sau ale unor părți ale acestuia care au fost recunoscute. |
| --- | --- |

(d)

după aprobarea Comisiei, Jurnalul Oficial al Uniunii Europene publică detalii ale sistemului de management de mediu recunoscut sau ale unor părți ale acestuia care au fost recunoscute.

Organizațiile care au pus în aplicare un sistem de management de mediu recunoscut sau părți ale acestuia nu trebuie să repete părțile care au fost deja recunoscute atunci când acestea optează pentru EMAS.

Fiecare stat membru dispune de propriile sale proceduri de prelucrare a cererilor de recunoaștere. Pentru mai multe informații privind aceste proceduri, adresați-vă organismului competent relevant.

5.   EMAS III PENTRU ÎNTREPRINDERILE MICI ȘI MIJLOCII (IMM-URI)

„
  «Organizații mici» înseamnă:

| (a) | microîntreprinderi și întreprinderi mici și mijlocii, astfel cum sunt definite în Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai sau |
| --- | --- |

(a)

microîntreprinderi și întreprinderi mici și mijlocii, astfel cum sunt definite în Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai sau

| (b) | autorități locale care administrează localități cu mai puțin de 10 000 de locuitori sau alte autorități publice cu mai puțin de 250 de angajați și cu un buget anual de cel mult 50 de milioane EUR sau cu un bilanț anual de maximum 43 de milioane EUR, inclusiv următoarele: |
| --- | --- |

(b)

autorități locale care administrează localități cu mai puțin de 10 000 de locuitori sau alte autorități publice cu mai puțin de 250 de angajați și cu un buget anual de cel mult 50 de milioane EUR sau cu un bilanț anual de maximum 43 de milioane EUR, inclusiv următoarele:

| (c) | guvernul sau alt organ al administrației publice sau organisme publice consultative la nivel național, regional sau local; |
| --- | --- |

(c)

guvernul sau alt organ al administrației publice sau organisme publice consultative la nivel național, regional sau local;

| (d) | persoane fizice sau juridice cu funcții în administrația publică în temeiul legislației naționale, care includ sarcini, activități sau servicii specifice legate de mediu și |
| --- | --- |

(d)

persoane fizice sau juridice cu funcții în administrația publică în temeiul legislației naționale, care includ sarcini, activități sau servicii specifice legate de mediu și

| (e) | persoane fizice sau juridice cu responsabilități sau funcții publice sau care prestează servicii publice legate de mediu și care se află sub controlul unui organism sau al unei persoane la care se face trimitere la litera (b).” |
| --- | --- |

(e)

persoane fizice sau juridice cu responsabilități sau funcții publice sau care prestează servicii publice legate de mediu și care se află sub controlul unui organism sau al unei persoane la care se face trimitere la litera (b).”

Perioada de verificare și de audit intern

IMM-urile pot beneficia de o verificare efectuată pe o perioadă de patru ani, în loc de trei. Perioada de audit intern poate fi, de asemenea, prelungită, de la un an la doi. Același lucru este valabil și pentru declarația de mediu. Cu toate acestea, organizația trebuie să transmită oricum organismului competent declarația actualizată nevalidată în fiecare an.

Pentru a beneficia de această opțiune, organizația trebuie să înainteze o cerere organismului competent, care poate extinde perioada de timp permisă în cazul în care verificatorul a confirmat îndeplinirea condițiilor prevăzute la articolul 7, și anume:

| — | că nu există niciun risc semnificativ pentru mediu; |
| --- | --- |

—

că nu există niciun risc semnificativ pentru mediu;

| — | că nu au fost aduse modificări substanțiale organizației; |
| --- | --- |

—

că nu au fost aduse modificări substanțiale organizației;

| — | că organizația nu contribuie la probleme semnificative la nivel local. |
| --- | --- |

—

că organizația nu contribuie la probleme semnificative la nivel local.

Verificare și validare

Verificatorii de mediu ar trebui să ia în considerare caracteristicile organizațiilor mici pentru a evita suprasolicitarea inutilă a acestora. Deseori, IMM-urile au foarte puține resurse și mijloace, astfel încât acestea sunt mai puțin capabile să facă față numeroaselor reguli privind raportarea și procedurilor de lungă durată. Verificatorul ar trebui, de asemenea, să ia în considerare alte caracteristici ale IMM-urilor, cum ar fi personalul multifuncțional, formarea la locul de muncă și capacitatea de a se adapta rapid la schimbări. Obiectivul principal este de a obține dovezi obiective că sistemul EMAS este eficace și că procedurile sunt adaptate la dimensiunea și complexitatea întreprinderii, la competența personalului său și la natura impactului asupra mediului.

Taxe

Este la latitudinea fiecărui stat membru să stabilească taxe pentru procedurile de înregistrare în cadrul EMAS. Unele state nu percep taxe. În orice caz, regulamentul prevede că taxele trebuie să fie rezonabile și proporționale cu dimensiunea organizației.

Sprijin tehnic și financiar

Sprijinul tehnic și financiar pentru sistemul EMAS în general și pentru IMM-uri în special trebuie să fie furnizat la două niveluri. Statele membre trebuie să pună la dispoziție informații referitoare la cerințele legale și la autoritățile de asigurare a aplicării legii, precum și informații tehnice privind verificatorii acreditați sau autorizați, procedurile de înregistrare, granturile și sprijinul financiar. Comisia furnizează informații și pregătește terenul pentru organizațiile care doresc să se înregistreze în EMAS prin recunoașterea unor părți ale altor sisteme de management de mediu sau prin integrarea EMAS în alte politici ale UE.

Metoda „EMAS Easy”

Deși metoda „EMAS Easy”
   (33) nu este menționată în regulament, aceasta ar trebui să fie luată în considerare ca un instrument disponibil pentru organizațiile mici. Aceasta le ajută să pună în aplicare toate cerințele EMAS în mod rapid, necostisitor și simplu.

Abordarea în etape și pe clustere

Autoritățile locale, în colaborare cu camerele de comerț, asociațiile industriale și altele, pot oferi sprijin IMM-urilor care doresc să pună în aplicare EMAS prin facilitarea unei abordări în etape și pe clustere.

Un „cluster” este o modalitate de punere în aplicare a EMAS ca grup, care poate fi utilă organizațiilor care aparțin aceluiași sector de activitate sau care sunt situate în aceeași zonă geografică. Acestea pot desfășura în comun procesul de punere în aplicare și apoi pot continua cu o înregistrare individuală.

Abordarea în etape poate fi adaptată la nevoile fiecărui stat membru. Aceasta ar putea fi legată, de exemplu, de proiecte sau planuri generale de promovare a punerii în aplicare a EMAS într-o unitate administrativ-teritorială sau într-o zonă în care entități diferite vizează încurajarea organizațiilor să pună în aplicare bune practici de mediu în diferite etape sau moduri.

Exemplu: Un bun exemplu privind acest tip de abordare ar putea fi să se selecteze un grup de IMM-uri dintr-o zonă industrială sau dintr-o regiune care să fie condusă de către o unitate administrativ-teritorială, în cooperare cu o cameră de comerț și asociațiile industriale care operează în zonă. Organizațiile implicate pot participa la un plan de punere în aplicare în etape a EMAS. Prima etapă ar consta în ajutarea tuturor societăților să efectueze o analiză de mediu EMAS. A doua etapă ar implica elaborarea și implementarea unor bune practici de management. A treia etapă ar consta în punerea în aplicare a unui sistem oficial de management de mediu, cum ar fi EN ISO 14001. În cele din urmă, societățile ar putea să aleagă EMAS în calitatea sa de sistem de management de înaltă calitate.

Acest concept ar putea fi o ocazie pentru grupuri de organizații, sectoare de activitate sau teritorii specifice de a elabora planuri promoționale acolo unde există interes pentru promovarea punerii în aplicare a unor sisteme de management de mediu, formale sau informale, înainte ca acestea să aleagă sistemul EMAS în întregime.

„ANEXA

Mai multe informații privind EMAS, care trebuie utilizate împreună cu prezentul ghid al utilizatorului, sunt disponibile pe paginile de internet ale Comisiei consacrate EMAS http://ec.europa.eu/environment/emas/, unde puteți găsi:

| — | Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 din 25 noiembrie 2009 – http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2009:342:0001:0045:RO:PDF |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 din 25 noiembrie 2009 – http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2009:342:0001:0045:RO:PDF

| — | Comunicarea Comisiei – Elaborarea planului de lucru care stabilește o listă orientativă a sectoarelor în vederea adoptării documentelor de referință sectoriale și intersectoriale, în conformitate cu Regulamentul EMAS http://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX:52011XC1208(01) |
| --- | --- |

—

Comunicarea Comisiei – Elaborarea planului de lucru care stabilește o listă orientativă a sectoarelor în vederea adoptării documentelor de referință sectoriale și intersectoriale, în conformitate cu Regulamentul EMAS http://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX:52011XC1208(01)

| — | Documente de referință sectoriale EMAS pentru sectoarele prioritare identificate – http://ec.europa.eu/environment/emas/emas_publications/sectoral_reference_documents_en.htm |
| --- | --- |

—

Documente de referință sectoriale EMAS pentru sectoarele prioritare identificate – http://ec.europa.eu/environment/emas/emas_publications/sectoral_reference_documents_en.htm

| — | Fișe informative privind 20 de abordări în materie de sisteme de management de mediu (pas cu pas către EMAS) –http://ec.europa.eu/environment/emas/emas_publications/publications_studies_en.htm#Step up to EMAS |
| --- | --- |

—

Fișe informative privind 20 de abordări în materie de sisteme de management de mediu (pas cu pas către EMAS) –http://ec.europa.eu/environment/emas/emas_publications/publications_studies_en.htm#Step up to EMAS

| — | Indexul cu toate organismele competente și organismele de acreditare sau de autorizare care participă la EMAS – http://ec.europa.eu/environment/emas/emas_contacts/competent_bodies_en.htm |
| --- | --- |

—

Indexul cu toate organismele competente și organismele de acreditare sau de autorizare care participă la EMAS – http://ec.europa.eu/environment/emas/emas_contacts/competent_bodies_en.htm

| — | Documente EMAS – http://ec.europa.eu/environment/emas/emas_publications_en.htm |
| --- | --- |

—

Documente EMAS – http://ec.europa.eu/environment/emas/emas_publications_en.htm

| — | Fișe informative EMAS pe teme specifice pentru care s-a dovedit a fi nevoie de informații mai detaliate: http://ec.europa.eu/environment/emas/emas_publications/publications_studies_en.htm#Fact Sheets |
| --- | --- |

—

Fișe informative EMAS pe teme specifice pentru care s-a dovedit a fi nevoie de informații mai detaliate: http://ec.europa.eu/environment/emas/emas_publications/publications_studies_en.htm#Fact Sheets

| — | EMAS global: Decizia 2011/832/UE a Comisiei din 7 decembrie 2011 privind un ghid pentru înregistrarea colectivă la nivelul UE, înregistrarea organizațiilor din țări terțe și înregistrarea globală în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) ) – http://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=uriserv:OJ.L_.2011.330.01.0025.01.RON&toc=OJ:L:2011:330:TOC |
| --- | --- |

—

EMAS global: Decizia 2011/832/UE a Comisiei din 7 decembrie 2011 privind un ghid pentru înregistrarea colectivă la nivelul UE, înregistrarea organizațiilor din țări terțe și înregistrarea globală în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) ) – http://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=uriserv:OJ.L_.2011.330.01.0025.01.RON&toc=OJ:L:2011:330:TOC

| — | http://ec.europa.eu/environment/emas/join_emas/emas_global_en.htm |
| --- | --- |

—

http://ec.europa.eu/environment/emas/join_emas/emas_global_en.htm

---

(1)  Regulamentul (CE) nr. 1221/2009.

1

(2)  Decizia 2011/832/UE a Comisiei din 7 decembrie 2011 privind un ghid pentru înregistrarea colectivă la nivelul UE, înregistrarea organizațiilor din țări terțe și înregistrarea globală în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) (JO L 330, 14.12.2011, p. 25).

2

(3)  http://ec.europa.eu/environment/emas/emas_publications/publications_studies_en.htm#Study privind costurile și avantajele EMAS pentru organizațiile înregistrate.

3

(4)  
  „Directiva privind emisiile industriale” (Directiva DEI) de abrogare a Directivei IPPC începând cu 7 ianuarie 2013 oferă statelor membre orientări detaliate privind inspecțiile de mediu, și anume în ceea ce privește frecvența vizitelor la fața locului, care ar trebui să se bazeze pe o evaluare sistematică a riscurilor de mediu asociate instalațiilor în cauză, utilizându-se o serie de criterii care includ participarea operatorului la sistemul EMAS.

4

(5)  Studiul EVER: „Evaluation of EMAS and Eco-Label for their Revision (2005)”, IEFE- Università Bocconi pentru DG Mediu din cadrul Comisiei Europene.

5

(6)  Hamschmidt J., Dyllick T. (2001), „ISO 14001: profitable? Yes! But is it eco-effective?”, Greener Management International, n. 34.

6

(7)  CESQA SINCERT (2002), Indagine sulla certificazione ambientale secondo la norma UNI EN ISO 14001; risultati indagine Triveneto.

7

(8)  Freimann, Walther (2001), The impacts of corporate environmental management systems: a comparison of EMAS and ISO 14001, Greener Management International, nr. 36, p. 91-103.

8

(9)  IRIS (2000), Environmental management systems – paper tiger or powerful tool. The Swedish Institute of Production Engineering Research. Molndal.

9

(10)  Cifrele din tabelul 1 sunt orientative și se referă la categorii de organizații definite în funcție de dimensiune. Prin urmare, acestea nu pot fi aplicate în mod direct oricărei organizații în orice situație.

10

(11)  Dimensiunea organizației, astfel cum este definită în Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei privind definiția microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii [JO L 124, 20.5.2003, p. 36].

11

(12)  Adeseori, IMM-urile pot reduce costurile aferente primului an de punere în aplicare prin implementarea EMAS prin intermediul metodei „Easy EMAS”. Estimări recente arată că, în unele cazuri, costurile pot fi reduse până la 11 500 EUR pentru microorganizații și până la 17 000 EUR pentru organizațiile mici în primul an de punere în aplicare. Aceste estimări sunt pur orientative și se bazează pe datele furnizate de IMM-uri care au urmat seminariile organizate pentru ele în diferite state membre.

12

(13)  Adeseori, IMM-urile pot reduce costurile aferente primului an de punere în aplicare prin implementarea EMAS prin intermediul metodei „Easy EMAS”. Estimări recente arată că, în unele cazuri, costurile pot fi reduse până la 2 200 EUR/an pentru microorganizații și până la 3 300 EUR/an pentru organizațiile mici. Aceste estimări sunt pur orientative și se bazează pe datele furnizate de IMM-uri care au urmat seminariile organizate pentru ele în diferite state membre.

13

(14)  http://ec.europa.eu/environment/emas/join_emas/what_if_i_am_an_sme_en.htm

14

(15)  
  JO L 393, 30.12.2006, p. 1.

15

(16)  Lista orientativă a celor 11 sectoare prioritare pentru care vor fi elaborate documente de referință sectoriale este publicată în Comunicarea Comisiei intitulată „Elaborarea planului de lucru care stabilește o listă orientativă a sectoarelor în vederea adoptării documentelor de referință sectoriale și intersectoriale, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS)” (JO C 358, 8.12.2011, p. 2).

16

(17)  http://ec.europa.eu/environment/emas/join_emas/what_if_i_am_an_sme_en.htm

17

(18)  În conformitate cu o procedură oficială în temeiul articolului 45, astfel cum a fost descrisă în Regulamentul EMAS.

18

(19)  Astfel cum se precizează la articolul 10 din Regulamentul EMAS și în anexa V la acesta, precum și în secțiunea 3 din prezentul document.

19

(20)  Conform secțiunii B litera (e) din anexa IV la Regulamentul EMAS, declarația de mediu trebuie să conțină „o sinteză a datelor disponibile cu privire la performanța organizației în raport cu obiectivele și țintele sale de mediu corespunzătoare impactului semnificativ asupra mediului. Raportarea se face pe baza indicatorilor principali, precum și a altor indicatori relevanți existenți în ceea ce privește performanța de mediu, în conformitate cu secțiunea C”. Secțiunea C din anexa IV prevede următoarele: „de asemenea, fiecare organizație prezintă rapoarte anuale cu privire la performanțele sale referitoare la aspecte de mediu cu caracter specific, astfel cum au fost identificate în declarația de mediu și, după caz, ia în considerare documente de referință sectoriale, în conformitate cu articolul 46”.

20

(21)  Cu toate acestea, Regulamentul EMAS nu este contextul potrivit pentru a stabili o metodă sau un instrument care să permită inventarierea emisiilor și/sau cuantificarea emisiilor.

21

(22)  Conform secțiunii B litera (e) din anexa IV la Regulamentul EMAS, declarația de mediu trebuie să conțină „o sinteză a datelor disponibile cu privire la performanța organizației în raport cu obiectivele și țintele sale de mediu corespunzătoare impactului semnificativ asupra mediului. Raportarea se face pe baza indicatorilor principali, precum și a altor indicatori relevanți existenți în ceea ce privește performanța de mediu, în conformitate cu secțiunea C”. Secțiunea C din anexa IV prevede următoarele: „de asemenea, fiecare organizație prezintă rapoarte anuale cu privire la performanțele sale referitoare la aspecte de mediu cu caracter specific, astfel cum au fost identificate în declarația de mediu și, după caz, ia în considerare documente de referință sectoriale, în conformitate cu articolul 46”.

22

(*1)  Definiția oficială a valorii adăugate brute este inclusă în Regulamentul (CE) nr. 1503/2006 al Comisiei din 28 septembrie 2006 de punere în aplicare și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1165/98 al Consiliului privind statisticile pe termen scurt, în ceea ce privește definițiile variabilelor, lista variabilelor și frecvența de elaborare a datelor (JO L 281, 12.10.2006, p. 15). Valoarea adăugată la costul factorilor poate fi calculată din cifra de afaceri (excluzând TVA și alte impozite deductibile legate direct de cifra de afaceri), plus producția capitalizată, plus alte venituri de exploatare, plus sau minus variațiile stocurilor, minus achizițiile de bunuri și servicii, minus alte impozite pe produse care sunt legate de cifra de afaceri dar nu sunt deductibile, la care se adaugă eventualele subvenții pe produse primite. Veniturile și cheltuielile clasificate drept financiare sau extraordinare în conturile întreprinderii sunt excluse din valoarea adăugată. Prin urmare, subvențiile pe produse sunt incluse în valoarea adăugată la prețuri de bază, în timp ce toate impozitele pe produse sunt excluse. Valoarea adăugată se calculează „brut” deoarece ajustările valorice (precum amortizarea) nu se scad.

*1

(23)  Regulamentul (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 de stabilire a cerințelor de acreditare și de supraveghere a pieței în ceea ce privește comercializarea produselor și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 339/93 (JO L 218, 13.8.2008, p. 30).

23

(24)  Trimiterile la «prezentul regulament» din Regulamentul EMAS se referă la «Regulamentul EMAS».

24

(25)  http://ec.europa.eu/environment/emas/emas_registrations/register_en.htm

25

(26)  Regulamentul (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de stabilire a Nomenclatorului statistic al activităților economice NACE a doua revizuire și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3037/90 al Consiliului, precum și a anumitor regulamente CE privind domenii statistice specifice (JO L 393, 30.12.2006, p. 1).

26

(27)  Sub rezerva cerințelor privind supravegherea stabilite de organismul de acreditare sau de autorizare din statul membru în care doresc să intervină, astfel cum se specifică la articolul 24 din Regulamentul EMAS.

27

(28)  Punctul A.9.1.2, „Evaluarea conformității”, din anexa II la regulament și punctul A.10.2, „Neconformitate și măsuri corective”, din anexa II la regulament.

28

(29)  Articolul 13 alineatul (2) litera (c) și să verifice dacă nu există plângeri relevante din partea părților interesate sau dacă plângerile au fost soluționate pozitiv [articolul 13 alineatul (2) litera (d)].

29

(30)  Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale (prevenirea și controlul integrat al poluării) (JO L 334, 17.12.2010, p. 17).

30

(31)  Directiva 2012/18/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 iulie 2012 privind controlul pericolelor de accidente majore care implică substanțe periculoase, de modificare și ulterior de abrogare a Directivei 96/82/CE a Consiliului (JO L 197, 24.7.2012, p. 1).

31

(32)  O listă cu detaliile de contact ale organismelor competente, ale organismelor de acreditare sau ale verificatorilor de mediu din statele membre ale UE și din Norvegia poate fi găsită la adresa: http://ec.europa.eu/environment/emas/emas_contacts/competent_bodies_en.htm

32

(33)  Informații suplimentare despre metoda EMAS Easy pot fi consultate la adresa următoare: http://ec.europa.eu/environment/emas/join_emas/what_if_i_am_an_sme_en.htm

33

---

| 12.12.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/87 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/87

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/2286 A COMISIEI

din 6 decembrie 2017

privind recunoașterea cerințelor sistemului de management de mediu Eco-Lighthouse ca fiind conforme cu cerințele corespunzătoare ale Sistemului de management de mediu și audit (EMAS), în conformitate cu articolul 45 din Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit

[notificată cu numărul C(2017) 8082]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 761/2001 și a Deciziilor 2001/681/CE și 2006/193/CE ale Comisiei (1), în special articolul 45,

după consultarea comitetului instituit în temeiul articolului 49 din Regulamentul (CE) nr. 1221/2009,

întrucât:

| (1) | Obiectivul EMAS este de a promova îmbunătățirea continuă a performanței de mediu a organizațiilor prin crearea și punerea în aplicare a unui sistem de management de mediu, evaluarea performanței unui astfel de sistem, furnizarea de informații privind performanța de mediu, dialogul deschis cu publicul și cu alte părți interesate și implicarea activă a angajaților. |
| --- | --- |

(1)

Obiectivul EMAS este de a promova îmbunătățirea continuă a performanței de mediu a organizațiilor prin crearea și punerea în aplicare a unui sistem de management de mediu, evaluarea performanței unui astfel de sistem, furnizarea de informații privind performanța de mediu, dialogul deschis cu publicul și cu alte părți interesate și implicarea activă a angajaților.

| (2) | Organizațiile care pun în aplicare alte sisteme de management de mediu și care doresc să treacă la EMAS ar trebui să poată face acest lucru cât mai ușor posibil. Legăturile cu alte sisteme de management de mediu ar trebui luate în considerare pentru a facilita punerea în aplicare a EMAS fără duplicarea practicilor și procedurilor existente. |
| --- | --- |

(2)

Organizațiile care pun în aplicare alte sisteme de management de mediu și care doresc să treacă la EMAS ar trebui să poată face acest lucru cât mai ușor posibil. Legăturile cu alte sisteme de management de mediu ar trebui luate în considerare pentru a facilita punerea în aplicare a EMAS fără duplicarea practicilor și procedurilor existente.

| (3) | Pentru a facilita punerea în aplicare a EMAS și a evita duplicarea practicilor și procedurilor prevăzute de alte sisteme de management de mediu certificate în conformitate cu proceduri corespunzătoare, părțile relevante ale altor sisteme de management de mediu recunoscute de Comisie ca fiind conforme cu cerințele corespunzătoare ale EMAS sunt considerate echivalente cu aceste cerințe. |
| --- | --- |

(3)

Pentru a facilita punerea în aplicare a EMAS și a evita duplicarea practicilor și procedurilor prevăzute de alte sisteme de management de mediu certificate în conformitate cu proceduri corespunzătoare, părțile relevante ale altor sisteme de management de mediu recunoscute de Comisie ca fiind conforme cu cerințele corespunzătoare ale EMAS sunt considerate echivalente cu aceste cerințe.

| (4) | Această recunoaștere ar trebui să se bazeze pe o analiză a cerințelor și procedurilor acestor sisteme de management de mediu și pe capacitatea lor de a atinge aceleași obiective ca cerințele corespunzătoare din Regulamentul (CE) nr. 1221/2009. |
| --- | --- |

(4)

Această recunoaștere ar trebui să se bazeze pe o analiză a cerințelor și procedurilor acestor sisteme de management de mediu și pe capacitatea lor de a atinge aceleași obiective ca cerințele corespunzătoare din Regulamentul (CE) nr. 1221/2009.

| (5) | La 26 ianuarie 2016, Norvegia a transmis Comisiei o solicitare scrisă de recunoaștere a sistemului de management de mediu Eco-Lighthouse. Această solicitare a fost urmată de informații suplimentare, pentru a furniza Comisiei elementele necesare evaluării echivalenței dintre părțile relevante ale acestui sistem de management de mediu și cerințele EMAS, |
| --- | --- |

(5)

La 26 ianuarie 2016, Norvegia a transmis Comisiei o solicitare scrisă de recunoaștere a sistemului de management de mediu Eco-Lighthouse. Această solicitare a fost urmată de informații suplimentare, pentru a furniza Comisiei elementele necesare evaluării echivalenței dintre părțile relevante ale acestui sistem de management de mediu și cerințele EMAS,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Pe baza elementelor furnizate de autoritățile norvegiene, Comisia recunoaște părțile din sistemul Eco-Lighthouse care sunt indicate în anexa la prezenta decizie ca fiind conforme cu cerințele corespunzătoare din Regulamentul (CE) nr. 1221/2009.

Articolul 2

Modificările cerințelor sistemului Eco-Lighthouse care au impact asupra prezentei recunoașteri trebuie semnalate Comisiei cel puțin o dată pe an. În cazul modificării acestor cerințe sau a cerințelor stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1221/2009, Comisia poate decide să retragă sau să modifice prezenta decizie.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 6 decembrie 2017.

Pentru Comisie

Karmenu VELLA

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 342, 22.12.2009, p. 1.

1

---

ANEXĂ

Introducere

Regulamentul EMAS (1) stabilește un instrument performant de management, cu ajutorul căruia organizațiile pot evalua, raporta și îmbunătăți performanța lor de mediu în mod voluntar. Sistemul EMAS este deschis tuturor organizațiilor care doresc să își îmbunătățească performanța de mediu. Acesta vizează toate sectoarele economice și de servicii și poate fi aplicat în întreaga lume.

Obiectivele EMAS sunt: promovarea îmbunătățirii continue a performanței de mediu a organizațiilor prin crearea și punerea în aplicare a unor sisteme de management de mediu, evaluarea sistematică, obiectivă și periodică a performanței acestor sisteme, furnizarea de informații privind performanța de mediu, instituirea unui dialog deschis cu publicul și implicarea activă a angajaților din organizații, furnizând în același timp cursuri de formare corespunzătoare.

Regulamentul EMAS asigură credibilitatea și transparența performanței de mediu a organizațiilor înregistrate în sistemul EMAS, printr-un sistem de verificare de către verificatori acreditați sau autorizați ai unor părți terțe.

Pentru a facilita înregistrarea organizațiilor care au pus în aplicare alte sisteme de management de mediu și care doresc să participe la sistemul EMAS, regulamentul prevede (2) recunoașterea de către Comisie a altor sisteme naționale sau regionale de management de mediu, sau a unor părți ale acestora, care sunt conforme cu cerințele corespunzătoare ale regulamentului, sub rezerva îndeplinirii unor condiții specifice.

Articolul 45 din regulament prevede că statele membre pot prezenta Comisiei o solicitare scrisă de recunoaștere a sistemelor de management de mediu existente, sau ale unor părți ale acestora, care sunt certificate, în conformitate cu procedurile de certificare recunoscute la nivel național sau regional, ca fiind conforme cu cerințele corespunzătoare din regulament.

După examinarea unei astfel de solicitări și acționând în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 49 alineatul (2) din regulament, Comisia recunoaște părțile relevante ale sistemelor de management de mediu și recunoaște cerințele de acreditare sau de autorizare pentru organismele de certificare în cazul în care aceasta consideră că statul membru:

| — | a specificat suficient de clar, în solicitarea depusă, părțile relevante ale sistemelor de management de mediu și cerințele corespunzătoare din cadrul regulamentului; |
| --- | --- |

—

a specificat suficient de clar, în solicitarea depusă, părțile relevante ale sistemelor de management de mediu și cerințele corespunzătoare din cadrul regulamentului;

| — | a furnizat dovezi suficiente care să ateste echivalența tuturor părților relevante ale sistemelor de management de mediu în cauză cu regulamentul. |
| --- | --- |

—

a furnizat dovezi suficiente care să ateste echivalența tuturor părților relevante ale sistemelor de management de mediu în cauză cu regulamentul.

Consecințele recunoașterii: în temeiul articolului 4 alineatul (3) din regulament, organizațiile care doresc să obțină o înregistrare EMAS și care dispun de un sistem de management de mediu certificat recunoscut în conformitate cu articolul 45 nu sunt obligate să efectueze acele părți care au fost recunoscute ca fiind echivalente cu regulamentul.

Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că, la momentul verificării pentru pregătirea înregistrării EMAS sau pentru reînnoirea înregistrării, se aplică dispozițiile articolului 18.

Un verificator EMAS acreditat sau autorizat verifică dacă procedurile necesare, precum analiza de mediu a organizației, politica sa de mediu, sistemul său de management sau procedurile sale de audit și punerea lor în aplicare sunt conforme cu cerințele regulamentului. Prin urmare, părțile celuilalt sistem de management de mediu recunoscute în conformitate cu articolul 45 ca fiind conforme cu cerințele corespunzătoare din Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 sunt, de asemenea, verificate, pentru a se asigura faptul că punerea lor în aplicare este conformă cu cerințele stabilite în prezenta recunoaștere ca fiind echivalente.

De exemplu, faptul că procedura de documentare a unui alt sistem de management de mediu este recunoscută ca fiind echivalentă nu exclude o verificare a punerii adecvate în aplicare a procedurii respective, pentru a se asigura faptul că aceasta include informațiile importante necesare.

Directiva privind achizițiile publice (3) face trimitere, de asemenea, la această recunoaștere atunci când prevede, la articolul 62 alineatul (2), că celelalte sisteme de management de mediu recunoscute în conformitate cu articolul 45 din Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 reprezintă unul dintre cele trei tipuri de certificate la care pot face trimitere autoritățile contractante care solicită prezentarea unor certificate de conformitate cu anumite sisteme sau standarde de management de mediu în cadrul unei proceduri de achiziții publice.

La 26 ianuarie 2016, Norvegia a transmis o solicitare preliminară de recunoaștere în temeiul Regulamentului EMAS a sistemului său național de certificare în materie de mediu, Fundația Eco-Lighthouse (ELH). Solicitarea a fost urmată de informații complementare pentru a detalia în mod clar cerințele sistemului de management Eco-Lighthouse și cerințele corespunzătoare din Regulamentul EMAS (inclusiv anexele) și pentru a furniza Comisiei dovezile necesare pentru a stabili echivalența potențială a părților relevante ale sistemului de management de mediu.

Pe baza acestor dovezi, Comisia a fost în măsură să stabilească nivelul de conformitate dintre cerințele sistemului de management de mediu în cauză și cerințele corespunzătoare din Regulamentul EMAS, după cum se arată în următorul document.

Tabel explicativ pentru sistemul ELH – concepte

| Concept ELH (RO) | Concept ELH (NO) | Definiția conceptului conform ELH |
| --- | --- | --- |
| Fundația Eco-Lighthouse (Eco-Lighthouse/ELH) | Stiftelsen Miljøfyrtårn (Miljøfyrtårn) | Entitatea juridică care administrează, monitorizează și dezvoltă sistemul de certificare ELH. |
| Declarația de mediu ELH | Miljøkartlegging | Raportarea online generată dintr-o listă de criterii întocmită de un consultant. Întreprinderea documentează respectarea criteriilor. În final, certificatorul aprobă Miljøkartlegging și confirmă astfel respectarea criteriilor ELH. |
| Criterii generale pentru industrie | Felles kriterier | Criterii care se aplică tuturor întreprinderilor care doresc să fie certificate în conformitate cu sistemul ELH. De asemenea, întreprinderea indică dacă deține sau închiriază spațiile în care își are sediul, stabilind criteriile care se aplică cu privire la, de exemplu, energie, eliminarea deșeurilor etc. Criteriile generale pentru industrie abordează cele mai importante aspecte de mediu comune tuturor întreprinderilor. |
| Criterii specifice sectoarelor industriale | Bransjespesifikke kriterier | Criterii care se aplică întreprinderilor din industrii specifice care doresc să fie certificate în conformitate cu sistemul ELH. Criteriile specifice industriei abordează cele mai importante aspecte de mediu din industrie. |
| Administrator pe probleme de mediu | miljøfyrtårnansvarlig | Persoană din întreprindere desemnată de către conducere ca fiind responsabilă de punerea în aplicare a sistemului ELH. |
| Raportul anual privind clima și mediul | årlig Klima- og miljørapport | Întreprinderea transmite anual rapoarte până la 1 aprilie pe portalul web al ELH. Indicatori: unii sunt universali, alții sunt generați din criteriile alese. Planul de acțiune este raportat, de asemenea, aici. Raportul anual privind clima și mediul trebuie să fie pus la dispoziția publicului larg. |
| Plan de acțiune/program de mediu | handlingsplan | Planul de acțiune al întreprinderii pentru anul următor, referitor la fiecare temă legată de mediu și documentat în raportul anual privind clima și mediul. Responsabilitățile și termenele-limită pot fi documentate în declarația de mediu (Miljøkartlegging) sau, la nivel intern, în sistemele proprii ale întreprinderii. |
| Analiza anuală efectuată de conducere | ledelsens gjennomgang | Administratorii de nivel intermediar și general se reunesc anual pentru a revizui și a evalua sistemul HSE, sistemul de control al calității, punerea în aplicare a sistemului ELH și alte aspecte relevante pentru întreprindere. |
| Grupul de management de mediu | miljøgruppe | Grupul de lucru desemnat să asiste administratorul pe probleme de mediu în punerea în aplicare a sistemului ELH. Acesta poate include grupul HSE responsabil sau alte părți interesate. |
| Portalul web al Eco-Lighthouse | Miljøfyrtårnportalen | Portalul web prin intermediul căruia sunt păstrate documentațiile legate de întreprinderi, municipalități, consultanți și certificatori, care conține toate documentațiile legate de certificare și de respectarea criteriilor. |
| Indicatori specifici întreprinderii | virksomhetsspesifikke sjekkpunkter | Indicatori elaborați la cererea întreprinderii și incluși în raportul anual privind clima și mediul. Serviciu contra cost. |
| Consultant intern | Internkonsulent | Angajat din cadrul unei întreprinderi care desfășoară activități în vederea obținerii certificării ELH. Angajatul finalizează cursul de formare pentru funcția de consultant ELH, prin care acesta este calificat să îndrume întreprinderea pe parcursul procesului de certificare, evitându-se necesitatea de a angaja un consultant ELH extern pentru prima certificare. |
| Lista de verificare a HSE | HMS sjekkliste | Lista de verificare internă a întreprinderii pentru revizuirea anuală a HSE. Punctele principale cuprind: actualizarea cerințelor legale, formarea la nivel intern a personalului și a conducerii, politica de mediu, obiectivele și rezultatele cuprinse în raportul anual privind clima și mediul, gestionarea cazurilor de neconformare. |
| Politica de mediu | Miljøpolicy | Intențiile și direcțiile legate de performanța de mediu, formulate de către conducerea superioară a întreprinderii. |
| Aspect de mediu | miljøaspekt | Elemente ale activităților, produselor sau serviciilor furnizate sau efectuate de o întreprindere care pot afecta mediul. |
| Aspect de mediu direct | Direkte miljøaspekt | Elemente ale activităților, produselor sau serviciilor furnizate sau efectuate de o întreprindere asupra cărora întreprinderea are control direct |
| Aspect de mediu indirect | Indirekte miljøaspekt | Elemente ale activităților, produselor sau serviciilor furnizate sau efectuate de o întreprindere asupra cărora întreprinderea nu are control direct, dar care pot fi influențate de întreprindere. |
| Obiectiv de mediu | miljømål | Obiective de mediu care urmează să fie atinse anul următor, documentate în raportul anual privind clima și mediul. |
| Sistem de management de mediu | miljøledelsessystem | Sistem de management integrat care identifică impacturile asupra mediului ale întreprinderii și utilizează un set de criterii de mediu pentru gestionarea acestor impacturi. Sistemul de management de mediu este adaptat pentru funcționarea întreprinderii, cuprinde obiective clare, planuri de acțiune cu măsuri concrete care trebuie să fie puse în aplicare și asigură îmbunătățirea continuă. |
| Modificare substanțială | stor endring | orice modificare a activității – inclusiv produse și servicii, a sediului, a organizării sau a conducerii întreprinderii care are un impact semnificativ asupra sistemului de management de mediu sau asupra aspectelor de mediu legate de întreprindere. |
| Neconformitate | Avvik | Abatere de la cerințele legale sau de la criteriile ELH, sau ambele, în cazul în care cerința legală este, de asemenea, un criteriu ELH. Principalele cerințe legale în materie de mediu sunt, de asemenea, criterii ELH. În cazul în care există un caz de nerespectare a unui criteriu ELH, întreprinderea nu poate fi certificată. |

Concept ELH (RO)

Concept ELH (NO)

Definiția conceptului conform ELH

Fundația Eco-Lighthouse (Eco-Lighthouse/ELH)

Stiftelsen Miljøfyrtårn (Miljøfyrtårn)

Entitatea juridică care administrează, monitorizează și dezvoltă sistemul de certificare ELH.

Declarația de mediu ELH

Miljøkartlegging

Raportarea online generată dintr-o listă de criterii întocmită de un consultant. Întreprinderea documentează respectarea criteriilor. În final, certificatorul aprobă Miljøkartlegging și confirmă astfel respectarea criteriilor ELH.

Criterii generale pentru industrie

Felles kriterier

Criterii care se aplică tuturor întreprinderilor care doresc să fie certificate în conformitate cu sistemul ELH. De asemenea, întreprinderea indică dacă deține sau închiriază spațiile în care își are sediul, stabilind criteriile care se aplică cu privire la, de exemplu, energie, eliminarea deșeurilor etc. Criteriile generale pentru industrie abordează cele mai importante aspecte de mediu comune tuturor întreprinderilor.

Criterii specifice sectoarelor industriale

Bransjespesifikke kriterier

Criterii care se aplică întreprinderilor din industrii specifice care doresc să fie certificate în conformitate cu sistemul ELH. Criteriile specifice industriei abordează cele mai importante aspecte de mediu din industrie.

Administrator pe probleme de mediu

miljøfyrtårnansvarlig

Persoană din întreprindere desemnată de către conducere ca fiind responsabilă de punerea în aplicare a sistemului ELH.

Raportul anual privind clima și mediul

årlig Klima- og miljørapport

Întreprinderea transmite anual rapoarte până la 1 aprilie pe portalul web al ELH. Indicatori: unii sunt universali, alții sunt generați din criteriile alese. Planul de acțiune este raportat, de asemenea, aici. Raportul anual privind clima și mediul trebuie să fie pus la dispoziția publicului larg.

Plan de acțiune/program de mediu

handlingsplan

Planul de acțiune al întreprinderii pentru anul următor, referitor la fiecare temă legată de mediu și documentat în raportul anual privind clima și mediul. Responsabilitățile și termenele-limită pot fi documentate în declarația de mediu (Miljøkartlegging) sau, la nivel intern, în sistemele proprii ale întreprinderii.

Analiza anuală efectuată de conducere

ledelsens gjennomgang

Administratorii de nivel intermediar și general se reunesc anual pentru a revizui și a evalua sistemul HSE, sistemul de control al calității, punerea în aplicare a sistemului ELH și alte aspecte relevante pentru întreprindere.

Grupul de management de mediu

miljøgruppe

Grupul de lucru desemnat să asiste administratorul pe probleme de mediu în punerea în aplicare a sistemului ELH. Acesta poate include grupul HSE responsabil sau alte părți interesate.

Portalul web al Eco-Lighthouse

Miljøfyrtårnportalen

Portalul web prin intermediul căruia sunt păstrate documentațiile legate de întreprinderi, municipalități, consultanți și certificatori, care conține toate documentațiile legate de certificare și de respectarea criteriilor.

Indicatori specifici întreprinderii

virksomhetsspesifikke sjekkpunkter

Indicatori elaborați la cererea întreprinderii și incluși în raportul anual privind clima și mediul. Serviciu contra cost.

Consultant intern

Internkonsulent

Angajat din cadrul unei întreprinderi care desfășoară activități în vederea obținerii certificării ELH. Angajatul finalizează cursul de formare pentru funcția de consultant ELH, prin care acesta este calificat să îndrume întreprinderea pe parcursul procesului de certificare, evitându-se necesitatea de a angaja un consultant ELH extern pentru prima certificare.

Lista de verificare a HSE

HMS sjekkliste

Lista de verificare internă a întreprinderii pentru revizuirea anuală a HSE. Punctele principale cuprind: actualizarea cerințelor legale, formarea la nivel intern a personalului și a conducerii, politica de mediu, obiectivele și rezultatele cuprinse în raportul anual privind clima și mediul, gestionarea cazurilor de neconformare.

Politica de mediu

Miljøpolicy

Intențiile și direcțiile legate de performanța de mediu, formulate de către conducerea superioară a întreprinderii.

Aspect de mediu

miljøaspekt

Elemente ale activităților, produselor sau serviciilor furnizate sau efectuate de o întreprindere care pot afecta mediul.

Aspect de mediu direct

Direkte miljøaspekt

Elemente ale activităților, produselor sau serviciilor furnizate sau efectuate de o întreprindere asupra cărora întreprinderea are control direct

Aspect de mediu indirect

Indirekte miljøaspekt

Elemente ale activităților, produselor sau serviciilor furnizate sau efectuate de o întreprindere asupra cărora întreprinderea nu are control direct, dar care pot fi influențate de întreprindere.

Obiectiv de mediu

miljømål

Obiective de mediu care urmează să fie atinse anul următor, documentate în raportul anual privind clima și mediul.

Sistem de management de mediu

miljøledelsessystem

Sistem de management integrat care identifică impacturile asupra mediului ale întreprinderii și utilizează un set de criterii de mediu pentru gestionarea acestor impacturi. Sistemul de management de mediu este adaptat pentru funcționarea întreprinderii, cuprinde obiective clare, planuri de acțiune cu măsuri concrete care trebuie să fie puse în aplicare și asigură îmbunătățirea continuă.

Modificare substanțială

stor endring

orice modificare a activității – inclusiv produse și servicii, a sediului, a organizării sau a conducerii întreprinderii care are un impact semnificativ asupra sistemului de management de mediu sau asupra aspectelor de mediu legate de întreprindere.

Neconformitate

Avvik

Abatere de la cerințele legale sau de la criteriile ELH, sau ambele, în cazul în care cerința legală este, de asemenea, un criteriu ELH. Principalele cerințe legale în materie de mediu sunt, de asemenea, criterii ELH. În cazul în care există un caz de nerespectare a unui criteriu ELH, întreprinderea nu poate fi certificată.

Metodologia utilizată pentru a examina referințele sistemului de management de mediu recunoscut

Scopul prezentului document este descrierea cerințelor sistemului de management de mediu „EcoLighthouse” și evaluarea conformității acestor cerințe cu cerințele corespunzătoare din regulamentul EMAS. Această evaluare are două obiective principale:

| 1. | facilitarea tranziției către EMAS pentru o organizație care a pus în aplicare un alt sistem de management de mediu și care dorește să treacă la EMAS; |
| --- | --- |

1.

facilitarea tranziției către EMAS pentru o organizație care a pus în aplicare un alt sistem de management de mediu și care dorește să treacă la EMAS;

| 2. | facilitarea comparației între cerințele Eco-Lighthouse și cele ale EMAS. |
| --- | --- |

2.

facilitarea comparației între cerințele Eco-Lighthouse și cele ale EMAS.

Pentru a pregăti această evaluare, Comisia a efectuat o analiză a diferențelor dintre cerințele celor două sisteme. În urma analizei, cerințele relevante au fost grupate în cerințe esențiale corespunzătoare diferitelor părți ale sistemului de management de mediu. Ulterior, a fost evaluată conformitatea acestor părți cu cerințele corespunzătoare din Regulamentul EMAS.

Următoarele părți ale sistemului de management de mediu vor fi analizate în următoarele pagini ale prezentului raport:

| 1. | Angajamentul și implicarea conducerii superioare; |
| --- | --- |

1.

Angajamentul și implicarea conducerii superioare;

| 2. | Stabilirea unei analize de mediu – analiză preliminară; |
| --- | --- |

2.

Stabilirea unei analize de mediu – analiză preliminară;

| 3. | Instituirea unei politici de mediu; |
| --- | --- |

3.

Instituirea unei politici de mediu;

| 4. | Asigurarea conformării cu cerințele legale; |
| --- | --- |

4.

Asigurarea conformării cu cerințele legale;

| 5. | Obiectivele și programul de mediu stabilite pentru a asigura îmbunătățirea continuă; |
| --- | --- |

5.

Obiectivele și programul de mediu stabilite pentru a asigura îmbunătățirea continuă;

| 6. | Structura organizatorică, formarea și implicarea angajaților; |
| --- | --- |

6.

Structura organizatorică, formarea și implicarea angajaților;

| 7. | Cerințele privind documentația; |
| --- | --- |

7.

Cerințele privind documentația;

| 8. | Controlul operațional; |
| --- | --- |

8.

Controlul operațional;

| 9. | Pregătirea pentru situațiile de urgență și capacitatea de reacție în astfel de situații; |
| --- | --- |

9.

Pregătirea pentru situațiile de urgență și capacitatea de reacție în astfel de situații;

| 10. | Verificări, audit intern și acțiuni corective; |
| --- | --- |

10.

Verificări, audit intern și acțiuni corective;

| 11. | Comunicare (internă și externă); |
| --- | --- |

11.

Comunicare (internă și externă);

| 12. | Analiza efectuată de către conducere. |
| --- | --- |

12.

Analiza efectuată de către conducere.

În plus, prezentul raport evaluează, de asemenea, cerințele de acreditare sau de autorizare care permit verificarea sistemelor de către un auditor terț calificat.

Pentru fiecare dintre aceste părți, următoarele detalii legate de evaluare la care se extind cerințele ELH sunt conforme cu cerințele EMAS corespunzătoare. Pentru a evalua conformarea, Comisia a luat în considerare capacitatea cerințelor ELH de a atinge obiectivele cerințelor EMAS corespunzătoare cu același nivel de robustețe și credibilitate (4).

În diferite ocazii, părți ale ELH corespund cerințelor EMAS într-o anumită măsură, fără a respecta pe deplin cerințele acestuia. Pentru a furniza o evaluare nuanțată, părțile respective sunt indicate ca fiind părți care „corespund parțial cerințelor EMAS” și sunt furnizate explicații pentru a sprijini organizațiile certificate în conformitate cu ELH care ar fi interesate să reducă diferențele față de EMAS.

În urma evaluării acestora, diferitele părți pot fi clasificate în trei categorii:

| — | părți care nu corespund cerințelor EMAS; |
| --- | --- |

—

părți care nu corespund cerințelor EMAS;

| — | părți care corespund parțial cerințelor EMAS; |
| --- | --- |

—

părți care corespund parțial cerințelor EMAS;

| — | părți conforme cu cerințele EMAS. |
| --- | --- |

—

părți conforme cu cerințele EMAS.

Părțile recunoscute ca fiind conforme cu cerințele EMAS corespunzătoare (a treia categorie) sunt considerate a fi echivalente.

Descrierea sistemului Eco-Lighthouse

Sistemul de certificare Eco-Lighthouse este cel mai utilizat sistem de management de mediu al Norvegiei, cu peste 5 000 de certificate valabile acordate organizațiilor mici, medii și mari [ELH nu vizează întreprinderile cu provocări complexe în materie de mediu (5)]. Prin măsuri ușor de pus în aplicare, concrete, relevante și rentabile (în sensul cel mai larg: la nivel local, regional, internațional), întreprinderile își pot îmbunătăți performanța de mediu, pot controla impactul lor asupra mediului și pot dovedi angajamentul lor față de responsabilitatea socială a întreprinderilor.

Sistemul de certificare Eco-Lighthouse introduce managementul de mediu al aspectelor de mediu interne și externe în cadrul juridic al regulamentelor norvegiene referitoare la activitățile sistematice pentru sănătate, mediu și siguranță la nivelul întreprinderilor.

O întreprindere care dorește să fie certificată în conformitate cu Eco-Lighthouse are obligația de:

Înainte de certificare

| 1. | A angaja un consultant Eco-Lighthouse calificat care este instruit, autorizat și monitorizat de ELH, pentru a:






  (a) | efectua o analiză de mediu (miljøanalyse) a întreprinderii. Pe baza acestei analize preliminare, consultantul va selecta criteriile specifice industriei relevante (bransjespesifikke kriterier) referitoare la întreprindere, pe lângă criteriile generale pentru industrie (6) care se aplică tuturor organizațiilor. |
| --- | --- | --- |

1.

A angaja un consultant Eco-Lighthouse calificat care este instruit, autorizat și monitorizat de ELH, pentru a:

(a)

efectua o analiză de mediu (miljøanalyse) a întreprinderii. Pe baza acestei analize preliminare, consultantul va selecta criteriile specifice industriei relevante (bransjespesifikke kriterier) referitoare la întreprindere, pe lângă criteriile generale pentru industrie (6) care se aplică tuturor organizațiilor.

| (b) | genera și completa declarația de mediu (7) (Miljøkartlegging) pe portalul web al ELH. |
| --- | --- |

(b)

genera și completa declarația de mediu (7) (Miljøkartlegging) pe portalul web al ELH.

| (c) | coordona și documenta procesul de întrunire a criteriilor relevante cu ajutorul acestui instrument online (Miljøkartlegging). |
| --- | --- |

(c)

coordona și documenta procesul de întrunire a criteriilor relevante cu ajutorul acestui instrument online (Miljøkartlegging).

| (d) | instrui administratorul intern pe probleme de mediu (miljøfyrtårnansvarlig) desemnat de organizație în ceea ce privește utilizarea portalului web al ELH, inclusiv declarația de mediu. |
| --- | --- |

(d)

instrui administratorul intern pe probleme de mediu (miljøfyrtårnansvarlig) desemnat de organizație în ceea ce privește utilizarea portalului web al ELH, inclusiv declarația de mediu.

| (e) | instrui administratorul intern pe probleme de mediu în ceea ce privește completarea primului raportului anual privind clima și mediul care prezintă anual informații (în urma obținerii certificării) cu privire la anul calendaristic precedent. |
| --- | --- |

(e)

instrui administratorul intern pe probleme de mediu în ceea ce privește completarea primului raportului anual privind clima și mediul care prezintă anual informații (în urma obținerii certificării) cu privire la anul calendaristic precedent.

| (f) | coordona procesul de respectare a criteriilor. |
| --- | --- |

(f)

coordona procesul de respectare a criteriilor.

| 2. | Organizația, prin autoraportarea online în declarația de mediu, confirmă statutul conformării cu un set de criterii generale și specifice pentru industrie înainte de finalizarea procesului de certificare. Toate criteriile generale și specifice pentru industrie trebuie să fie întrunite pentru a obține certificarea. O copie scrisă a acestui exercițiu de autoraportare „preliminar” este păstrată ca parte din declarația de mediu. |
| --- | --- |

2.

Organizația, prin autoraportarea online în declarația de mediu, confirmă statutul conformării cu un set de criterii generale și specifice pentru industrie înainte de finalizarea procesului de certificare. Toate criteriile generale și specifice pentru industrie trebuie să fie întrunite pentru a obține certificarea. O copie scrisă a acestui exercițiu de autoraportare „preliminar” este păstrată ca parte din declarația de mediu.

| 3. | Criteriile generale și specifice pentru industrie sunt elaborate de ELH în colaborare cu organismele guvernamentale relevante, oameni de știință, organizații de interese, clienți și consultanți cu experiență și organismele de certificare; acestea identifică și abordează aspectele de mediu relevante și măsuri eficace ale industriei în cauză și sunt supuse unor revizuiri periodice. |
| --- | --- |

3.

Criteriile generale și specifice pentru industrie sunt elaborate de ELH în colaborare cu organismele guvernamentale relevante, oameni de știință, organizații de interese, clienți și consultanți cu experiență și organismele de certificare; acestea identifică și abordează aspectele de mediu relevante și măsuri eficace ale industriei în cauză și sunt supuse unor revizuiri periodice.

| 4. | Criteriile constituie coloana vertebrală a sistemului de management, care asigură funcționarea corespunzătoare a sistemului. Conformarea cu toate criteriile trebuie să fie raportată pe portalul web al Eco-Lighthouse prin intermediul declarației de mediu. |
| --- | --- |

4.

Criteriile constituie coloana vertebrală a sistemului de management, care asigură funcționarea corespunzătoare a sistemului. Conformarea cu toate criteriile trebuie să fie raportată pe portalul web al Eco-Lighthouse prin intermediul declarației de mediu.

| 5. | Raportul privind clima și mediul (Klima- og miljørapport) se completează și se depune pe portalul web al ELH, care integrează indicatorii și parametrii universal aplicabili tuturor industriilor cu indicatorii specifici generați prin selectarea criteriilor relevante. |
| --- | --- |

5.

Raportul privind clima și mediul (Klima- og miljørapport) se completează și se depune pe portalul web al ELH, care integrează indicatorii și parametrii universal aplicabili tuturor industriilor cu indicatorii specifici generați prin selectarea criteriilor relevante.

| 6. | De îndată ce toate criteriile sunt considerate de către întreprindere ca fiind întrunite, iar primul raport privind clima și mediul a fost transmis, certificarea este realizată de către un certificator/verificator. Acesta are acces la informațiile relevante de pe portalul web înainte de a vizita sediul întreprinderii și de a desfășura interviuri și controale. Certificatorul/verificatorul certifică în numele municipalității în care întreprinderea are sediul, însă este instruit, acreditat (autorizat) și monitorizat de către administrația centrală a Eco-lighthouse, inclusiv pentru observarea la fața locului (începând din 2017). Abaterile de la criterii și eliminarea abaterilor sunt documentate prin intermediul declarației de mediu. |
| --- | --- |

6.

De îndată ce toate criteriile sunt considerate de către întreprindere ca fiind întrunite, iar primul raport privind clima și mediul a fost transmis, certificarea este realizată de către un certificator/verificator. Acesta are acces la informațiile relevante de pe portalul web înainte de a vizita sediul întreprinderii și de a desfășura interviuri și controale. Certificatorul/verificatorul certifică în numele municipalității în care întreprinderea are sediul, însă este instruit, acreditat (autorizat) și monitorizat de către administrația centrală a Eco-lighthouse, inclusiv pentru observarea la fața locului (începând din 2017). Abaterile de la criterii și eliminarea abaterilor sunt documentate prin intermediul declarației de mediu.

| 7. | Rezultatele documentate ale întregului proces sunt verificate de Fundația ELH și este emis un certificat. Numai la acest nivel sunt emise un raport de certificare corespunzător și o scrisoare de recunoaștere. |
| --- | --- |

7.

Rezultatele documentate ale întregului proces sunt verificate de Fundația ELH și este emis un certificat. Numai la acest nivel sunt emise un raport de certificare corespunzător și o scrisoare de recunoaștere.

După certificare

În urma certificării, raportul privind clima și mediul este transmis în fiecare an până la 1 aprilie și oferă precizări cu privire la condițiile unei serii de parametri, atingerea obiectivelor de mediu menționate anterior, precum și o cartografiere detaliată a viitoarelor obiective. Acest raport anual este elaborat de administratorul pe probleme de mediu.

Recertificarea se efectuează o dată la trei ani.

Procesul este identic – deși nu există nicio obligație de a angaja un consultant pentru recertificare. În schimb, administratorul în materie de mediu (Miljøfyrtårnansvarlig) este responsabil de organizarea recertificării, verificarea conformării permanente cu criteriile, completarea declarației de mediu și punerea documentelor la dispoziția certificatorului/verificatorului prin accesul la întreprindere prin intermediul portalului web al ELH. Noua declarație de mediu cu documentația aferentă și rapoartele privind clima și mediul transmise în anii precedenți constituie principalele elemente de probă prezentate înainte de recertificare, în timp ce pe parcursul vizitei la întreprindere certificatorul/verificatorul realizează interviuri, controale la fața locului și inspecții la sediul întreprinderii, astfel cum au fost realizate la prima certificare.

A se reține că:

Peste 300 din aproximativ 430 de municipalități norvegiene sunt membri plătitori de taxă ai sistemului de certificare Eco-Lighthouse. Statutul de membru presupune facilitarea certificării ELH pentru întreprinderile locale prin asigurarea disponibilității unui certificator/verificator pentru întreprinderile din zonă. De asemenea, se așteaptă ca municipalitățile să depună eforturi pentru certificarea propriilor întreprinderi.

Certificatorii/verificatorii care intervin în etapa de certificare pot fi angajați de administrația municipalității/județului sau de către o întreprindere privată și sunt instruiți, autorizați și monitorizați de Fundația Eco-Lighthouse. Este important de remarcat că, în sistemul Eco-Lighthouse, municipalitatea constituie organismul de certificare, prin faptul că certificatorii (autorizați de ELH) își desfășoară activitatea în numele municipalității, nu al administrației Eco-Lighthouse.

Fundația Eco-Lighthouse este certificată în conformitate cu standardul ISO-9001:2015 începând din mai 2016.

Schema generală a punerii în aplicare a sistemelor ELH și EMAS

— Indicatori generali şi specifici pentru industrie

— Politică şi obiective

— Planificare /plan de acţiune

— Rezumat al măsurilor puse în aplicare (gjennomførte tiltak)

Selectarea criteriilor predefinite

Planificare

Deţinerea conducerii

Schema generală pentru punerea în aplicare a sistemului Eco-Lighthouse

Declaraţia de mediu EMAS

Audit intern/ Analiza efectuată de către conducere

- Cerinţe generale

- Politica de mediu

- Planificare

- Punere în aplicare şi operare

- Verificarea cerinţelor existente

Analiza de mediu

Certificatul Eco-Lighthouse

Verificare şi validare

Declaraţia de mediu şi raportul anual privind clima şi mediul

Înregistrare: organismul competent

Verificare şi validare

Sistemul de management de mediu

Raportul anual privind clima şi mediul

— Criteriile sistemului de management de mediu, inclusiv politica, obiectivele, auditul intern, HSE, analiza riscului, analiza efectuată de către conducere etc.

— Criteriile de mediu interne şi externe

— Punere în aplicare şi operare

— Verificarea cerinţelor existente

Declaraţia de mediu

Analiza de mediu

Schema generală pentru punerea în aplicare a sistemului EMAS

PARTEA 1

Angajamentul și implicarea conducerii superioare

Cerința EMAS corespunzătoare

| 1. | Implicarea și angajamentul conducerii superioare. În cadrul EMAS, conducerea superioară definește politica de mediu a organizației (1.1) și este responsabilă pentru punerea corectă în aplicare a sistemului de management de mediu (1.2), inclusiv numirea unui reprezentant pentru management de mediu (1.3). Temei juridic: articolul 2 alineatul (1) și punctele A2 și A4 din anexa II |
| --- | --- |

1.

| 2. | Conducerea ar trebui să reexamineze în mod regulat progresele înregistrate și să abordeze problemele identificate. Este necesară implicarea cu regularitate a conducerii în reuniunile și inițiativele legate de sistemul de management de mediu. (punctul A6 din anexa II) |
| --- | --- |

2.

Evaluarea cerințelor corespunzătoare ale ELH

1.   Implicarea și angajamentul conducerii superioare:

1.1.   Definirea politicii de mediu a organizației:

Criteriul GIC nr. 1945 (8) impune organizațiilor să instituie o politică de mediu. În plus, decizia de a participa la sistem și angajamentul de a respecta diferitele criterii sunt aprobate de conducere.

1.2.   Răspunderea pentru punerea în aplicare corectă a sistemului de management de mediu:

În conformitate cu GIC nr. 6, conducerea trebuie să efectueze o reexaminare anuală a sistemului HSE și a procedurilor Eco-Lighthouse pentru a verifica dacă acestea funcționează în mod corespunzător.

întrucât semnează termenii și condițiile ELH și procesele-verbale ale reexaminării anuale efectuate de conducere, conducerea superioară este responsabilă pentru punerea în aplicare corectă a sistemului de management și pentru acuratețea raportului anual privind clima și mediul (Klima- og miljørapport).

1.3.   Numirea unui reprezentant pentru managementul de mediu:

Un membru al personalului este numit administrator pe probleme de mediu (Miljøfyrtårnansvarlig). Aceasta nu este neapărat o funcție cu normă întreagă, depinzând de dimensiunea întreprinderii. Administratorul pe probleme de mediu poate fi instruit de către consultant cu ocazia certificării inițiale sau de către administratorul anterior. În organizațiile mai mari, administratorul pe probleme de mediu participă în unele cazuri la cursul de consultant ELH [calificându-se astfel pentru funcția de consultant intern (internkonsulent)]. Atribuțiile acestuia sunt prevăzute la cerința 6 (Structura organizatorică, formarea și implicarea angajaților).

2.   Conducerea reexaminează periodic progresele înregistrate și abordează problemele identificate.

Această reexaminare are loc în cadrul analizei efectuate anual de către conducere (9) (ledelsens gjennomgang), care este aprobată de conducere (conducerea semnează procesul-verbal al reuniunii sale anuale dedicate acestei analize). Sunt prezentate un raport de neconformitate (cu cerințele juridice și/sau cu orice criterii ale ELH) și raportul anual (rapoartele anuale) privind clima și mediul. Acesta din urmă include evaluarea performanței de mediu și obiectivele de mediu pentru anul următor. Rapoartele de (re)certificare pot fi prezentate în special în cazul în care se constată o neconformitate.

Această evaluare anuală este, prin urmare, o verificare a calității (gradul de satisfacție al clienților, organizare, neconformitatea constatată), dar asigură, de asemenea, realizarea obiectivelor de mediu și a planului de acțiune și analizează progresele înregistrate cu privire la aspecte legate de deșeuri, consumul de energie și indicatorii de mediu relevanți pentru industrie. În cazul în care există neconformități referitoare la ELH și/sau mediul extern, acestea vor fi abordate cu această ocazie (prin soluționarea lor pe loc sau – în cazul în care nu este posibil – prin introducerea lor în planul de acțiune pentru anul următor).

Criteriul general pentru industrie nr. 1950 prevede că: „Întreprinderea trebuie să stabilească proceduri de raportare și de administrare a cazurilor de neconformitate”
   (10). Prin urmare, conducerea este răspunzătoare pentru politica, obiectivele și realizările în materie de mediu în cadrul ELH prin actualizarea și confirmarea (cel puțin) anuală a angajamentului.

În plus, sistemul HSE suplimentar prevăzut de dreptul norvegian (11) asigură faptul că obiectivele de mediu prezentate în planul de acțiune și raportate în secțiunea de realizări a raportului anual privind clima și mediul sunt îndeplinite, iar instrucțiunile sunt respectate.

Concluzia Comisiei

Directorul semnează condițiile și angajamentele ELH în etapa inițială a procesului de certificare (prin intermediul portalului web). Criteriul general pentru industrie nr. 1945 impune organizațiilor să instituie o politică de mediu. O implicare detaliată și repetată a conducerii (prin intermediul verificărilor) are loc în diverse momente pe tot parcursul anului și prin analiza anuală efectuată de către conducere. Organizația care pune în aplicare sistemul ELH trebuie, de asemenea, să numească un administrator care raportează conducerii superioare (sau care face parte din conducerea superioară) și asigură legătura cu personalul cu privire la aspecte legate de ELH.

Pe baza acestor elemente, Comisia recunoaște că partea sistemului ELH referitoare la „
  Angajamentul și implicarea conducerii superioare
  ”
  este conformă cu cerințele EMAS corespunzătoare și, prin urmare, poate fi considerată ca fiind echivalentă.

PARTEA 2

Stabilirea unei analize de mediu – analiză preliminară

Cerințele EMAS corespunzătoare

Înainte de înregistrarea acesteia, organizația efectuează o analiză de mediu, pe baza anexei I la regulament - articolul 4 alineatul (1) litera (a), anexa I, secțiunea A.3.1 din anexa II.

Această analiză preliminară vizează următoarele domenii:

| 1. | identificarea cerințelor legale aplicabile în materie de mediu. |
| --- | --- |

1.

identificarea cerințelor legale aplicabile în materie de mediu.

| 2. | identificarea tuturor aspectelor de mediu directe și indirecte cu impact semnificativ asupra mediului, clasificate și cuantificate după caz și întocmirea unui registru al aspectelor considerate semnificative. |
| --- | --- |

2.

identificarea tuturor aspectelor de mediu directe și indirecte cu impact semnificativ asupra mediului, clasificate și cuantificate după caz și întocmirea unui registru al aspectelor considerate semnificative.

| 3. | descrierea criteriilor de evaluare a importanței impactului asupra mediului. |
| --- | --- |

3.

descrierea criteriilor de evaluare a importanței impactului asupra mediului.

| 4. | examinarea tuturor practicilor și procedurilor existente de management de mediu. |
| --- | --- |

4.

examinarea tuturor practicilor și procedurilor existente de management de mediu.

| 5. | evaluarea rezultatelor anchetelor întreprinse cu privire la incidente anterioare. |
| --- | --- |

5.

evaluarea rezultatelor anchetelor întreprinse cu privire la incidente anterioare.

Această revizuire va fi verificată de către un verificator extern.

Evaluarea cerințelor corespunzătoare ale ELH

Evaluarea generală: Analiza preliminară a ELH, denumită „declarație de mediu” (Miljøkartlegging), este efectuată de către un consultant (instruit, autorizat și monitorizat de către ELH). În urma unei analize a organizării, acesta selectează criteriile relevante pe care organizația trebuie să le respecte pentru a obține certificarea ELH. Pe baza acestei analize, declarația de mediu online (Miljøkartlegging) este generată sub forma unei liste de criterii care trebuie îndeplinite, îndrumând organizația pentru a identifica zona în care ar trebui să se înregistreze progrese. În etapa următoare, procedura interactivă de pe portalul web al ELH (Miljøfyrtårnportalen) permite organizației să introducă progresele și să monitorizeze lista completă a criteriilor aplicabile care trebuie îndeplinite.

ELH oferă criterii generale pentru industrie aplicabile tuturor sectoarelor, plus criteriile specifice predefinite pentru industriile specifice legate de 14 sectoare diferite ale industriei (12).

1.   Identificarea cerințelor legale aplicabile în materie de mediu

Criteriile generale pentru industrie includ, de asemenea, verificarea conformării cu cerințele legale. Acest lucru este verificat în conformitate cu GIC nr. 1944: Întreprinderea trebuie să asigure accesul (13) la o imagine actualizată a legilor și regulamentelor relevante legate de sănătate, mediu și siguranță. Accesul și listarea sunt facilitate de site-ul web al guvernului norvegian Regelhjelp (14), în care întreprinderea introduce codul său unic al organizației, generând o listă a cerințelor legale aplicabile legate de întreprindere, inclusiv cele referitoare la mediu. În general, toate criteriile generale și specifice derivate din legi și regulamente sunt clar marcate cu simbolul § pentru a menționa în mod specific că intenția din spatele criteriului este de respectare a cerințelor legale.

2.   Identificarea tuturor aspectelor de mediu directe și indirecte cu impact semnificativ asupra mediului, clasificate și cuantificate după caz, și întocmirea unui registru al aspectelor considerate semnificative.

Prin procesul de elaborare a criteriilor industriei, aspectele de mediu esențiale pentru industriile vizate de criteriile specifice ELH sunt identificate și incluse pe listă. Criteriile predefinite sunt elaborate în cooperare cu organizațiile relevante din industrie, grupurile de interes, guvernul, oamenii de știință/cercetătorii și principalii clienți. Generarea interactivă a unui set de criterii predefinite este menită să sprijine și să ghideze organizațiile pentru a crea cu ușurință un punct de referință clar. Acest proces este, în mod evident, una dintre principalele diferențe dintre metodele EMAS și ELH. În timp ce primul se concentrează pe identificarea aspectelor de mediu la nivel de organizație, cel de al doilea identifică aceste aspecte la nivel de industrie.

Dintre cele 31 de criterii generale pentru industrie, 35 % sunt criterii de sistem, 4 % se referă la mediul de lucru și 52 % sunt considerate de ELH ca aparținând mediului exterior (15). Dintre criteriile specifice industriei, conform afirmațiilor ELH, în medie 10 % sunt criterii de sistem, 20 % se referă la mediul de lucru și 70 % sunt considerate de ELH ca fiind legate de mediul exterior (16). O examinare atentă a criteriilor cu cele mai multe certificate (care sunt, prin urmare, revizuite și actualizate cel mai frecvent), cum ar fi hotelurile și magazinele alimentare de vânzare cu amănuntul (17), confirmă faptul că aceste criterii includ o serie de aspecte esențiale de mediu relevante.

Criteriile generale pentru industrie (GIC) includ, de asemenea, criteriul nr. 1963 „Alte aspecte de mediu”, care obligă întreprinderea să evalueze și să abordeze orice aspect de mediu relevant care nu este vizat de criteriile generale și specifice pentru industrie: „Întreprinderea trebuie să identifice alte aspecte de mediu semnificative ale întreprinderii și să ia în considerare toate acțiunile necesare și/sau includerea acestora în raportul anual privind clima și mediul și/sau monitorizarea prin intermediul planului de acțiune.” Cu toate acestea, ELH nu definește modul în care se vor aplica aceste criterii, de exemplu ce aspecte vor fi luate în considerate (directe sau indirecte) și modul în care se va evalua semnificația impactului acestora (18). În plus, nu este clar modul în care poate fi evaluată conformarea cu acest criteriu, printre altele pe ce bază poate garanta certificatorul ELH că au fost identificate toate aspectele semnificative de mediu (19).

Criteriile enumerate sunt verificate pe parcursul activităților de verificare/certificare și este necesar ca toate acestea să fie întrunite înainte (20) de acordarea certificării. O dată la trei ani, criteriile sunt reverificate/recertificate în vederea recertificării.

3.   Descrierea criteriilor de evaluare a importanței impactului asupra mediului

Evaluarea impactului asupra mediului se realizează prin procesul de elaborare a criteriilor industriei. Această evaluare nu este efectuată, prin urmare, de organizație ci a fost luată în considerare la nivel sectorial de către părțile interesate relevante din industrie. Punctul 3 din anexa I la Regulamentul EMAS include orientări specifice și criterii pentru evaluarea importanței impactului asupra mediului la nivel de organizație. Astfel de orientări nu sunt furnizate de ELH în cazul în care evaluarea este efectuată la nivelul industriei de către grupuri consultative de experți.

4 și 5.   Practica și procedura existentă de management și evaluarea rezultatelor anchetelor întreprinse cu privire la incidente anterioare.

Practica și procedura existentă de management sunt examinate și evaluate având în vedere criteriile industriei. Înainte de certificare, un prim raport anual privind clima și mediul este elaborat și este adăugat la declarația de mediu. Acest raport include aspectele pozitive și cele negative ale managementului de mediu al organizației. Raportul ia în considerare în mod explicit „inițiativele întreprinse”(Gjennomførte tiltak) pentru a corecta situațiile care nu au fost/nu sunt ideale. Pe baza acestor informații, este elaborat un plan de acțiune (Handlingsplan med mål).

Concluzia Comisiei

Analiza preliminară a ELH se întemeiază pe un set de criterii bazat pe aspectele de mediu identificate la nivel de sector. O parte semnificativă a posibilelor aspecte de mediu ale organizației poate fi luată în considerare în mod corespunzător de către ELH la momentul definirii criteriilor industriei. Întreprinderea va aborda ulterior aceste aspecte atunci când evaluează conformarea sa cu criteriile definite în vederea certificării.

EMAS prevede o analiză individuală a aspectelor de mediu specifice directe și indirecte ale organizației și impune organizației să stabilească criterii pentru a determina importanța impacturilor legate de aspectele identificate în contextul specific al organizației. Această abordare axată pe organizație vizează identificarea aspectelor care sunt semnificative în contextul specific al organizației și nu pentru sector în ansamblul său. Această individualizare a abordării este una dintre principalele diferențe între cele două sisteme.

Existența criteriului general ELH 1963, care impune, de asemenea, luarea în considerare a „altor aspecte de mediu” relevante, poate fi utilizată pentru a extinde domeniul de aplicare a analizei și pentru a realiza o revizuire mai specifică. ELH, prin orientările pentru criteriu, prevede ca acesta să poată fi aplicat în legătură cu analiza riscului. Cu toate acestea, nu se stabilește modul în care va fi evaluată semnificația acestor aspecte suplimentare.

Deși ambele abordări sunt valoroase și prezintă avantaje și dezavantaje, metodologiile aplicate diferă în mod semnificativ. Este urmărit un obiectiv similar – identificarea aspectelor de mediu importante, însă prin diferite metode. ELH se axează pe identificarea aspectelor de mediu la nivel de sector, în timp ce EMAS urmărește să identifice aspectele importante specifice organizației. Din acest motiv, cele două abordări nu ar putea fi considerate ca fiind echivalente (21).

Pe baza acestor elemente, Comisia consideră că partea sistemului ELH referitoare la „
  Stabilirea unei analize de mediu
  ”
  este parțial conformă cu cerințele EMAS corespunzătoare.

Măsuri posibile de reducere a diferențelor față de sistemul EMAS

Deși această parte a sistemului ELH nu poate fi considerată ca fiind echivalentă, analiza demonstrează o strânsă corelare cu numeroase cerințe EMAS corespunzătoare. Pentru a realiza conformarea cu toate cerințele corespunzătoare, următoarele elemente suplimentare ar trebui să fie puse în aplicare:

| — | O trecere de la o abordare bazată pe o analiză a riscului la o abordare și o metodă bazată pe anexa I la Regulamentul EMAS, cu obiectivul de a identifica, de asemenea, aspectele de mediu importante care nu sunt vizate de criteriile industriei. |
| --- | --- |

—

O trecere de la o abordare bazată pe o analiză a riscului la o abordare și o metodă bazată pe anexa I la Regulamentul EMAS, cu obiectivul de a identifica, de asemenea, aspectele de mediu importante care nu sunt vizate de criteriile industriei.

| — | În acest sens, GIC nr. 1963 se aplică pe baza furnizării analizei de mediu a EMAS. |
| --- | --- |

—

În acest sens, GIC nr. 1963 se aplică pe baza furnizării analizei de mediu a EMAS.

| — | Certificatorul ELH trebuie să asigure, prin metoda corespunzătoare, că orice aspectele de mediu suplimentare, indicatori și cerințe legale au fost identificate și abordate. |
| --- | --- |

—

Certificatorul ELH trebuie să asigure, prin metoda corespunzătoare, că orice aspectele de mediu suplimentare, indicatori și cerințe legale au fost identificate și abordate.

PARTEA 3

Instituirea unei politici de mediu

Cerința EMAS corespunzătoare

Conducerea superioară stabilește politica de mediu a organizației. Această politică include diferitele elemente menționate în anexa II la Regulamentul EMAS. [articolul 4 alineatul (1) litera (b) și punctul A2 din anexa II]

Evaluarea cerințelor corespunzătoare ale ELH

ELH include o cerință formală pentru stabilirea obiectivelor prin criteriul 1945 („Întreprinderea trebuie să stabilească o politică de mediu (22) și obiective în materie de sănătate, de mediu și de siguranță. Acestea trebuie să fie documentate fie în sistemul de management de mediu, fie în planul de acțiune pentru raportul privind clima și mediul al Eco-Lighthouse”). Politica de mediu și obiectivele de mediu specifice sunt realizate în primul rând prin stabilirea criteriilor înainte de certificare și sunt prezentate în declarația de mediu (Miljøkartlegging). Într-o a doua etapă, se verifică performanța de mediu prin comparație cu indicatorii selectați din raportul anual privind clima și mediul care include, de asemenea, un plan de acțiune pentru îmbunătățirea continuă.

Concluzia Comisiei

Criteriul 1945 revizuit recent obligă întreprinderea să stabilească o politică de mediu. Combinația dintre declarația de mediu, stabilirea criteriilor și raportul anual privind clima și mediul, verificarea indicatorilor și stabilirea obiectivelor completează această politică de mediu și contribuie la punerea în aplicare a acesteia.

Dorința de a obține certificarea prin intermediul sistemului Eco-lighthouse și semnarea condițiilor și angajamentelor ELH demonstrează intenția de a consolida managementul aspectelor de mediu și de a îmbunătăți în mod continuu performanțele de mediu. Prin intermediul „planului de acțiune” din cadrul acestuia, raportul anual privind clima și mediul reprezintă un impuls pentru o îmbunătățire continuă.

Raportul anual privind clima și mediul este aprobat de către conducere pe parcursul analizei anuale efectuate de către conducere.

Pe baza acestor elemente, Comisia recunoaște că partea sistemului ELH referitoare la „
  Instituirea unei politici de mediu
  ” este conformă cu cerințele EMAS corespunzătoare și, prin urmare, poate fi considerată ca fiind echivalentă.

PARTEA 4

Asigurarea conformării cu cerințele legale:

Cerința EMAS corespunzătoare

EMAS solicită organizațiilor:

| 1. | să identifice obligația lor legală în materie de mediu, |
| --- | --- |

1.

să identifice obligația lor legală în materie de mediu,

| 2. | să asigure conformarea cu aceste cerințe, |
| --- | --- |

2.

să asigure conformarea cu aceste cerințe,

| 3. | să instituie proceduri adecvate pentru întrunirea acestor cerințe în mod constant, |
| --- | --- |

3.

să instituie proceduri adecvate pentru întrunirea acestor cerințe în mod constant,

| 4. | să furnizeze dovezi materiale și documentare cu privire la această conformare.
  [articolul 4 alineatul (1) litera (b) și alineatul (4), punctele A3.2, B2 și A5.2 din anexa II] |
| --- | --- |

4.

să furnizeze dovezi materiale și documentare cu privire la această conformare.

[articolul 4 alineatul (1) litera (b) și alineatul (4), punctele A3.2, B2 și A5.2 din anexa II]

Evaluarea cerințelor corespunzătoare ale ELH

| 1. | Înainte de certificarea ELH, consultantul întocmește o listă de criterii. Prin criteriul general pentru industrie nr. 1944 (23), întreprinderea are obligația de a asigura accesul certificatorului/verificatorului (și, în plus, al întregii întreprinderi) la o imagine de ansamblu actualizată a legilor și regulamentelor relevante referitoare la întreprindere.
  Respectarea acestei obligații este facilitată de site-ul web al guvernului norvegian Regelhjelp
   (24), unde întreprinderea obține o listă a actelor legislative relevante pe baza numărului său unic al organizației. Cele mai relevante normele și regulamente pentru industrie fac parte din criteriile generale și specifice pentru industrie (marcate cu simbolul §), pentru care este necesară conformarea în vederea certificării și a recertificării. Actualizarea anuală a imaginii de ansamblu este asigurată prin analiza anuală efectuată de către conducere (prin intermediul revizuirii anuale a HSE).
  Lista de criterii cuprinde, de asemenea, criterii legate de obligațiile legale specifice pe care organizația trebuie să le respecte.
  Exemple:






  — | Criteriul legal general 42: „deșeurile periculoase (și ...) trebuie să fie depozitate și livrate unei instalații (...) în conformitate cu „Regulamentele referitoare la reciclarea deșeurilor”. |
| --- | --- | --- |

1.

Respectarea acestei obligații este facilitată de site-ul web al guvernului norvegian Regelhjelp
   (24), unde întreprinderea obține o listă a actelor legislative relevante pe baza numărului său unic al organizației. Cele mai relevante normele și regulamente pentru industrie fac parte din criteriile generale și specifice pentru industrie (marcate cu simbolul §), pentru care este necesară conformarea în vederea certificării și a recertificării. Actualizarea anuală a imaginii de ansamblu este asigurată prin analiza anuală efectuată de către conducere (prin intermediul revizuirii anuale a HSE).

Lista de criterii cuprinde, de asemenea, criterii legate de obligațiile legale specifice pe care organizația trebuie să le respecte.

Exemple:

—

Criteriul legal general 42: „deșeurile periculoase (și ...) trebuie să fie depozitate și livrate unei instalații (...) în conformitate cu „Regulamentele referitoare la reciclarea deșeurilor”.

| — | Criteriul legal specific 311: „apele reziduale vor fi prelevate și analizate în conformitate cu reglementările locale și regulamentul privind poluarea 15A-3 și 4”. (traducere) |
| --- | --- |

—

Criteriul legal specific 311: „apele reziduale vor fi prelevate și analizate în conformitate cu reglementările locale și regulamentul privind poluarea 15A-3 și 4”. (traducere)

| 2. | Prin autoevaluarea înainte de certificare, întreprinderea confirmă respectarea acestor criterii. Criteriile sunt ulterior verificate din nou de către verificatorul/certificatorul terț independent pe parcursul procesului de certificare. Înainte de emiterea unui certificat ELH, Fundația ELH verifică din nou activitatea desfășurată de consultant, de întreprindere și de certificator/verificator și o aprobă. Verificarea se repetă la momentul recertificării pe bază trianuală. Respectarea tuturor criteriilor este necesară înainte de realizarea certificării, inclusiv a criteriilor generale și specifice care sunt integrate în mod direct din legislația norvegiană în criteriile ELH (care prezintă simbolul „§”). Nerespectarea unei cerințe legale care nu este un criteriu ELH este vizată de criteriul general pentru industrie nr. 1950, care obligă întreprinderile să stabilească proceduri de raportare și de gestionare a acestor cazuri de nerespectare. Pe baza acestui criteriu, întreprinderea poate fi certificată dacă demonstrează că dispune de un sistem de gestionare a cazurilor de neconformare. Certificatorul/verificatorul examinează conformarea cu criteriile ELH și verifică dacă întreprinderea a instituit o procedură de rectificare a nerespectării dispozițiilor legale generale.
  În contrast cu EMAS, ELH nu impune organizațiilor să furnizeze certificatorului dovezi de respectare deplină a legislației în materie de mediu (25) dincolo de criteriile (legale) specifice. |
| --- | --- |

2.

În contrast cu EMAS, ELH nu impune organizațiilor să furnizeze certificatorului dovezi de respectare deplină a legislației în materie de mediu (25) dincolo de criteriile (legale) specifice.

| 3. | Recertificarea este necesară o dată la trei ani, când toate criteriile fiind verificate din nou, inclusiv (GIC nr. 1950) care abordează neconformarea. În cazul nerespectării criteriilor, nu se emite o recertificare.
  Dovada conformării cu cerințele legale este evaluată de către certificator pe durata evaluării (re)certificării, fiind însă limitată, prin urmare, la competențele certificatorului (a se vedea cerința privind acreditarea). Cu toate acestea, criteriile legale sunt formulate astfel încât certificatorul/verificatorul instruit să poată evalua conformarea și să poată documenta nivelul de conformitate. De asemenea, certificatorul/verificatorul verifică dacă întreprinderea are o imagine de ansamblu actualizată a legilor și regulamentelor existente și dacă există un sistem de gestionare a cazurilor de neconformare.
  În plus, respectarea cerințelor legale este asigurată prin auditul intern anual al HSE, care face parte din analiza efectuată de către conducere. Auditul HSE vizează orice formă de neconformare cu cerințele legale.
  Portalul ELH pune la dispoziție orientări și eșantioane pentru a soluționa cazurile de neconformare (GIC nr. 1950). |
| --- | --- |

3.

Dovada conformării cu cerințele legale este evaluată de către certificator pe durata evaluării (re)certificării, fiind însă limitată, prin urmare, la competențele certificatorului (a se vedea cerința privind acreditarea). Cu toate acestea, criteriile legale sunt formulate astfel încât certificatorul/verificatorul instruit să poată evalua conformarea și să poată documenta nivelul de conformitate. De asemenea, certificatorul/verificatorul verifică dacă întreprinderea are o imagine de ansamblu actualizată a legilor și regulamentelor existente și dacă există un sistem de gestionare a cazurilor de neconformare.

În plus, respectarea cerințelor legale este asigurată prin auditul intern anual al HSE, care face parte din analiza efectuată de către conducere. Auditul HSE vizează orice formă de neconformare cu cerințele legale.

Portalul ELH pune la dispoziție orientări și eșantioane pentru a soluționa cazurile de neconformare (GIC nr. 1950).

| 4. | În conformitate cu explicația oferită la punctul 2 din prezenta secțiune, documentația furnizată poate fi limitată la cerințele legale specifice care fac obiectul criteriilor ELH și nu vizează toate cerințele legale aplicabile în materie de mediu. Documentele vor fi furnizate și stocate prin intermediul interfeței digitale a ELH. |
| --- | --- |

4.

Concluzia Comisiei

Similar cu procedura stabilită pentru declarația de mediu (analiza preliminară), ELH se bazează pe un sistem întemeiat pe criterii pentru a evalua conformarea organizațiilor cu cerințele legale. Se consideră că un astfel de sistem, împreună cu site-ul web al guvernului Regelhjelp
   (26), oferă o imagine de ansamblu a cerințelor legale care ar trebui să fie întrunite în temeiul Regulamentului EMAS.

Conformarea cu toate criteriile ELH, inclusiv criteriile legale, este autoevaluată prima dată înainte de procesul de certificare și este verificată la momentul certificării de către verificator/certificator. În cazul în care se constată nerespectarea unui singur criteriu enumerat, nu se poate emite un certificat.

Dovada respectării criteriilor (legale) ELH este pusă la dispoziție prin intermediul sistemului. De asemenea, ELH impune organizației să dispună de o procedură pentru a raporta și a gestiona cazurile rămase de neconformare (27) cu dispozițiile legale. Respectarea celor mai importante legi și regulamente privind activitățile legate de sănătate, mediu și siguranță este controlată în fiecare an prin intermediul listei de verificare HSE, care este confirmată și semnată de către directorul general și face obiectul analizei efectuate de către conducere. Orientările pentru GIC nr. 1944 precizează în mod explicit că este necesar ca întreprinderile să respecte cerințele legale și nu doar să aibă o imagine de ansamblu a acestora.

Cu toate acestea, spre deosebire de EMAS, ELH nu prevede un criteriu care impune organizației să asigure conformarea cu toate cerințele legale în materie de mediu. În schimb, ELH evidențiază cele mai importante acte legislative în materie de mediu prin criteriile relevante pentru industrie, reformulând cele mai relevante acte legislative astfel încât acestea să fie pe deplin înțelese de întreprindere și de certificator.

În plus, în caz de neconformare cu cerințele legale care nu sunt vizate de criteriile legale ale ELH, certificarea poate fi acordată cu condiția instituirii unor proceduri de raportare și de gestionare a cazurilor de neconformare în conformitate cu regulamentele HSE (28).

O altă diferență evidentă este legată de competența verificatorului. Verificatorii EMAS trebuie să fie capabili să observe dacă a fost omis orice act legislativ, prin urmare, aceștia trebuie să fie calificați în mod oficial în acest sens. În schimb, verificatorii ELH sunt formați pentru a dispune de cunoștințe generale. ELH anticipează acest lucru prin formularea criteriilor (legale) într-un mod clar și ușor de înțeles, însă competența certificatorului de a identifica neconformarea care depășește criteriile legale prestabilite poate fi pusă la îndoială.

În cele din urmă, în comparație cu EMAS, se poate remarca, de asemenea, o diferență în ceea ce privește frecvența efectuării acestei verificări externe. În sistemul ELH, recertificarea completă este necesară o dată la fiecare trei ani. La momentul respectiv, toate criteriile, inclusiv criteriile legate de cerințele legale, sunt verificate din nou. În EMAS, performanța în raport cu dispozițiile legale face parte, de asemenea, din validarea anuală a declarației de mediu de către verificatorul EMAS. Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că, dacă ar fi certificate în conformitate cu EMAS, 98 % din întreprinderile din sistemul ELH ar fi eligibile pentru derogarea pentru organizațiile de mici dimensiuni conform articolului 7, frecvența auditului anual (bienal) și a procesului de recertificare (o dată la patru ani) apropiindu-se de cea a sistemului ELH.

Pe baza acestor elemente, Comisia consideră că partea sistemului ELH referitoare la „
  Asigurarea conformării legale
  ”
  este parțial conformă cu cerințele EMAS corespunzătoare.

Măsuri posibile de reducere a diferențelor față de sistemul EMAS

Deși această parte a sistemului ELH nu poate fi considerată ca fiind echivalentă, analiza demonstrează o strânsă corelare cu multe cerințe EMAS corespunzătoare. Pentru a realiza conformarea cu toate cerințele corespunzătoare, următoarele elemente suplimentare ar trebui să fie puse în aplicare:

| — | Adaptarea textului criteriului GIC nr. 1944 pentru a menționa faptul că organizațiile asigură identificarea și respectarea tuturor cerințelor legale în materie de mediu înainte de certificare. |
| --- | --- |

—

Adaptarea textului criteriului GIC nr. 1944 pentru a menționa faptul că organizațiile asigură identificarea și respectarea tuturor cerințelor legale în materie de mediu înainte de certificare.

| — | Obligativitatea întreprinderii de a furniza dovezi privind respectarea cerințelor legale relevante în materie de mediu, în cazul în care i se solicită acest lucru. |
| --- | --- |

—

Obligativitatea întreprinderii de a furniza dovezi privind respectarea cerințelor legale relevante în materie de mediu, în cazul în care i se solicită acest lucru.

| — | Asigurarea confirmării conformării legale de către un auditor terț autorizat sau licențiat o dată pe an pentru organizațiile de mari dimensiuni și o dată la doi ani pentru IMM-uri. |
| --- | --- |

—

Asigurarea confirmării conformării legale de către un auditor terț autorizat sau licențiat o dată pe an pentru organizațiile de mari dimensiuni și o dată la doi ani pentru IMM-uri.

PARTEA 5

Obiectivele și programul de mediu stabilite pentru a asigura îmbunătățirea continuă

Cerința EMAS corespunzătoare

| 1. | Organizația trebuie să definească obiective pentru a asigura îmbunătățirea continuă a performanței sale de mediu (articolul 1, anexa II, punctul B3, punctul B4 subpunctul 3). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Un program de acțiune în domeniul mediului este stabilit și pus în aplicare pentru a atinge aceste obiective. [articolul 18 alineatul (7), anexa II, punctul A2, punctul A3 subpunctul 3]. |
| --- | --- |

2.

Evaluarea cerințelor corespunzătoare ale ELH

Procedurile ELH solicită ca, înainte de certificarea unei organizații, să se întocmească o declarație de mediu detaliată (Miljøkartlegging, o listă de verificare a criteriilor generale relevante și a criteriilor specifice relevante pentru certificare) și un prim raport anual privind clima și mediul, care să cuprindă obiectivele și acțiunile în materie de mediu prevăzute pentru anul următor, precum și performanțele de mediu actuale.

În fiecare an (până la 1 aprilie), un raport anual privind clima și mediul este transmis prin intermediul portalului web al ELH. Performanța de mediu este comparată cu cea din anul precedent. Raportul rezumă inițiativele care au fost întreprinse, precum și obiectivele și scopurile care au fost atinse și se prezintă un plan de acțiune pentru anul următor. Raportul (rapoartele) anual(e) privind clima și mediul este (sunt) verificat(e) de certificator/verificator la prima certificare și la fiecare recertificare trienală. Acesta este verificat în fiecare an în cursul analizei efectuate de către conducere.

Raportul anual privind clima și mediul este generat pe portalul web al ELH dintr-un set de indicatori universali și indicatori care corespund unor criterii specifice pentru industrie. Obiectivele de mediu și planul de acțiune din raportul privind clima și mediul documentează îmbunătățirea continuă. Procedura este descrisă în orientările pentru criteriul general pentru industrie (GIC nr.) 7 (29), în orientările asociate și pe portalul web al ELH.

În plus, GIC nr. 1963 (Aspecte de mediu suplimentare) prevede că: „Întreprinderea trebuie să identifice alte aspecte de mediu importante ale întreprinderii și să ia în considerare toate acțiunile necesare și/sau includerea acestora în raportul anual privind clima și mediul și/sau monitorizarea prin intermediul planului de acțiune”. Astfel, planul de acțiune poate cuprinde orice aspecte specifice întreprinderii care nu sunt vizate de criteriile generale sau specifice.

Pentru întreprinderile care doresc să își extindă raportul privind clima și mediul, ELH oferă un serviciu numit indicatori specifici întreprinderii (virksomhetsspesifikke sjekkpunkter), în care se adaugă la raport întrebări și indicatori specifici stabiliți de întreprindere.

Concluzia Comisiei

La momentul certificării, se demarează un program inițial de management al mediului care conține criterii și obiective de evaluare. O evaluare a performanței de mediu a organizației, a progreselor realizate și a obiectivelor de mediu se realizează în fiecare an prin raportul anual privind clima și mediul generat pe portalul web al ELH.

Programul de mediu este actualizat și reevaluat printr-o declarație de mediu reînnoită la fiecare trei ani în momentul recertificării.

Deși aceste procese se axează pe aspectele vizate de un set de criterii atunci când se instituie sistemul de management de mediu [inclusiv aspectele suplimentare vizate de GIC nr. 1963 (30)], ele au capacitatea de a asigura îmbunătățirea continuă a performanțelor de mediu legate de aceste aspecte.

Pe baza acestor elemente, Comisia recunoaște că partea sistemului ELH referitoare la „
  Obiective și programul de mediu stabilite pentru a asigura îmbunătățirea continuă
  ”
  este conformă cu cerințele EMAS corespunzătoare și, prin urmare, poate fi considerată ca fiind echivalentă.

PARTEA 6

Structura organizatorică (roluri și responsabilități), formarea și implicarea angajaților

Cerința EMAS corespunzătoare

| 1. | Conducerea organizației asigură disponibilitatea resurselor (inclusiv a resurselor umane), pentru a asigura buna funcționare a sistemului. Atribuțiile și responsabilitățile ar trebui definite, documentate și comunicate (anexa II, punctul A.4.1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Conducerea superioară numește unul sau mai mulți reprezentanți specifici ai conducerii care au atribuții, responsabilități și autoritate definite pentru a asigura punerea corectă în aplicare și întreținerea sistemului de management de mediu și prezentarea unui raport către conducerea superioară cu privire la performanța sistemului respectiv (anexa II, punctul A.4.1). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Formarea ar trebui să fie oferită angajaților pentru a satisface nevoile sistemului de management de mediu (articolul 1, anexa II, punctul A.4.2). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Angajații ar trebui să se implice activ în îmbunătățirea performanțelor de mediu ale organizației (articolul 1, anexa II, punctele A4.2 și B4). |
| --- | --- |

4.

1.   Angajamentul conducerii referitor la punerea în aplicare corespunzătoare a sistemului și furnizarea resurselor necesare:

În conformitate cu GIC nr. 1946: „Întreprinderea trebuie să pregătească o organigramă sau o prezentare similară a rolurilor esențiale în organizație, cum ar fi punctul de contact al Eco-Lighthouse, reprezentantul pe probleme de siguranță, președintele comitetului de lucru pentru mediu, administratorul sistemului HSE, directorul departamentului de achiziții și responsabilul cu siguranța împotriva incendiilor”.

În conformitate cu legislația norvegiană, conducerea superioară este responsabilă de gestionarea întreprinderii, inclusiv gestionarea SMS și astfel, implicit, de punerea în aplicare a sistemului de management de mediu. În cazul în care resursele necesare nu sunt furnizate, deficiențele ar apărea automat în următorul raport privind HSE și în următorul raportul anual privind clima și mediul. Aceste deficiențe vor fi luate în considerare ulterior în cadrul analizei efectuate de către conducere. Această situație ar putea crea, de asemenea, un obstacol pentru următoarea recertificare.

2.   Reprezentanții specifici pentru sistemul de management de mediu:

Un membru al personalului este numit administrator pe probleme de mediu (Miljøfyrtårnansvarlig). Aceasta nu este neapărat o funcție cu normă întreagă, depinzând de dimensiunea întreprinderii. Administratorul pe probleme de mediu poate fi instruit de către consultant cu ocazia certificării inițiale sau de către administratorul anterior. Atribuțiile sale sunt următoarele:

| — | purtător de cuvânt pentru consultant (la începutul procesului); |
| --- | --- |

—

purtător de cuvânt pentru consultant (la începutul procesului);

| — | purtător de cuvânt pentru certificator/verificator pe parcursul certificării inițiale și al recertificării; |
| --- | --- |

—

purtător de cuvânt pentru certificator/verificator pe parcursul certificării inițiale și al recertificării;

| — | asigură respectarea criteriilor pentru industrie; |
| --- | --- |

—

asigură respectarea criteriilor pentru industrie;

| — | formează și motivează angajații; |
| --- | --- |

—

formează și motivează angajații;

| — | întocmește și transmite raportul anual privind clima și mediul pe portalul web al ELH; |
| --- | --- |

—

întocmește și transmite raportul anual privind clima și mediul pe portalul web al ELH;

| — | discută acest raport cu conducerea la „reuniunea anuală dedicate analizei efectuate de conducere” (ledelsens gjennomgang), precum și cu personalul la reuniunile cu personalul, diseminează raportul anual în organizație, prin intranet sau prin alte canale de comunicare internă; |
| --- | --- |

—

discută acest raport cu conducerea la „reuniunea anuală dedicate analizei efectuate de conducere” (ledelsens gjennomgang), precum și cu personalul la reuniunile cu personalul, diseminează raportul anual în organizație, prin intranet sau prin alte canale de comunicare internă;

| — | comunică celorlalți angajați, în special, politica de mediu generală a organizației, precum și scopurile și obiectivele pentru anul următor, astfel cum sunt menționate în raportul anual privind clima și mediul |
| --- | --- |

—

comunică celorlalți angajați, în special, politica de mediu generală a organizației, precum și scopurile și obiectivele pentru anul următor, astfel cum sunt menționate în raportul anual privind clima și mediul

| — | contribuie permanent la îmbunătățire. |
| --- | --- |

—

contribuie permanent la îmbunătățire.

ELH a introdus cursuri de formare online care urmăresc să formeze administratorul pe probleme de mediu (Miljøfyrtårnansvarlig) cu privire la modul de completare a raportului anual privind clima și mediul și, în special, cu privire la modul de a obține recertificarea.

ELH a furnizat o instrucțiune pentru administratorul pe probleme de mediu, astfel cum se prevede în criteriul general pentru industrie nr. 1947: „Întreprinderea trebuie să pregătească instrucțiuni scrise pentru angajatul responsabil de punerea în aplicare a sistemului Eco-Lighthouse. Administratorul pe probleme de mediu ar trebui să implice, să motiveze și să includă angajații din cadrul organizației. ELH susține că implicarea activă a angajaților este o piatră de temelie a sistemului ELH.”

În organizațiile mai mari, personal suplimentar poate fi implicat printr-un grup de management de mediu (31) (Miljøgruppe – EMG). EMG poate fi integrat în grupul pentru sănătate, mediu și siguranță (HSE), care este obligatoriu din punct de vedere juridic pentru organizațiile cu peste 50 de angajați.

3.   Formare:

Întreprinderile și organizațiile sunt obligate să aplice criteriul general pentru industrie (GIC) nr. 1951: „Întreprinderea trebuie să dispună de proceduri de formare a angajaților cu privire la aspecte de bază legate de HSE și de informare a acestora cu privire la modificări. Formarea trebuie să includă proceduri solide referitoare la mediul extern.”

Scopul este de a se garanta că angajații dețin cunoștințe și competențe suficiente pentru a-și desfășura activitatea în mod corespunzător și în conformitate cu reglementările în materie de HSE. Domeniul de aplicare a formării angajaților va depinde de riscurile asociate activităților întreprinderii. Principala filozofie a ELH este că organizația se cunoaște cel mai bine și cunoaște cel mai bine competențele/nevoile propriului personalului, fiind, prin urmare, cea mai în măsură să stabilească ce cursuri de formare sunt necesare. Acest criteriu este verificat oral (de către certificator/verificator) prin solicitarea de informații legate de procedurile instituite de întreprindere pentru formarea angajaților acesteia și a persoanelor nou recrutate în materie de HSE.

Întrebarea esențială este dacă aceste activități de formare sunt orientate către îmbunătățirea performanțelor de mediu sau se axează numai pe elementele de procedură în materie de ELH și pe gestionarea riscului legat de HSE. Lista de verificare privind HSE utilizată de ELH pentru a evalua dacă rutinele ELH sunt cunoscute în rândul angajaților confirmă faptul că domeniul de aplicare a instruirii depășește procedurile și abordează domenii-cheie în materie de mediu, cum ar fi gestionarea deșeurilor, eficiența energetică sau gestionarea substanțelor periculoase.

4.   Implicarea angajaților:

Pentru a respecta cerințele EMAS, angajații sunt implicați în procesul de îmbunătățire continuă a performanței de mediu a organizației.

Este necesară numirea unui grup pe probleme de mediu în organizație și participarea activă a angajaților la activitățile legate de mediu (32). Angajații sunt informați cu privire la conținutul raportului privind clima și mediul și sunt implicați, de asemenea, în mod specific în procesele care contribuie la îmbunătățirea performanțelor de mediu, cum ar fi separarea deșeurilor. Criterii diferite (nr. 1953, nr. 1962, nr. 36) sprijină îmbunătățirea continuă prin utilizarea unei „bănci de idei”. Aceste bănci de idei puse la dispoziție de Fundația Eco-lighthouse conțin diferite măsuri pentru a îmbunătăți performanța în domeniile legate de mediu cum ar fi transportul, deșeurile sau energia, în colaborare cu angajații organizației.

Concluzia Comisiei

Conducerea este obligată prin lege să aloce resurse umane pentru buna funcționare a procedurilor privind HSE și trebuie - în conformitate cu normele ELH - să numească, de asemenea, un reprezentant ELH, în mod similar cu procedurile din cadrul sistemului EMAS. Prin urmare, resursele necesare pentru a funcționa în mod corespunzător sunt puse la dispoziția persoanelor responsabile.

De asemenea, organizațiilor li se solicită să își formeze angajații în competențe legate de HSE care includ îmbunătățirea performanței de mediu și implicarea angajaților în punea în aplicare a sistemului de management de mediu și în activitățile legate de mediu.

Pe baza acestor elemente, Comisia recunoaște că partea sistemului ELH referitoare la „
  Structura organizatorică, formarea și implicarea angajaților
  ”
  este conformă cu cerințele EMAS corespunzătoare și, prin urmare, poate fi considerată ca fiind echivalentă.

PARTEA 7

Cerințe privind documentația

Cerința EMAS corespunzătoare

EMAS prevede documentația cu privire la politica de mediu, obiectivele, planurile de acțiune, domeniul de aplicare a sistemului de management de mediu și elementele sale principale, cum ar fi înregistrările necesare pentru planificarea și controlul eficace al proceselor care se referă la impacturile sale semnificative asupra mediului.

Punctul A.4.4. din anexa II

Evaluarea cerințelor corespunzătoare ale ELH

Documentația privind organizarea și punerea în aplicare a procedurilor și a obiectivelor sistemului de management de mediu trebuie să fie disponibile.

ELH prezintă o listă detaliată a documentelor obligatorii necesare în vederea certificării pe site-ul său web, împreună cu alte formulare și instrumente utile (verktøy) și informații specifice sectorului (33) referitoare la certificare. Numeroase documente relevante sunt stocate pe portalul web al ELH (34) (Miljøfyrtårnportal). De asemenea, ELH recomandă o structură de completare a documentației.

În orientările pentru certificatori/verificatori privind criteriul general pentru industrie (GIC) nr. 1944, se solicită certificatorului/verificatorului să verifice ca documentația și sistemul privind HSE să fie stocate cu ușurință și sistematic și ca întreprinderea să știe cum să acceseze informațiile. Documentația legată de criteriile pentru industrie este păstrată în declarația de mediu (Miljøkartlegging) și pe portalul web al ELH. Întreprinderea poate alege să prezinte documentația certificatorului/verificatorului la reuniune, însă nu există nicio obligație de a o încărca pe portalul web. Certificatorul/verificatorul își va forma o opinie cu privire la nivelul de cunoaștere a sistemului de către angajați prin reuniunea în vederea certificării sau a recertificării.

Concluzia Comisiei

Această parte se concentrează pe disponibilitatea documentației corespunzătoare. Cu toate că domeniile de aplicare a ambelor sisteme nu sunt identice, structura informațiilor propusă de ELH și structura de completare a documentației pot fi considerate ca fiind satisfăcătoare.

Pe baza acestor elemente, Comisia recunoaște că partea sistemului ELH referitoare la „
  Cerințe privind documentația
  ”
  este conformă cu cerințele EMAS corespunzătoare și, prin urmare, poate fi considerată ca fiind echivalentă.

Notă: prin definiție, domeniul de aplicare a procedurii de documentație a ELH este conceput pentru a satisface necesitățile în materie de documentație ale sistemului de management de mediu al ELH. Dacă o organizație dorește să solicite înregistrarea EMAS, sfera procedurii de documentație va fi adaptată pentru a cuprinde toate cerințele EMAS, inclusiv pe cele care nu sunt îndeplinite în prezent de către ELH.

PARTEA 8

Controlul operațional

Cerința EMAS corespunzătoare

Operațiunile care sunt asociate aspectelor semnificative de mediu identificate sunt efectuate în conformitate cu condițiile specificate. Pentru a asigura acest lucru, organizația:

| 1. | stabilește, pune în aplicare și menține una sau mai multe proceduri documentate pentru a controla situațiile în care absența unor astfel de proceduri ar putea conduce la abateri de la politica și obiectivele de mediu generale și specifice; |
| --- | --- |

1.

stabilește, pune în aplicare și menține una sau mai multe proceduri documentate pentru a controla situațiile în care absența unor astfel de proceduri ar putea conduce la abateri de la politica și obiectivele de mediu generale și specifice;

| 2. | stipulează criteriile de funcționare în procedura (procedurile) respectivă (respective); |
| --- | --- |

2.

stipulează criteriile de funcționare în procedura (procedurile) respectivă (respective);

| 3. | stabilește, pune în aplicare și menține proceduri asociate aspectelor de mediu semnificative identificate ale bunurilor și serviciilor utilizate de organizație și comunică procedurile și cerințele aplicabile către furnizori, inclusiv contractori. |
| --- | --- |

3.

stabilește, pune în aplicare și menține proceduri asociate aspectelor de mediu semnificative identificate ale bunurilor și serviciilor utilizate de organizație și comunică procedurile și cerințele aplicabile către furnizori, inclusiv contractori.

Evaluarea cerințelor corespunzătoare ale ELH

| 1 și 2. | ELH solicită organizațiilor să stabilească o politică de mediu și să definească obiective specifice cu privire la performanța de mediu. În plus, întreprinderile norvegiene sunt obligate să stabilească obiective globale pentru HSE în temeiul Regulamentului privind controlul intern. Criteriile GIC nr. 1945 și 1947 ale ELH precizează că sistemul de management trebuie să includă proceduri documentate pentru atingerea acestor obiective legate de sănătate, de mediu și de siguranță ale industriei, inclusiv respectarea continuă a criteriilor pentru industrie. Trebuie să se instituie proceduri pentru gestionarea cazurilor de nerespectare a criteriilor (GIC nr. 1950). Criteriile EHL suplimentare (nr. 1949) obligă întreprinderile să realizeze o evaluare a riscurilor (actualizată) și să elaboreze un proiect de plan de acțiune aferent.
  Trebuie să fie furnizate proceduri specifice pentru anumite industrii cu privire la manipularea produselor periculoase, utilizate în general de sectorul respectiv. (printre altele, SIC 983 și 984 pentru industria curățeniei, SIC 1931, 1932 și 1933 pentru atelierele de reparare și de vopsire a caroseriei autovehiculelor, SIC 14 pentru atelierele de reparații auto). |
| --- | --- |

1 și 2.

Trebuie să fie furnizate proceduri specifice pentru anumite industrii cu privire la manipularea produselor periculoase, utilizate în general de sectorul respectiv. (printre altele, SIC 983 și 984 pentru industria curățeniei, SIC 1931, 1932 și 1933 pentru atelierele de reparare și de vopsire a caroseriei autovehiculelor, SIC 14 pentru atelierele de reparații auto).

| 3. | După certificare, întreprinderea trebuie să își informeze clienții și furnizorii cu privire la activitățile sale în domeniul mediului (GIC nr. 5). Criteriile de mediu relevante trebuie să fie stabilite pentru toate achizițiile semnificative (GIC nr. 1954), iar întreprinderea trebuie să influențeze cei mai importanți furnizori ai săi să se supună certificării de mediu. Întreprinderea trebuie să influențeze în mod egal furnizorii săi să furnizeze informații privind produsele etichetate ecologic ale terților în catalogul lor de produse și privind statisticile referitoare la produsele etichetate ecologic achiziționate de aceștia (GIC nr. 1956). |
| --- | --- |

3.

Concluzia Comisiei

Această parte se concentrează pe procedurile instituite pentru controlul operațional adecvat. Structura procedurilor propuse de ELH în combinație cu Regulamentul privind controlul intern al Norvegiei, precum și fluxurile de informații aferente pot fi considerate ca fiind satisfăcătoare.

Pe baza acestor elemente, Comisia recunoaște că partea sistemului ELH referitoare la „
  Controlul operațional
  ”
  este conformă cu cerințele EMAS corespunzătoare și, prin urmare, poate fi considerată ca fiind echivalentă.

PARTEA 9

Pregătirea pentru situațiile de urgență și capacitatea de reacție în astfel de situații

Cerința EMAS corespunzătoare

| 1. | Organizația stabilește, pune în aplicare și menține o procedură (proceduri) de identificare a situațiilor de urgență potențiale și a accidentelor și stabilește modul în care va răspunde la aceste situații. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Organizația răspunde situațiilor de urgență și accidentelor reale și previne sau diminuează impactul negativ asupra mediului al acestora. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Organizația analizează periodic și, după caz, revizuiește procedurile sale de pregătire pentru situații de urgență și capacitatea de reacție în astfel de situații. |
| --- | --- |

3.

| 4. | De asemenea, organizația testează periodic astfel de proceduri, în măsura în care acest lucru este posibil.
  (a se vedea anexa II, punctul A.4.7) |
| --- | --- |

4.

(a se vedea anexa II, punctul A.4.7)

Evaluarea cerințelor corespunzătoare ale ELH

Acest aspect este reglementat prin criteriul general pentru industrie nr. 1949: „Întreprinderea trebuie să furnizeze o evaluare actualizată a riscurilor referitoare la mediile de lucru și cele externe și un plan de acțiune corespunzător.”

Industriile specifice în care această dispoziție este deosebit de relevantă au legi și reglementări specifice. Întreprinderile norvegiene pot verifica cu ușurință ce legislație li se aplică prin accesarea site-ului web Regelhjelp
   (35) privind normele și reglementările guvernamentale, unde întreprinderea poate obține o listă a legislațiilor relevante prin introducerea numărului unic al organizației. Exemple de legi și reglementări relevante legate de pregătirea pentru situațiile de urgență și capacitatea de reacție în astfel de situații pentru diferitele industrii pot fi consultate online pe site-ul web al Protecției Civile (DSB) (36). Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că, în general, ELH nu certifică întreprinderile din industria grea sau întreprinderile care prezintă provocări de mediu complexe.

Criteriile ELH specifice pentru industrie cuprind, de asemenea, dispoziții privind pregătirea și răspunsul în situații de urgență, deși în unele cazuri, cum ar fi construcția de nave, acestea par să fie limitate la liste de substanțe periculoase și la dispoziții privind cursul de prim ajutor. Pentru întreprinderile în care sunt utilizate substanțe chimice sau alte substanțe (cum ar fi serviciile de spălătorie), criteriile specifice pentru industrie abordează aceste aspecte.

Concluzia Comisiei

Pregătirea pentru situațiile de urgență și capacitatea de reacție în astfel de situații este strict reglementată (37) de legislația norvegiană. ELH completează această cerință cu criteriile generale pentru industrie și criterii specifice pentru industrie, dacă este cazul.

La certificare, recertificare și în procesul prevăzut în analiza anuală efectuată de conducere, sunt examinate normele privind conștientizarea riscului, pregătirea pentru situațiile de urgență și capacitatea de reacție în astfel de situații, precum și aplicarea eficientă a acestora și revizuirea procedurilor.

Pe baza acestor elemente, Comisia recunoaște că partea sistemului ELH referitoare la „
  Pregătirea pentru situațiile de urgență și capacitatea de reacție în astfel de situații
  ”
  este conformă cu cerințele EMAS corespunzătoare și, prin urmare, poate fi considerată ca fiind echivalentă.

PARTEA 10

Verificări, auditul intern și acțiuni corective

Cerința EMAS corespunzătoare

| 1. | Ca parte a sistemului său de management de mediu și în conformitate cu obiectivele sale, organizația stabilește, pune în aplicare și menține o procedură (proceduri) pentru verificarea cu regularitate a caracteristicilor principale ale operațiunilor sale care pot avea un impact semnificativ asupra mediului și pentru întreprinderea de acțiuni corective atunci când este necesar. (Anexa II, punctul A.5.1)
  Organizația efectuează un audit intern având ca obiectiv evaluarea sistemelor de management existente și determinarea conformității cu politica și programul organizației (inclusiv conformarea cu cerințele legale), în conformitate cu cerințele stabilite la articolul 4 alineatul (1) litera (c), la articolul 9 și în anexa III. Auditul este desfășurat de către auditori competenți cel puțin o dată pe an, iar ciclul de audit, care vizează toate activitățile organizației, este încheiat la intervale de cel mult trei ani (sau patru ani pentru IMM-uri). |
| --- | --- |

1.

Organizația efectuează un audit intern având ca obiectiv evaluarea sistemelor de management existente și determinarea conformității cu politica și programul organizației (inclusiv conformarea cu cerințele legale), în conformitate cu cerințele stabilite la articolul 4 alineatul (1) litera (c), la articolul 9 și în anexa III. Auditul este desfășurat de către auditori competenți cel puțin o dată pe an, iar ciclul de audit, care vizează toate activitățile organizației, este încheiat la intervale de cel mult trei ani (sau patru ani pentru IMM-uri).

| 2. | Organizația stabilește, pune în aplicare și menține o procedură (proceduri) pentru a identifica, a corecta și a analiza cazurile reale și potențiale de neconformare și pentru a întreprinde acțiuni corective și preventive. Rezultatele acțiunilor corective și preventive sunt înregistrate, iar eficacitatea acestora este revizuită. (anexa II, punctul A.5.3) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rezultatul auditului intern ar trebui să fie prezentat conducerii sub forma unui raport privind concluziile și constatările auditului.
  Temeiul juridic [articolul 4 alineatul (1) literele (b) și (c), articolul 6 alineatul (2) litera (a), articolul 9, anexa II punctul A.5 și anexa III] |
| --- | --- |

3.

Temeiul juridic [articolul 4 alineatul (1) literele (b) și (c), articolul 6 alineatul (2) litera (a), articolul 9, anexa II punctul A.5 și anexa III]

Evaluarea cerințelor corespunzătoare ale ELH

1.   Verificarea caracteristicilor principale ale operațiunilor și evaluarea conformității sistemului de management de mediu cu politica și programul organizației prin intermediul unui audit intern

Conform criteriului general pentru industrie (GIC) nr. 6, „Conducerea trebuie să efectueze o revizuire anuală a sistemului HSE și a procedurilor Eco-Lighthouse pentru a evalua dacă acestea funcționează în mod corespunzător”. De remarcat faptul că acest criteriu este marcat cu simbolul § care indică o cerință legală.

Orientările pentru GIC nr. 6 precizează, de asemenea, că „Autoritatea legală pentru criteriu este reprezentată de Regulamentele referitoare la activitățile sistematice în materie de sănătate, mediu și siguranță din cadrul întreprinderilor (Regulamentele privind controlul intern), secțiunea 5.8. Întreprinderea trebuie să monitorizeze sistemul HSE și să pună în aplicare anual sistemul și auditul intern pentru a se asigura că sistemul HSE funcționează în mod corespunzător. Procedurile Eco-Lighthouse pentru mediile externe trebuie să fie integrate în sistemul HSE și să devină o parte inerentă a auditului intern. Conducerii îi revine răspunderea principală pentru sistemul HSE și pentru procedurile Eco-Lighthouse integrate și trebuie să le revizuiască anual pentru a se asigura că acestea funcționează în mod corespunzător. Modul în care conducerile efectuează revizuirea în practică va varia între întreprinderi. Cel mai important aspect este de a găsi soluții practice. (...)

NB: Pe lângă examinarea criteriilor legate de HSE, este important ca întreprinderea/consultantul să examineze, de asemenea, sistemul HSE al întreprinderii ca un întreg. Consultantul/întreprinderea trebuie să examineze dacă sistemul HSE funcționează în mod corespunzător în practică și este bine structurat.

Analiza anuală efectuată de către conducere și documentația și procedurile suplimentare solicitate pentru certificarea în conformitate cu ELH sunt utilizate, prin urmare, împreună cu obligația legală de a constitui un audit anual al activităților legate de HSE ale organizațiilor, în conformitate cu Regulamentele privind controlul intern din Norvegia (38) (RCI). Prin acest proces de revizuire integrat, întreprinderea trebuie să examineze dacă sistemul HSE funcționează în mod corespunzător în practică și este bine structurat.

Aceasta conduce la o integrare a procedurilor în materie de mediu ale ELH în sistemul HSE deja existent și la o consolidare a sistemului de management în ansamblul său, în ceea ce privește atât mediul de lucru, cât și mediul exterior.

Auditul/verificările sunt bazate pe liste de verificare, modele și exemple specifice la nivel de sector furnizate de Fundația ELH și care reflectă nivelul riscului de mediu din diferite sectoare. De asemenea, verificările includ o revizuire a procedurilor Eco-Lighthouse și a obiectivelor, scopurilor și realizărilor în materie de mediu autodefinite, astfel cum sunt prevăzute în raportul anual privind clima și mediul.

În funcție de mărimea întreprinderii, sistemul poate fi verificat de către un auditor intern înainte de analiza anuală efectuată de către conducere sau pentru întreprinderile mici pe parcursul reuniunii propriu-zise. În cadrul analizei anuale efectuate de către conducere, sunt evaluate abaterile și realizările, obiectivele și scopurile și sunt stabilite altele noi.

Pe lângă analiza anuală efectuată de către conducere, raportul anual privind clima și mediul constituie documentarea suplimentară a obiectivelor și realizărilor în materie de mediu. Acesta evaluează elementele descrise de mai sus, verifică dacă s-au înregistrat progrese și dacă au fost atinse obiectivele și stabilește noi obiective pentru îmbunătățiri în anul următor. Acesta este evaluat de conducere în fiecare an în cursul analizei anuale efectuate de conducere.

2.   Corectarea neconformărilor

Scopul revizuirii HSE este de a identifica punctele slabe și deficiențele și de a pregăti un plan de rectificare. Orice deficiență ar conduce la un plan de acțiune cu scopul de a elimina deficiența respectivă (până la o anumită dată-limită).

Conformarea cu toate criteriile este necesară înainte de realizarea certificării sau a recertificării, în special criteriile generale și specifice care sunt integrate în mod direct din legislația norvegiană. Cazurile de neconformare (de asemenea, cu dispozițiile legale în afara ELH) sunt vizate de criteriul general pentru industrie nr. 1950, care obligă întreprinderile să stabilească proceduri de raportare și de gestionare a respectivei neconformări.

Orice caz de neconformare cu un criteriu care apare pe parcursul procesului de certificare sau de recertificare ar amâna certificarea în conformitate cu sistemul ELH.

3.   Raportul către conducere cu privire la concluziile și constatările auditului

Raportul anual privind HSE, împreună cu planul de acțiune rezultat și raportul anual privind clima și mediul, sunt prezentate conducerii cu ocazia analizei anuale efectuate de către conducere.

Concluzia Comisiei

Etapa de verificare integrează procedurile sistemului ELH, conformarea cu cerințele legale și cu cerințele regulamentelor privind controlul intern din Norvegia (RCI) (39). Rezultatele verificărilor sunt examinate ulterior în analiza efectuată de către conducere. Pentru a facilita procesul, domeniul de aplicare a controalelor efectuate este definit prin intermediul listei de verificare la nivel de sector furnizată de Fundația ELH.

Combinarea acestor proceduri – auditul privind HSE, analiza riscurilor, verificarea și eliminarea cazurilor de neconformare – conduce la realizarea auditului intern, care are ca rezultat verificarea consecventă a aspectelor legate de HSE și a sistemului ELH. Rezultatul face obiectul unei analize efectuate de către conducere. La certificare și la recertificare, certificatorul în domeniul mediului confirmă, de asemenea, că auditul a fost efectuat în mod corespunzător și că toate elementele relevante au fost verificate și raportate.

Ca urmare a diferenței dintre ambele sisteme, domeniul de aplicare acoperit de audit poate fi diferit, deși se aplică proceduri comparabile pentru atingerea unor obiective similare. Cu toate acestea, procedurile existente au potențialul de a se aplica unui domeniu de aplicare modificat (de exemplu, care include aspecte specifice de mediu suplimentare) în cazul în care organizația dorește să participe la sistemul EMAS.

Administratorul pe probleme de mediu este responsabil de includerea și prezentarea raportului din diferite componente ale auditului intern în analiza efectuată de către conducere, sprijinind astfel sistemul de mediu și evaluarea performanțelor de mediu având în vedere politica și programul de mediu.

Pe baza acestor elemente, Comisia recunoaște că partea sistemului ELH referitoare la „
  Verificări, audit intern și acțiuni corective
  ”
  este conformă cu cerințele EMAS corespunzătoare și, prin urmare, poate fi considerată ca fiind echivalentă.

Notă: prin definiție, procedurile de audit ale ELH existente în prezent sunt concepute pentru a asigura o verificare ulterioară a sistemului de management al ELH. Dacă o organizație dorește să solicite înregistrarea EMAS, sfera auditului intern va fi adaptată pentru a cuprinde toate cerințele EMAS, inclusiv pe cele care nu sunt îndeplinite în prezent de către sistemul ELH.

PARTEA 11

Comunicare (internă și externă)

Cerința EMAS corespunzătoare

| 1. | Ca parte a sistemului de management de mediu, organizațiile stabilesc proceduri de comunicare internă și externă. Prin procedura de comunicare externă, organizațiile sunt în măsură să demonstreze că sunt angajate într-un dialog deschis cu publicul și cu celelalte părți interesate, inclusiv comunitățile locale și clienții, în ceea ce privește impactul activităților, produselor și serviciilor lor asupra mediului. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Organizațiile asigură transparența și furnizarea periodică de informații cu privire la mediu pentru părțile interesate externe pe baza cerințelor cuprinse în anexa IV (raportarea în materie de mediu).
  Aceste informații cuprind, printre altele, următoarele elemente: politica de mediu a organizației, o descriere a tuturor aspectelor de mediu semnificative, o descriere a obiectivelor și țintelor în materie de mediu, o raportare cu privire la indicatorii definiți în anexă, performanța înregistrată în raport cu dispozițiile legale și o trimitere la cerințele legale aplicabile.
  Aceste informații trebuie să fie validate de un verificator în domeniul mediului acreditat sau autorizat în fiecare an (sau o dată la doi ani pentru IMM-uri).
  Articolul 4 alineatul (1) litera (d), articolul 5 alineatul (2) litera (a), articolul 6 alineatul (2) litera (b), anexa II punctul B5, anexa IV |
| --- | --- |

2.

Aceste informații cuprind, printre altele, următoarele elemente: politica de mediu a organizației, o descriere a tuturor aspectelor de mediu semnificative, o descriere a obiectivelor și țintelor în materie de mediu, o raportare cu privire la indicatorii definiți în anexă, performanța înregistrată în raport cu dispozițiile legale și o trimitere la cerințele legale aplicabile.

Aceste informații trebuie să fie validate de un verificator în domeniul mediului acreditat sau autorizat în fiecare an (sau o dată la doi ani pentru IMM-uri).

Articolul 4 alineatul (1) litera (d), articolul 5 alineatul (2) litera (a), articolul 6 alineatul (2) litera (b), anexa II punctul B5, anexa IV

Evaluarea cerințelor corespunzătoare ale ELH

| 1. | Comunicarea se bazează pe raportul anual privind clima și mediul.
  Analiza de mediu inițială a ELH (Miljøkartlegging), care stabilește o listă de criterii de respectat, este încărcată pe portalul web al ELH, însă nu este făcută publică. Acesta nu ar trebui să fie un instrument de comunicare, ci mai degrabă un instrument de evaluare pentru organizație. Numai raportul anual privind clima și mediul și politica în materie de mediu sunt supuse obligației de a fi făcute publice în conformitate cu GIC nr. 7.
  Raportul privind clima și mediul reprezintă un instrument de management pentru activitățile din domeniul mediului, care trebuie elaborat până la data de 1 aprilie a fiecărui an. Obiectivul este ca întreprinderea să documenteze anual într-un raport de mediu îmbunătățirea performanțelor sale.
  Raportul cuprinde două părți: un raport privind performanța de mediu înregistrată anul precedent și un plan de acțiune pentru anul următor.
  Acesta se bazează pe o serie de indicatori, cum ar fi:
  numărul de angajați, absența (concediu medical), cifra de afaceri, achizițiile publice ecologice și numărul de produse cu etichetă ecologică achiziționate pentru uz propriu, furnizorii certificați, utilizarea hârtiei, consumul total de energie, suprafața zonei încălzite, clasificarea energetică, clasificarea termică (tipul de încălzire utilizat), consumul de combustibil, numărul de kilometri parcurși, tipul și numărul de vehicule, transportul aerian, volumul deșeurilor sortate și nesortate, plus alte aspecte de mediu în funcție de criteriile pentru industrie alese. O parte dintre acești indicatori sunt definiți în paralel cu stabilirea criteriilor pentru industrie și, prin urmare, variază în funcție de sectorul de activitate.
  Deși ELH nu este destinat organizațiilor industriale, o serie de indicatorii principali ai EMAS sunt vizați de raportare. De exemplu, în raportul anual privind clima și mediul întocmit de distribuitorul angro de produse alimentare „Arne Sjule”, au fost raportați indicatorii privind eficiența energetică, eficiența materialelor din pachetul de achiziții, deșeurile și emisiile de CO2 prin evaluarea utilizării combustibilului și a zborurilor efectuate.
  Cu toate acestea, nu sunt raportați toți indicatorii de bază enumerați în anexa IV, iar raportarea nu este la fel de cantitativă precum cea prevăzută de EMAS. Acest lucru este legat în mod incontestabil de sistemul de criterii predefinite, înrădăcinat în abordarea ELH, cu indicatorii preidentificați concepuți pentru a fi adaptați la specificitățile sectoriale. De exemplu, în raportul anual privind clima și mediul întocmit de același distribuitor de produse alimentare, indicatorii privind emisiile atmosferice de substanțe chimice (de exemplu, NOx, PM), emisiile în apă și biodiversitatea nu au fost prezenți în raport. Cu toate acestea, deși setul de indicatori solicitat de EMAS este mai larg, ar trebui remarcat faptul că o organizație din cadrul EMAS poate decide, de asemenea, să nu raporteze cu privire la unii indicatori dacă poate justifica faptul că indicatorii în cauză nu sunt relevanți pentru aspectele sale semnificative directe de mediu.
  În conformitate cu ELH, aspectele semnificative suplimentare sunt abordate prin GIC nr. 1963 („Întreprinderea este obligată să identifice și să abordeze alte aspecte de mediu”), iar raportarea acestora se realizează în raportul anual privind clima și mediul. Întreprinderile pot merge mai departe în exercițiul de raportare și pot adăuga indicatori în raportul privind clima și mediul, prin intermediul indicatorilor la cerere specifici întreprinderii (Virksomhetsspesifikke sjekkpunkter).
  Planul de acțiune pentru anul următor este inclus în raport, generat cu sprijinul portalului web. Portalul obligă ca toate câmpurile necesare să fie completate; celelalte câmpuri sunt marcate drept opționale. În cazul în care există câmpuri care nu sunt relevante pentru întreprindere sau pentru care nu se poate oferi un răspuns, este necesară furnizarea unei explicații în câmpul pentru comentarii.
  Performanța în raport cu dispoziția legală și cu trimiterea la cerințele legale aplicabile nu este inclusă în mod oficial în raportul privind clima și mediul. Acțiunile corective ca urmare a detectării unui caz de neconformare pot fi menționate în raport. |
| --- | --- |

1.

Analiza de mediu inițială a ELH (Miljøkartlegging), care stabilește o listă de criterii de respectat, este încărcată pe portalul web al ELH, însă nu este făcută publică. Acesta nu ar trebui să fie un instrument de comunicare, ci mai degrabă un instrument de evaluare pentru organizație. Numai raportul anual privind clima și mediul și politica în materie de mediu sunt supuse obligației de a fi făcute publice în conformitate cu GIC nr. 7.

Raportul privind clima și mediul reprezintă un instrument de management pentru activitățile din domeniul mediului, care trebuie elaborat până la data de 1 aprilie a fiecărui an. Obiectivul este ca întreprinderea să documenteze anual într-un raport de mediu îmbunătățirea performanțelor sale.

Raportul cuprinde două părți: un raport privind performanța de mediu înregistrată anul precedent și un plan de acțiune pentru anul următor.

Acesta se bazează pe o serie de indicatori, cum ar fi:

numărul de angajați, absența (concediu medical), cifra de afaceri, achizițiile publice ecologice și numărul de produse cu etichetă ecologică achiziționate pentru uz propriu, furnizorii certificați, utilizarea hârtiei, consumul total de energie, suprafața zonei încălzite, clasificarea energetică, clasificarea termică (tipul de încălzire utilizat), consumul de combustibil, numărul de kilometri parcurși, tipul și numărul de vehicule, transportul aerian, volumul deșeurilor sortate și nesortate, plus alte aspecte de mediu în funcție de criteriile pentru industrie alese. O parte dintre acești indicatori sunt definiți în paralel cu stabilirea criteriilor pentru industrie și, prin urmare, variază în funcție de sectorul de activitate.

Deși ELH nu este destinat organizațiilor industriale, o serie de indicatorii principali ai EMAS sunt vizați de raportare. De exemplu, în raportul anual privind clima și mediul întocmit de distribuitorul angro de produse alimentare „Arne Sjule”, au fost raportați indicatorii privind eficiența energetică, eficiența materialelor din pachetul de achiziții, deșeurile și emisiile de CO2 prin evaluarea utilizării combustibilului și a zborurilor efectuate.

Cu toate acestea, nu sunt raportați toți indicatorii de bază enumerați în anexa IV, iar raportarea nu este la fel de cantitativă precum cea prevăzută de EMAS. Acest lucru este legat în mod incontestabil de sistemul de criterii predefinite, înrădăcinat în abordarea ELH, cu indicatorii preidentificați concepuți pentru a fi adaptați la specificitățile sectoriale. De exemplu, în raportul anual privind clima și mediul întocmit de același distribuitor de produse alimentare, indicatorii privind emisiile atmosferice de substanțe chimice (de exemplu, NOx, PM), emisiile în apă și biodiversitatea nu au fost prezenți în raport. Cu toate acestea, deși setul de indicatori solicitat de EMAS este mai larg, ar trebui remarcat faptul că o organizație din cadrul EMAS poate decide, de asemenea, să nu raporteze cu privire la unii indicatori dacă poate justifica faptul că indicatorii în cauză nu sunt relevanți pentru aspectele sale semnificative directe de mediu.

În conformitate cu ELH, aspectele semnificative suplimentare sunt abordate prin GIC nr. 1963 („Întreprinderea este obligată să identifice și să abordeze alte aspecte de mediu”), iar raportarea acestora se realizează în raportul anual privind clima și mediul. Întreprinderile pot merge mai departe în exercițiul de raportare și pot adăuga indicatori în raportul privind clima și mediul, prin intermediul indicatorilor la cerere specifici întreprinderii (Virksomhetsspesifikke sjekkpunkter).

Planul de acțiune pentru anul următor este inclus în raport, generat cu sprijinul portalului web. Portalul obligă ca toate câmpurile necesare să fie completate; celelalte câmpuri sunt marcate drept opționale. În cazul în care există câmpuri care nu sunt relevante pentru întreprindere sau pentru care nu se poate oferi un răspuns, este necesară furnizarea unei explicații în câmpul pentru comentarii.

Performanța în raport cu dispoziția legală și cu trimiterea la cerințele legale aplicabile nu este inclusă în mod oficial în raportul privind clima și mediul. Acțiunile corective ca urmare a detectării unui caz de neconformare pot fi menționate în raport.

| 2. | Raportul este elaborat de un angajat al organizației (directorul pentru protecția mediului) (la fel ca în EMAS). Acesta este verificat de certificator/verificator la certificare și la recertificarea trianuală.
  Acesta este raportat personalului (GIC nr. 1952) (pe parcursul reuniunilor și prin intranet) și conducerii (pe parcursul analizei anuale efectuate de conducere). Revizuirea criteriului GIC nr. 7 (40) (aplicat în mai 2017) a condus la o creștere a gradului de transparență a sistemului prin solicitarea ca întreprinderile să publice raportul pentru publicul general, clienți, furnizori și partenerii de cooperare. Publicarea trebuie să fie efectuată cu ocazia primei certificării, iar ulterior în fiecare an.
  Publicarea va trebui să respecte reglementările norvegiene referitoare la protecția datelor și a vieții private, nedivulgând indicatori precum concediul medical și cifra de afaceri anuală. |
| --- | --- |

2.

Acesta este raportat personalului (GIC nr. 1952) (pe parcursul reuniunilor și prin intranet) și conducerii (pe parcursul analizei anuale efectuate de conducere). Revizuirea criteriului GIC nr. 7 (40) (aplicat în mai 2017) a condus la o creștere a gradului de transparență a sistemului prin solicitarea ca întreprinderile să publice raportul pentru publicul general, clienți, furnizori și partenerii de cooperare. Publicarea trebuie să fie efectuată cu ocazia primei certificării, iar ulterior în fiecare an.

Publicarea va trebui să respecte reglementările norvegiene referitoare la protecția datelor și a vieții private, nedivulgând indicatori precum concediul medical și cifra de afaceri anuală.

Concluzia Comisiei

Raportul anual privind clima și mediul reprezintă baza raportării EHL (interne și către public). Acesta oferă o imagine transparentă asupra performanțelor organizației în raport cu indicatorii definiți. Ca întreg sistemul ELH, acest raport se bazează pe o metodă în care listele de criterii/indicatori sunt preidentificate la nivel sectorial. Această metodă diferă de sistemul EMAS, în care toate aspectele sunt identificate și raportate pe baza unei analize individualizate.

De asemenea, există diferențe în ceea ce privește conținutul rapoartelor. La fel ca EMAS, raportul anual privind clima și mediul al ELH include o descriere a organizației și a sistemului său de management de mediu, politica de mediu a organizației, precum și criteriile care au fost aplicate și statutul certificatului. Cu toate acestea, există diferențe în ceea ce privește menționarea indicatorilor de bază care se aplică tuturor organizațiilor, cerințele de raportare în raport cu cerințele legale și evaluarea performanței organizației în ceea ce privește acești indicatori.

Raportul anual este adus la cunoștința angajaților și a părților interesate în conformitate cu GIC nr. 1952. Raportul anual privind clima și mediul trebuie prezentat tuturor angajaților la reuniuni sau pe intranet. Întreprinderea este obligată, de asemenea, să publice raportul pentru publicul larg, clienți, furnizori și partenerii de cooperare. Publicarea trebuie să fie efectuată cu ocazia primei certificării, iar ulterior în fiecare an. Prin punerea sa la dispoziția publicului, raportul va fi disponibil nu numai pentru personal, ci și pentru actorii externi.

Raportul ELH este validat de către un certificator la certificare și o dată la trei ani (recertificare). Pentru EMAS, validarea de către un verificator terț a „declarației de mediu a EMAS” este necesară în fiecare an sau o dată la doi ani pentru IMM-uri. A se remarca faptul că 98 % din întreprinderile certificate în conformitate cu sistemul ELH ar beneficia de această derogare dacă ar avea înregistrarea EMAS.

Ambele sisteme de raportare urmăresc obiectivul de a oferi o prezentare generală echilibrată a performanței organizației în raport cu indicatorii legați de aspecte de mediu definite. Ambele sunt adecvate pentru metodologia care sprijină sistemul lor respectiv de management de mediu. Cu toate acestea, diferențele metodologice între aceste sisteme se aplică, de asemenea, părților legate de raportare. În plus, declarația de mediu a EMAS include, de asemenea, o cerință privind confirmarea conformării cu cerințele legale și este validată de un verificator extern în fiecare an sau o dată la doi ani pentru IMM-uri. Ca urmare a acestor diferențe, această parte nu poate fi considerată ca fiind conformă cu toate cerințele EMAS.

Pe baza acestor elemente, Comisia consideră că partea sistemului ELH referitoare la „
  Comunicare (internă și externă)
  ”
  este parțial conformă cu cerințele EMAS corespunzătoare.

Măsuri posibile de reducere a diferențelor față de cerințele EMAS

Deși această parte a sistemului ELH nu poate fi considerată ca fiind echivalentă, analiza demonstrează o strânsă corelare cu numeroase cerințe EMAS corespunzătoare. Pentru a realiza conformarea cu toate cerințele corespunzătoare, următoarele elemente suplimentare ar trebui să fie puse în aplicare:

| — | raportul privind clima și mediul publicat de organizația din cadrul sistemului ELH include toate elementele prevăzute de anexa IV la Regulamentul EMAS, în special:






  — | o descriere a aspectelor de mediu semnificative ale organizației identificate pe baza procedurii definite în anexa I la Regulamentul EMAS; |
| --- | --- | --- |

—

raportul privind clima și mediul publicat de organizația din cadrul sistemului ELH include toate elementele prevăzute de anexa IV la Regulamentul EMAS, în special:

—

o descriere a aspectelor de mediu semnificative ale organizației identificate pe baza procedurii definite în anexa I la Regulamentul EMAS;

| — | indicatorii de bază și specifici raportați după caz; |
| --- | --- |

—

indicatorii de bază și specifici raportați după caz;

| — | o trimitere la cerințele legale aplicabile referitoare la mediu și performanța în raport cu aceste cerințe legale; |
| --- | --- |

—

o trimitere la cerințele legale aplicabile referitoare la mediu și performanța în raport cu aceste cerințe legale;

| — | raportul privind clima și mediul este validat de către un certificator acreditat sau autorizat în fiecare an sau o dată la doi ani pentru IMM-uri. Certificatorul trebuie să asigure, prin metoda corespunzătoare, că au fost identificate și abordate toate aspectele de mediu, indicatorii și cerințele legale relevante. |
| --- | --- |

—

raportul privind clima și mediul este validat de către un certificator acreditat sau autorizat în fiecare an sau o dată la doi ani pentru IMM-uri. Certificatorul trebuie să asigure, prin metoda corespunzătoare, că au fost identificate și abordate toate aspectele de mediu, indicatorii și cerințele legale relevante.

PARTEA 12

Analiza efectuată de către conducere

Cerința EMAS corespunzătoare

Pe baza auditurilor interne, a evaluării conformității, a dialogului cu părțile interesate (inclusiv a plângerilor), a performanței de mediu a organizației cu privire la obiective, a acțiunilor corective și preventive și a analizei anterioare efectuate de către conducere, conducerea superioară reexaminează sistemul de management de mediu al organizației pentru a se asigura că acesta este în permanență corespunzător, adecvat și eficient. Reexaminările includ evaluarea posibilităților de a aduce îmbunătățiri și a necesității de a opera modificări la sistemul de management de mediu, inclusiv la politica de mediu și la obiectivele și țintele de mediu. (anexa II punctul A6)

Evaluarea cerințelor corespunzătoare ale ELH

Analiza efectuată de către conducere este vizată formal de GIC nr. 6, care prevede că: „conducerea trebuie să efectueze o revizuire anuală a sistemului HES și a procedurilor Eco-Lighthouse pentru a evalua dacă acestea funcționează în mod corespunzător”.

Informațiile din partea ELH (41) arată că această parte depinde în mare măsură de analiza anuală efectuată de către conducere în sistemul ELH, care centralizează revizuirea sistemului HSE și a procedurilor ELH și include evaluarea performanței de mediu, astfel cum este indicat în raportul anual privind clima și mediul.

Directorul general și angajatul responsabil de aplicarea sistemului Eco-Lighthouse, împreună cu reprezentantul pe probleme de siguranță și cu reprezentantul în domeniul sănătății ocupaționale, se întâlnesc anual pentru a revizui și a evalua sistemul.

Pornind de la exemplul oferit de analiza anuală efectuată de către conducere, organizația vizează următoarele elemente:

| — | posibilitățile de îmbunătățire a sistemului. Planurile de acțiune sunt stabilite și revizuite; |
| --- | --- |

—

posibilitățile de îmbunătățire a sistemului. Planurile de acțiune sunt stabilite și revizuite;

| — | evaluarea eventualelor încălcări ale legislației sau reglementărilor, constatate pe parcursul perioadei de raportare; |
| --- | --- |

—

evaluarea eventualelor încălcări ale legislației sau reglementărilor, constatate pe parcursul perioadei de raportare;

| — | evaluarea performanței de mediu, astfel cum se indică în raportul anual privind clima și mediul; |
| --- | --- |

—

evaluarea performanței de mediu, astfel cum se indică în raportul anual privind clima și mediul;

| — | stabilirea unor noi obiective și ținte de mediu în planul de acțiune pentru raportul anual privind clima și mediul. |
| --- | --- |

—

stabilirea unor noi obiective și ținte de mediu în planul de acțiune pentru raportul anual privind clima și mediul.

Concluziile Comisiei

Ideea principală a analizei efectuate de către conducere este foarte apropiată de cea a EMAS, întrucât aceasta reflectă în mare măsură dispozițiile regulamentului cu privire la analiza efectuată de către conducere.

Pe baza acestor elemente, Comisia recunoaște că partea sistemului ELH referitoare la „
  Analiza efectuată de către conducere
  ” este conformă cu cerințele EMAS corespunzătoare și, prin urmare, poate fi considerată ca fiind echivalentă.

Cerințele de acreditare sau de autorizare pentru organismele de certificare

Următoarea analiză evaluează cerințele de acreditare sau de autorizare care permit verificarea sistemelor de către un auditor terț calificat.

Cerința EMAS corespunzătoare

| 1. | EMAS impune verificarea elementelor principale ale sistemului de management de către un verificator acreditat sau autorizat independent. Elementele care fac obiectul verificării sunt detaliate la articolul 18 din Regulamentul EMAS. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Înainte de înregistrare – articolul 4 alineatul (5) – analiza inițială de mediu, sistemul de management de mediu, procedura de audit și punerea sa în aplicare sunt verificate de către un verificator de mediu acreditat sau autorizat, care validează, de asemenea, declarația de mediu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pentru a reînnoi o înregistrare – articolul 6 –, cel puțin o dată la trei ani o organizație înregistrată:






  (a) | efectuează o verificare completă a sistemului său de management de mediu și a programului de audit, precum și a punerii în aplicare a acestora; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

efectuează o verificare completă a sistemului său de management de mediu și a programului de audit, precum și a punerii în aplicare a acestora;

| (b) | pregătește declarația de mediu în conformitate cu cerințele stabilite în anexa IV și o supune validării de către un verificator de mediu;
  și, fără a aduce atingere punctelor precedente, în acest interval de ani, o organizație înregistrată pregătește o declarație de mediu actualizată în conformitate cu cerințele prevăzute în anexa IV și o supune validării de către un verificator de mediu;
  Articolul 7 din regulament acordă următoarele derogări pentru organizațiile mici: frecvența menționată anterior se extinde de la o perioadă de 3 ani la o perioadă de până la 4 ani, precum și de la o perioadă de 1 an la o perioadă de până la 2 ani, sub rezerva îndeplinirii unor condiții specifice. |
| --- | --- |

(b)

pregătește declarația de mediu în conformitate cu cerințele stabilite în anexa IV și o supune validării de către un verificator de mediu;

și, fără a aduce atingere punctelor precedente, în acest interval de ani, o organizație înregistrată pregătește o declarație de mediu actualizată în conformitate cu cerințele prevăzute în anexa IV și o supune validării de către un verificator de mediu;

Articolul 7 din regulament acordă următoarele derogări pentru organizațiile mici: frecvența menționată anterior se extinde de la o perioadă de 3 ani la o perioadă de până la 4 ani, precum și de la o perioadă de 1 an la o perioadă de până la 2 ani, sub rezerva îndeplinirii unor condiții specifice.

| 4. | Verificarea și validarea este efectuată de către un verificator acreditat sau autorizat în condițiile definite la articolele 25 și 26. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Verificatorii de mediu sunt acreditați sau autorizați pe baza cerințelor prevăzute la articolul 20 din Regulamentul EMAS. Verificatorul de mediu furnizează, în special, dovezile corespunzătoare privind competența sa, inclusiv privind cunoștințele sale, experiența și capacitățile sale tehnice relevante pentru domeniul de aplicare pentru care se solicită acreditarea sau autorizarea. |
| --- | --- |

5.

Evaluarea cerințelor corespunzătoare ale ELH

| 1. | Verificatorul independent: ELH impune o verificare a punerii în aplicare a sistemului de către un certificator/verificator terț. Acest certificator/verificator a fost instruit și autorizat de Fundația ELH și este desemnat în mod oficial de către municipalitate. Certificatorul/verificatorul se concentrează în evaluarea sa pe conformarea organizației cu criteriile generale și specifice industriei selectate de către consultant în sistemul ELH. Activitatea certificatorului/verificatorului este controlată de ELH la fiecare certificare (o dată la 3 ani). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Evaluarea externă înainte de certificare: după autoraportarea realizată de întreprindere, certificarea ELH este pregătită de către certificator/verificator. Certificarea ELH presupune verificarea conformării cu criteriile prestabilite (generale și specifice pentru industrie) care implică, de asemenea, verificarea faptului ca organizația să aibă o imagine de ansamblu actualizată a cerințelor legale aplicabile acesteia, precum și un sistem de gestionare a cazurilor de neconformare. Cele mai relevante cerințe legale sunt transpuse în criterii ELH care sunt verificate în mod specific. În consecință, procesul de verificare se limitează la parcurgerea unei liste de verificare utilizând declarația de mediu prin intermediul unor instrumente online standardizate, cu orientări specifice pentru fiecare criteriu (42). În urma evaluării efectuate de către certificator, Fundația ELH verifică fiecare certificare în parte, pe care o aprobă înainte de emiterea sau reînnoirea certificatului. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Reînnoirea înregistrării: o dată la trei ani, autorizația ELH trebuie să fie reînnoită.
  Înainte de recertificare, organizația trebuie să fi examinat criteriile și să fi verificat dacă aceasta respectă în continuare criteriile valide. Documentarea acestui proces trebuie să fie pusă la dispoziție pe portalul web.
  La recertificare, verificatorul analizează dacă rapoartele anuale privind clima și mediul au fost prezentate, astfel cum se prevede, în fiecare an. În caz contrar, rapoartele anuale intermediare trebuie să fie reconstituite cât mai corect și, eventual, să fie realizate retroactiv.
  Procesul de recertificare este identic cu procesul de certificare. Certificatorul/verificatorul va acorda o atenție deosebită progreselor continue (în materie de mediu).
  Nu există o verificare externă în perioada intermediară. Rapoartele intermediare privind clima și mediul sunt elaborate la nivel intern. Întrucât 98 % din întreprinderile certificate în conformitate cu sistemul ELH sunt organizații mici și pe baza dispozițiilor articolului 7, această frecvență ar trebui comparată cu verificarea o dată la doi ani prevăzută de EMAS. |
| --- | --- |

3.

Înainte de recertificare, organizația trebuie să fi examinat criteriile și să fi verificat dacă aceasta respectă în continuare criteriile valide. Documentarea acestui proces trebuie să fie pusă la dispoziție pe portalul web.

La recertificare, verificatorul analizează dacă rapoartele anuale privind clima și mediul au fost prezentate, astfel cum se prevede, în fiecare an. În caz contrar, rapoartele anuale intermediare trebuie să fie reconstituite cât mai corect și, eventual, să fie realizate retroactiv.

Procesul de recertificare este identic cu procesul de certificare. Certificatorul/verificatorul va acorda o atenție deosebită progreselor continue (în materie de mediu).

Nu există o verificare externă în perioada intermediară. Rapoartele intermediare privind clima și mediul sunt elaborate la nivel intern. Întrucât 98 % din întreprinderile certificate în conformitate cu sistemul ELH sunt organizații mici și pe baza dispozițiilor articolului 7, această frecvență ar trebui comparată cu verificarea o dată la doi ani prevăzută de EMAS.

| 4. | Cerințe privind verificarea și validarea: Verificarea este efectuată urmând procesul descris la punctul 2 de mai sus.
  Certificatorii dețin competențe generale si operează într-un domeniu larg pentru care au primit autorizațiile (nu dețin autorizații pentru un anumit sector). În mod similar cu verificatorii EMAS, certificatorii ELH definesc în mod clar și convin cu organizația domeniul de aplicare a certificării (părți ale organizației supuse certificării), examinează documentația, vizitează sediul organizației, realizează interviuri și verificări la fața locului. În conformitate cu ghidul certificatorului ELH, certificatorul se poate baza parțial pe asigurările furnizate de consultantul care a pregătit certificarea (43). De asemenea, certificatorul poate să își documenteze analiza prin notele și listele de verificare care ar putea fi întocmite.
  În cazul în care certificatorul aprobă întreprinderea, scrisoare finală de accept este generată de certificatorul care aprobă declarația de mediu (Miljøkartlegging), împreună cu un raport al cazurilor de neconformare identificate și corectate. Ambele sunt stocate pe portalul web. Eco-Lighthouse verifică ulterior documentația și garantează faptul că procedura este în conformitate cu normele și orientările. De îndată ce acest lucru este realizat, ELH eliberează un certificat.
  Aprobarea, formarea și supravegherea activităților certificatorului sunt asigurate de Fundația Eco-lighthouse prin intermediul portalului său web, iar instrucțiunile pentru efectuarea certificării sunt definite în ghidul certificatorului ELH. Acest lucru asigură independența și profesionalismul verificatorul pe baza cerințelor ELH în materie de acordare a licențelor.
  Astfel cum s-a menționat la punctul 2 de mai sus, ELH nu include un anumit proces de validare anual în fiecare an. |
| --- | --- |

4.

Certificatorii dețin competențe generale si operează într-un domeniu larg pentru care au primit autorizațiile (nu dețin autorizații pentru un anumit sector). În mod similar cu verificatorii EMAS, certificatorii ELH definesc în mod clar și convin cu organizația domeniul de aplicare a certificării (părți ale organizației supuse certificării), examinează documentația, vizitează sediul organizației, realizează interviuri și verificări la fața locului. În conformitate cu ghidul certificatorului ELH, certificatorul se poate baza parțial pe asigurările furnizate de consultantul care a pregătit certificarea (43). De asemenea, certificatorul poate să își documenteze analiza prin notele și listele de verificare care ar putea fi întocmite.

În cazul în care certificatorul aprobă întreprinderea, scrisoare finală de accept este generată de certificatorul care aprobă declarația de mediu (Miljøkartlegging), împreună cu un raport al cazurilor de neconformare identificate și corectate. Ambele sunt stocate pe portalul web. Eco-Lighthouse verifică ulterior documentația și garantează faptul că procedura este în conformitate cu normele și orientările. De îndată ce acest lucru este realizat, ELH eliberează un certificat.

Aprobarea, formarea și supravegherea activităților certificatorului sunt asigurate de Fundația Eco-lighthouse prin intermediul portalului său web, iar instrucțiunile pentru efectuarea certificării sunt definite în ghidul certificatorului ELH. Acest lucru asigură independența și profesionalismul verificatorul pe baza cerințelor ELH în materie de acordare a licențelor.

Astfel cum s-a menționat la punctul 2 de mai sus, ELH nu include un anumit proces de validare anual în fiecare an.

| 5. | Cerințele de acreditare sau de autorizare:

  ELH a instituit un sistem autonom de „autorizare” a auditorilor și a certificatorilor/verificatorilor săi. Certificatorul/verificatorul este aprobat, instruit și monitorizat de către ELH și își desfășoară activitatea în numele municipalității în care își are sediul organizația. Activitatea sa este monitorizată îndeaproape de ELH, însă, în general, acesta nu este acreditat de niciun sistem de acreditare standardizat și recunoscut. Fundația ELH este certificată în conformitate cu standardul ISO 9001, însă acesta nu corespunde standardului pentru acordarea de certificate (ISO 17021). În consecință, cerințele ELH ar trebui comparate cu cerința de acordare a autorizațiilor stabilită prin articolul 20 din Regulamentul EMAS.
  Certificatorul autorizat este desemnat de municipalitate. Astfel, se menține certificarea de către terți, precum și legătura cu municipalitățile, care joacă un rol activ. Prin intermediul acestui sistem, se evită complexitatea, asigurându-se menținerea costurilor la un nivel scăzut. Accesul la verificatorii disponibili pe plan local este un factor-cheie de succes în sistemul ELH, astfel încât întreprinderile (în principal cele mici și mijlocii) cu un număr redus de aspecte de mediu grave pot obține în acest fel certificarea la un cost rezonabil.

  Cerințele stabilite de ELH în ceea ce privește calificarea certificatorilor/verificatorilor se concentrează pe următoarele elemente:






  — | Verificatorii/certificatorii ELH sunt instruiți pentru a avea o bună cunoaștere a sistemului de management de mediu pe care îl certifică (ELH) și a sistemului său de criterii; |
| --- | --- | --- |

5.

ELH a instituit un sistem autonom de „autorizare” a auditorilor și a certificatorilor/verificatorilor săi. Certificatorul/verificatorul este aprobat, instruit și monitorizat de către ELH și își desfășoară activitatea în numele municipalității în care își are sediul organizația. Activitatea sa este monitorizată îndeaproape de ELH, însă, în general, acesta nu este acreditat de niciun sistem de acreditare standardizat și recunoscut. Fundația ELH este certificată în conformitate cu standardul ISO 9001, însă acesta nu corespunde standardului pentru acordarea de certificate (ISO 17021). În consecință, cerințele ELH ar trebui comparate cu cerința de acordare a autorizațiilor stabilită prin articolul 20 din Regulamentul EMAS.

Certificatorul autorizat este desemnat de municipalitate. Astfel, se menține certificarea de către terți, precum și legătura cu municipalitățile, care joacă un rol activ. Prin intermediul acestui sistem, se evită complexitatea, asigurându-se menținerea costurilor la un nivel scăzut. Accesul la verificatorii disponibili pe plan local este un factor-cheie de succes în sistemul ELH, astfel încât întreprinderile (în principal cele mici și mijlocii) cu un număr redus de aspecte de mediu grave pot obține în acest fel certificarea la un cost rezonabil.

Cerințele stabilite de ELH în ceea ce privește calificarea certificatorilor/verificatorilor se concentrează pe următoarele elemente:

—

Verificatorii/certificatorii ELH sunt instruiți pentru a avea o bună cunoaștere a sistemului de management de mediu pe care îl certifică (ELH) și a sistemului său de criterii;

| — | Verificatorii/certificatorii ELH nu sunt acreditați în funcție de sector, ci sunt admiși în vederea formării pe baza unei competențe generale în domeniul mediului, al HSE, al controlului calității și/sau al revizuirii. ELH se bazează în mare măsură pe precizia criteriilor care trebuie verificate. Această abordare are scopul de a menține costurile scăzute pentru întreprinderi prin creșterea numărului de certificatori și reducerea deplasărilor; |
| --- | --- |

—

Verificatorii/certificatorii ELH nu sunt acreditați în funcție de sector, ci sunt admiși în vederea formării pe baza unei competențe generale în domeniul mediului, al HSE, al controlului calității și/sau al revizuirii. ELH se bazează în mare măsură pe precizia criteriilor care trebuie verificate. Această abordare are scopul de a menține costurile scăzute pentru întreprinderi prin creșterea numărului de certificatori și reducerea deplasărilor;

| — | În mod similar, cunoștințele juridice sunt înlocuite cu trimiterea la criteriile specifice industriei, cu un ghid dedicat pentru verificator; |
| --- | --- |

—

În mod similar, cunoștințele juridice sunt înlocuite cu trimiterea la criteriile specifice industriei, cu un ghid dedicat pentru verificator;

| — | Cunoștințele legate de partea tehnică se concentrează pe cele mai importante teme în materie de mediu (transport, energie, deșeuri etc.). Eco-Lighthouse certifică întreprinderile cu impact mediu asupra mediului. |
| --- | --- |

—

Cunoștințele legate de partea tehnică se concentrează pe cele mai importante teme în materie de mediu (transport, energie, deșeuri etc.). Eco-Lighthouse certifică întreprinderile cu impact mediu asupra mediului.

Pentru a putea îndeplini aceste sarcini, ELH se asigură că certificatorii/verificatorii au obținut următoarele calificări A și formări B:

| A. | Cerințe de calificare pentru verificatori/certificatori:






  — | Cunoștințe pe teme legate de mediu (energie, transport, deșeuri, achiziții publice, emisii) |
| --- | --- | --- |

A.

Cerințe de calificare pentru verificatori/certificatori:

—

Cunoștințe pe teme legate de mediu (energie, transport, deșeuri, achiziții publice, emisii)

| — | Calificări și/sau experiență profesională în materie de audit |
| --- | --- |

—

Calificări și/sau experiență profesională în materie de audit

| — | Experiență profesională relevantă (legată de mediu, HSE, ISO 14001, EMAS etc.). |
| --- | --- |

—

Experiență profesională relevantă (legată de mediu, HSE, ISO 14001, EMAS etc.).

| — | Pregătire profesională relevantă (în domeniul științelor și mediului, HSE, ISO 14001, EMAS etc.). |
| --- | --- |

—

Pregătire profesională relevantă (în domeniul științelor și mediului, HSE, ISO 14001, EMAS etc.).

| — | Altă pregătire sau experiență profesională relevantă |
| --- | --- |

—

Altă pregătire sau experiență profesională relevantă

| B. | Formarea certificatorului/verificatorului:
  Certificatorul/verificatorul, odată admis pentru cursul de formare, este îndrumat în mod individual de ELH. Cursul de formare include:






  — | Introducere în Eco-Lighthouse. Scurt istoric, rețeaua și structura organizației. |
| --- | --- | --- |

B.

Formarea certificatorului/verificatorului:

Certificatorul/verificatorul, odată admis pentru cursul de formare, este îndrumat în mod individual de ELH. Cursul de formare include:

—

Introducere în Eco-Lighthouse. Scurt istoric, rețeaua și structura organizației.

| — | Diferitele roluri și responsabilitățile acestora: consultantul, verificatorul, coordonatorul la nivelul municipalității, conducerea și persoana responsabilă de sistemul Eco-Lighthouse din cadrul întreprinderii. |
| --- | --- |

—

Diferitele roluri și responsabilitățile acestora: consultantul, verificatorul, coordonatorul la nivelul municipalității, conducerea și persoana responsabilă de sistemul Eco-Lighthouse din cadrul întreprinderii.

| — | În cazul în care este disponibil un consultant extern: scurtă introducere oferită de acesta pentru a explica aspectele practice ale procesului de certificare și pentru a facilita înțelegerea acestor aspecte. |
| --- | --- |

—

În cazul în care este disponibil un consultant extern: scurtă introducere oferită de acesta pentru a explica aspectele practice ale procesului de certificare și pentru a facilita înțelegerea acestor aspecte.

| — | Portalul web al Eco-Lighthouse, inclusiv analiza de mediu, raportul de certificare |
| --- | --- |

—

Portalul web al Eco-Lighthouse, inclusiv analiza de mediu, raportul de certificare

| — | Raportul anual privind clima și mediul |
| --- | --- |

—

Raportul anual privind clima și mediul

| — | Procesul de certificare și de recertificare Eco-Lighthouse |
| --- | --- |

—

Procesul de certificare și de recertificare Eco-Lighthouse

| — | Tehnici de audit |
| --- | --- |

—

Tehnici de audit

Măsuri suplimentare care urmează să fie puse în aplicare în 2017 sunt:

| — | Examinarea |
| --- | --- |

—

Examinarea

| — | Autorizația temporară de funcționare |
| --- | --- |

—

Autorizația temporară de funcționare

| — | Observarea certificatorilor/verificatorilor de către organismul extern |
| --- | --- |

—

Observarea certificatorilor/verificatorilor de către organismul extern

ELH intenționează să își intensifice dialogul cu organismele de acreditare din Norvegia și să întrunească standardele și cerințele acestora, dar fără acreditarea efectivă a certificatorilor/verificatorilor, din cauza creșterii acute a costurilor pe care aceasta ar implica-o pentru întreprinderile care doresc să fie certificate în conformitate cu sistemul ELH.

Concluzia Comisiei

Evaluarea sistemului de management ELH a confirmat faptul că există diferențe între metoda EMAS și ELH (bazată pe criterii), domeniul de aplicare (sectoarele fără aspecte de mediu complexe) și obiective (în special IMM-urile). Cerințele de acreditare și de acordare a autorizațiilor reflectă, de asemenea, aceste diferențe, precum și unele particularități ale sistemului ELH, cum ar fi colaborarea cu municipalitățile sau dorința de a menține costuri reduse de certificare.

Abordarea ELH include o certificare de către un certificator terț care deservește în mod adecvat obiectivele sistemului. Principalele diferențe față de verificarea EMAS sunt următoarele:

| — | Procesul de certificare ELH se concentrează pe evaluarea conformării cu setul de criterii care formează nucleul sistemului ELH, inclusiv respectarea celor mai relevante cerințe legale. O astfel de abordare structurată nu există în sistemul EMAS, în care verificatorul trebuie să evalueze punerea corectă în aplicare a cerințelor regulamentului în cazul specific al fiecărei organizații, inclusiv identificarea aspectelor de mediu relevante, precum și conformarea cu cerințele legale. |
| --- | --- |

—

Procesul de certificare ELH se concentrează pe evaluarea conformării cu setul de criterii care formează nucleul sistemului ELH, inclusiv respectarea celor mai relevante cerințe legale. O astfel de abordare structurată nu există în sistemul EMAS, în care verificatorul trebuie să evalueze punerea corectă în aplicare a cerințelor regulamentului în cazul specific al fiecărei organizații, inclusiv identificarea aspectelor de mediu relevante, precum și conformarea cu cerințele legale.

| — | Competența certificatorului ELH se axează pe evaluarea criteriilor. În sistemul EMAS, competența se bazează pe o cunoaștere mai largă a aspectelor de mediu și pe o cunoaștere specifică a sectorului industrial în cauză. |
| --- | --- |

—

Competența certificatorului ELH se axează pe evaluarea criteriilor. În sistemul EMAS, competența se bazează pe o cunoaștere mai largă a aspectelor de mediu și pe o cunoaștere specifică a sectorului industrial în cauză.

| — | Verificatorii ELH sunt formați și autorizați de Fundația ELH, iar activitatea acestora este supravegheată în mod individual. Verificatorii EMAS sunt acreditați sau autorizați și sunt supravegheați de organismele administrative desemnate de guverne pe baza cerințelor Regulamentului EMAS și/sau a standardului ISO 17021. |
| --- | --- |

—

Verificatorii ELH sunt formați și autorizați de Fundația ELH, iar activitatea acestora este supravegheată în mod individual. Verificatorii EMAS sunt acreditați sau autorizați și sunt supravegheați de organismele administrative desemnate de guverne pe baza cerințelor Regulamentului EMAS și/sau a standardului ISO 17021.

| — | EMAS include o verificare externă anuală pentru a asigura validarea declarației de mediu (la fiecare doi ani pentru IMM-uri, care reprezintă marea majoritate a organizațiilor din cadrul sistemului ELH). Certificarea ELH are loc la fiecare trei ani, fără verificări intermediare. |
| --- | --- |

—

EMAS include o verificare externă anuală pentru a asigura validarea declarației de mediu (la fiecare doi ani pentru IMM-uri, care reprezintă marea majoritate a organizațiilor din cadrul sistemului ELH). Certificarea ELH are loc la fiecare trei ani, fără verificări intermediare.

Sistemul ELH, cu seturile sale predefinite de criterii, axarea sa pe organizații mici (puține întreprinderi cu peste 250 de angajați, fără întreprinderi în industria grea) și sistemul său de certificare supravegheat de Fundația ELH și administrat de municipalități, oferă un o abordare eficientă și pragmatică pentru IMM-urile care doresc să evalueze și să își îmbunătățească practicile legate de sănătate, mediu și siguranță.

Cu toate acestea, din cauza sistemului structurat în jurul seturilor de criterii, verificatorul/certificatorul ELH nu este obligat să dispună de competențe pentru a depista alte probleme de mediu sau cazuri de neconformare care nu ar face parte dintre criterii. În plus, lipsa de cunoștințe specifice sectorului sau de cunoștințe juridice poate împiedica verificatorul/certificatorul să desfășoare controale specifice la fața locului sau să verifice fiabilitatea datelor tehnice specifice care fac obiectul unor cerințe legale. O astfel de analiză specifică ar putea fi necesară pentru a evalua aspectele care depășesc criteriile pentru industrie, în special aspectele suplimentare identificate în conformitate cu GIC nr. 1963 (44), și pentru a verifica conformarea cu cerințele legale.

Din această analiză se poate concluziona că ELH include un sistem coerent de certificare de către certificatorul terț care este adecvat pentru structura și particularitățile sistemului. Cu toate acestea, cerințele privind competențele verificatorului ELH nu corespund pe deplin cerințelor corespunzătoare ale Regulamentului EMAS.

Pe baza acestor elemente, Comisia consideră că partea sistemului ELH referitoare la „
  Cerințe de acreditare sau de autorizare
  ”
  este parțial conformă cu cerințele EMAS corespunzătoare.

Concluzie

ELH este un sistem bine structurat, modern și echitabil, care furnizează certificări de mediu prin audituri efectuate de terți pentru numeroase organizații de dimensiuni diferite și din sectoare diverse. Acest sistem este construit în jurul unui set de criterii generale și specifice care trebuie îndeplinite de organizația care solicită certificarea. Această structurare diferă de abordarea sistemului EMAS, care impune o identificare preliminară a aspectelor semnificative de mediu specifice organizației, pe care se bazează aplicarea sistemului de management.

În plus, ambele sisteme abordează obiective diferite. În timp ce ELH se concentrează în mod evident pe IMM-uri, sistemul EMAS poate fi pus în aplicare de organizații de toate dimensiunile, inclusiv organizațiile industriale mari. În ceea ce privește guvernanța, Fundația ELH operează sistemul și definește cerințele acestuia. Fundația ELH acționează, de asemenea, ca organism care acordă autorizații responsabil de formarea și autorizarea certificatorilor care operează în diferite municipalități. Guvernanța EMAS se bazează pe un act legislativ (regulament UE), implică organisme desemnate de autorități și necesită o verificare efectuată de către un verificator acreditat sau autorizat.

Astfel cum s-a subliniat în prezentul document, ambele sisteme urmăresc un obiectiv general similar (îmbunătățirea performanței de mediu a organizațiilor) prin metode diferite. Cerințele nu sunt identice. Unele părți ale ELH corespund parțial cerințelor EMAS corespunzătoare, în timp ce altele sunt recunoscute ca fiind conforme cu aceste cerințe. Părțile sistemului ELH care nu respectă pe deplin cerințele EMAS nu pot fi recunoscute ca fiind echivalente. Cu toate acestea, organizațiile care doresc să facă parte din sistemul EMAS pot utiliza prezentul document pentru a adapta părțile respective înainte de a solicita înregistrarea EMAS.

Pe baza acestei evaluări, Comisia recunoaște:

| — | următoarele părți ale sistemului Eco-Lighthouse ca fiind conforme cu cerințele EMAS corespunzătoare. Prin urmare, aceste părți pot fi considerate ca fiind echivalente cu cerințele EMAS corespunzătoare:






  — | Angajamentul și implicarea conducerii superioare |
| --- | --- | --- |

—

următoarele părți ale sistemului Eco-Lighthouse ca fiind conforme cu cerințele EMAS corespunzătoare. Prin urmare, aceste părți pot fi considerate ca fiind echivalente cu cerințele EMAS corespunzătoare:

—

Angajamentul și implicarea conducerii superioare

| — | Instituirea unei politici de mediu; |
| --- | --- |

—

Instituirea unei politici de mediu;

| — | Obiectivele și programul de mediu stabilite pentru a asigura îmbunătățirea continuă; |
| --- | --- |

—

Obiectivele și programul de mediu stabilite pentru a asigura îmbunătățirea continuă;

| — | Structura organizatorică, formarea și implicarea angajaților; |
| --- | --- |

—

Structura organizatorică, formarea și implicarea angajaților;

| — | Cerințele privind documentația; |
| --- | --- |

—

Cerințele privind documentația;

| — | Controlul operațional; |
| --- | --- |

—

Controlul operațional;

| — | Pregătirea pentru situațiile de urgență și capacitatea de reacție în astfel de situații; |
| --- | --- |

—

Pregătirea pentru situațiile de urgență și capacitatea de reacție în astfel de situații;

| — | Verificări, audit intern și măsuri corective; |
| --- | --- |

—

Verificări, audit intern și măsuri corective;

| — | Analiza efectuată de către conducere. |
| --- | --- |

—

Analiza efectuată de către conducere.

| — | următoarele părți ale sistemului Eco-Lighthouse ca fiind parțial conforme cu cerințele EMAS corespunzătoare:






  — | Stabilirea unei analize de mediu – analiză preliminară; |
| --- | --- | --- |

—

următoarele părți ale sistemului Eco-Lighthouse ca fiind parțial conforme cu cerințele EMAS corespunzătoare:

—

Stabilirea unei analize de mediu – analiză preliminară;

| — | Conformarea cu cerințele legale: |
| --- | --- |

—

Conformarea cu cerințele legale:

| — | Comunicare (internă și externă); |
| --- | --- |

—

Comunicare (internă și externă);

| — | cerințele Eco-Lighthouse de acreditare sau de autorizare pentru organismele de certificare ca fiind parțial conforme cu cerințele EMAS corespunzătoare. |
| --- | --- |

—

cerințele Eco-Lighthouse de acreditare sau de autorizare pentru organismele de certificare ca fiind parțial conforme cu cerințele EMAS corespunzătoare.

---

(1)  Regulamentul (CE) nr. 1221/2009.

(2)  Articolul 45 din Regulamentul (CE) 1221/2009.

(3)  Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (JO L 94, 28.3.2014, p. 65).

(4)  Nivelul ridicat de conformitate necesar ar trebui să fie interpretat având în vedere articolul 4 din regulament care definește condițiile de obținere a înregistrării EMAS. Al treilea alineat din acest articol scutește organizațiile care dispun de un sistem de management de mediu certificat, recunoscut în conformitate cu articolul 45, să efectueze acele părți care au fost recunoscute ca fiind echivalente cu prezentul regulament. Părțile recunoscute ca echivalente ar trebui, prin urmare, să fie în măsură să asigure aceeași funcție ca părțile EMAS corespunzătoare, având în vedere punerea în aplicare a EMAS și înregistrarea EMAS.

(5)  A se vedea site-ul web al ELH http://eco-lighthouse.org/certification-scheme/

(6)  Pentru traducerea în limba engleză a criteriilor: http://eco-lighthouse.org/statistikk/ (au fost traduse criteriile generale pentru industrie, plus unele seturi de criterii specifice selectate). Pentru versiunile în limba norvegiană: http://www.miljofyrtarn.no/dette-er-miljøfyrtårn/bransjekriterier/9-miljt/miljt/55-bransjekriterier-gruppert

(7)  Acest lucru nu trebuie confundat cu „declarația de mediu” a EMAS, care este menționată la articolele 2 și 18 și în anexa IV, partea B din Regulamentul EMAS.

(8)  Care menționează: „întreprinderea trebuie să stabilească o politică în materie de mediu și obiectivele legate de sănătate, mediu și siguranță. Acestea trebuie să fie documentate fie în sistemul de management de mediu, fie în planul de acțiune pentru raportul privind clima și mediul al Eco-Lighthouse”.

(9)  Obligația de a menține controlul intern: „Obligația de a introduce și de a desfășura controlul intern revine «persoanei responsabile» de întreprindere. Prin aceasta se înțelege conducerea sau proprietarul întreprinderii. Deși un control intern trebuie să fie efectuat la toate nivelurile întreprinderii, principala responsabilitate pentru inițierea sistemului și pentru menținerea acestuia este atribuită conducerii superioare a întreprinderii. Totuși, această secțiune precizează că controlul intern trebuie să fie introdus și operat în colaborare cu angajații, comitetul de lucru pentru mediu, delegatul (delegații) în domeniul siguranței și/sau cu reprezentanții angajaților, dacă aceștia există.”

(10)  Temeiul legal pentru criteriu este reprezentat de regulamentele referitoare la activitățile sistematice pentru sănătate, mediu și siguranță la nivelul întreprinderilor (Regulamentele privind controlul intern), secțiunea 5.7.

(11)  Legătură juridică: https://www.arbeidstilsynet.no/hms/internkontroll/ și pentru mai multe referințe: http://www.hse.gov.uk/

(12)  http://eco-lighthouse.org/statistikk/

(13)  Pentru certificator și pentru organizație în general.

(14)  www.regelhjelp.no.

(15)  http://www.miljofyrtarn.no/dokumenter/bransjekrav/844-general-industry-criteria/file. și http://www.miljofyrtarn.no/dokumenter/bransjekrav/866-guidance-to-the-general-industry-criteria/file.

(16)  Statistici, astfel cum au fost furnizate de ELH cu privire la hoteluri: http://miljofyrtarn.no/dokumenter/bransjekrav/864-industry-criteria-hotel/file și cu privire la magazinele alimentare de vânzare cu amănuntul: http://miljofyrtarn.no/dokumenter/bransjekrav/863-industry-criteria-retail-grocery-store/file

(17)  http://eco-lighthouse.org/statistikk/

(18)  Orientările Eco-Lighthouse cu privire la criteriile generale pentru industrie 4 mai 2017 – Criteriul 1963: „O evaluare separată de alte aspecte de mediu va fi suficientă, în cazul în care întreprinderea consideră că este necesar să pună în aplicare măsuri suplimentare. Întreprinderea este liberă să aleagă metoda pe care dorește să o aplice pentru a aborda aceste aspecte de mediu, însă aceasta poate fi legată de analiza de risc pentru mediul extern”.

(19)  Certificatorii ELH sunt instruiți pentru a evalua respectarea criteriilor factuale și nu pentru a efectua o evaluare specifică a diferitelor aspecte de mediu.

(20)  A se vedea, de asemenea, cerința 4: Conformitatea cu cerințele legale.

(21)  Evidențierea acestor diferențe metodologice este deosebit de relevantă, având în vedere articolul 4 din regulament. Înlocuirea analizei de mediu a EMAS cu declarația de mediu a ELH nu ar fi posibilă în contextul punerii în aplicare a sistemului EMAS.

(22)  În conformitate cu punctul A 2 din anexa II la EMAS.

(23)  GIC nr. 1944: „Întreprinderea trebuie să asigure accesul la o imagine actualizată a legilor și regulamentelor relevante legate de sănătate, mediu și siguranță.”

(24)  http://www.regelhjelp.no/ și http://www.miljofyrtarn.no/dette-er-milj%C3%B8fyrt%C3%A5rn/bransjekriterier

(25)  Regulamentul EMAS, anexa II, punctul B2 subpunctul 2.

(26)  http://www.regelhjelp.no/

(27)  GIC nr. 1950 „Întreprinderea trebuie să stabilească proceduri de raportare și de gestionare a cazurilor de neconformare”.

(28)  http://eco-lighthouse.org/statistikk/ Orientările privind criteriile se găsesc la sfârșitul documentului.

(29)  http://eco-lighthouse.org/statistikk/ Orientările privind criteriile se găsesc la sfârșitul documentului.

(30)  GIC nr. 1933: „Întreprinderea trebuie să identifice alte aspecte de mediu importante ale întreprinderii și să ia în considerare toate acțiunile necesare și/sau includerea acestora în raportul anual privind clima și mediul și/sau monitorizarea prin intermediul planului de acțiune”.

(31)  A se remarca faptul că grupul HSE (Arbeidsmiljøutvalg) și grupul ELH (Miljøgruppe) sunt entități diferite. Grupul HSE este obligatoriu din punct de vedere juridic în cazul în care organizația are peste 50 de angajați. Nu există nicio obligație de a forma un grup ELH, însă acest lucru este recomandat de către ELH în organizațiile care au peste un anumit număr de salariați. Acesta poate fi unul și același grup, pentru a asigura organizarea eficientă și integrarea ELH în structurile de management existente.

(32)  Ghidul de certificare în sistemul Eco-Lighthouse 2016 - capitolul 3.2.4 Stabilirea și numirea unui grup pe probleme de mediu/grup de proiect.

(33)  http://miljofyrtarn.no/nyeverktoy și (exemplu) http://www.miljofyrtarn.no/2015-11-18-23-56-21/avfall

(34)  https://rapportering.miljofyrtarn.no/Account/Login?ReturnUrl=%2F Contactați ELH pentru obținerea accesului.

(35)  http://www.regelhjelp.no/

(36)  https://www.dsb.no/ Link către lovdata (incendiu, explozii, substanțe periculoase etc. ...): https://lovdata.no/dokument/NL/lov/2002-06-14-20#KAPITTEL_2

(37)  https://www.dsb.no/

(38)  Extras din Orientările privind RCI „Revizuirea periodică a activităților în materie de sănătate, mediu și siguranță. Pe lângă controalele regulate (de exemplu, inspecții de securitate, reuniuni cu personalul etc.), întreprinderea trebuie să efectueze cel puțin o dată pe an o revizuire mai cuprinzătoare a activităților legate de HSE și să evalueze dacă acestea funcționează în practică. Întreprinderea trebuie să aibă o rutină scrisă pentru revizuire. Rezultatele analizei trebuie să fie ușor accesibile. Obiectivul este de a identifica punctele slabe și deficiențele și de a le remedia. Este important să se identifice cauzele și să se asigure că acestea nu vor apărea din nou. După finalizarea revizuirii, trebuie stabilite obiective concrete în vederea realizării unor îmbunătățiri, pe lângă obiectivul general.” Extras din: www.arbeidstilsynet.no/binfil/download2.php?tid=77839 [versiunea PDF a orientărilor și a regulamentului privind activitățile sistematice în materie de sănătate, de mediu și de siguranță (HES)]. Regulamentul complet poate fi consultat la adresa http://www.arbeidstilsynet.no/fakta.html?tid=78950, pentru versiunea în limba engleză, la adresa: http://www.arbeidstilsynet.no/artikkel.html?tid=78622

(39)  http://www.arbeidstilsynet.no/artikkel.html?tid=78622

(40)  GIC nr. 7: „La prima certificare, întreprinderea trebuie să pregătească un raport privind clima și mediul. După certificarea pentru prima dată, raportul anual privind clima și mediul pentru întregul an calendaristic precedent trebuie să fie completat și transmis pe portalul Eco-Lighthouse până la data de 1 aprilie. Raportul anual privind clima și mediul este pus la dispoziția publicului larg, a clienților, a furnizorilor și a partenerilor de cooperare.”

(41)  Printre altele, http://miljofyrtarn.no/nyeverktoy

(42)  A se vedea partea 7.

(43)  Ghidul certificatorului ELH – procesul de certificare: „Nu toate criteriile pot fi verificate în mod egal, însă criteriile marcate cu litera «D» (documentație) trebuie documentate. Analizele de mediu ar trebui să inspire încredere și să fie considerate ca fiind detaliate și, prin urmare, constituie baza principală pentru a decide ce elemente trebuie verificate. Certificatorul stabilește elementele care ar trebui să fie examinate în profunzime și criteriile care pot fi verificate la fața locului. În cazul în care consultantul care efectuează analiza de mediu oferă asigurări că sunt îndeplinite criteriile specifice industriei, certificatorul poate, în principiu, să se bazeze pe acestea, cu condiția să nu existe indicii în sens contrar (analiză de mediu efectuată în mod nesatisfăcător, concluzii lipsite de fiabilitate, alte circumstanțe)”.

(44)  GIC nr. 1963: „Întreprinderea trebuie să identifice alte aspecte de mediu importante ale întreprinderii și să ia în considerare toate acțiunile necesare și/sau includerea acestora în raportul anual privind clima și mediul și/sau monitorizarea prin intermediul planului de acțiune”.

---

| 12.12.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/118 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/118

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/2287 A COMISIEI

din 8 decembrie 2017

de stabilire a formularelor care trebuie să fie utilizate pentru importul mercurului și al anumitor amestecuri de mercur în temeiul Regulamentului (UE) 2017/852 al Parlamentului European și al Consiliului privind mercurul

[notificată cu numărul C(2017) 8190]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2017/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 mai 2017 privind mercurul și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1102/2008 (1), în special articolul 6,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 3 din Convenția de la Minamata privind mercurul (denumită în continuare „Convenția de la Minamata”) (2), articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2017/852 prevede că mercurul și anumite amestecuri de mercur pot fi importate pe teritoriul vamal al Uniunii, pentru alte scopuri decât eliminarea ca deșeu, numai în cazul în care statul membru importator a acordat o autorizație scrisă pentru importul respectiv. În cazul în care țara exportatoare nu este parte la Convenția de la Minamata, autorizația poate fi acordată numai în cazul în care țara exportatoare a prezentat, de asemenea, certificarea faptului că mercurul nu provine din mineritul primar al mercurului. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 3 din Convenția de la Minamata privind mercurul (denumită în continuare „Convenția de la Minamata”) (2), articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2017/852 prevede că mercurul și anumite amestecuri de mercur pot fi importate pe teritoriul vamal al Uniunii, pentru alte scopuri decât eliminarea ca deșeu, numai în cazul în care statul membru importator a acordat o autorizație scrisă pentru importul respectiv. În cazul în care țara exportatoare nu este parte la Convenția de la Minamata, autorizația poate fi acordată numai în cazul în care țara exportatoare a prezentat, de asemenea, certificarea faptului că mercurul nu provine din mineritul primar al mercurului.

| (2) | Formularele pentru acordarea sau refuzarea unei astfel de autorizații, precum și pentru certificarea faptului că mercurul nu provine din mineritul primar al mercurului ar trebui să fie conforme cu formularele prevăzute în Decizia UNEP/MC/COP.1/5 (3) adoptată de Conferința părților la Convenția de la Minamata la prima sa reuniune și ar trebui să fie adaptate, după necesități, pentru a ține seama de cerințele prevăzute în Regulamentul (UE) 2017/852. |
| --- | --- |

(2)

Formularele pentru acordarea sau refuzarea unei astfel de autorizații, precum și pentru certificarea faptului că mercurul nu provine din mineritul primar al mercurului ar trebui să fie conforme cu formularele prevăzute în Decizia UNEP/MC/COP.1/5 (3) adoptată de Conferința părților la Convenția de la Minamata la prima sa reuniune și ar trebui să fie adaptate, după necesități, pentru a ține seama de cerințele prevăzute în Regulamentul (UE) 2017/852.

| (3) | Pentru a asigura coerența cu data de la care se aplică Regulamentul (UE) 2017/852, aplicarea prezentei decizii ar trebui să fie amânată până la 1 ianuarie 2018. |
| --- | --- |

(3)

Pentru a asigura coerența cu data de la care se aplică Regulamentul (UE) 2017/852, aplicarea prezentei decizii ar trebui să fie amânată până la 1 ianuarie 2018.

| (4) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 22 din Regulamentul (UE) 2017/852, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 22 din Regulamentul (UE) 2017/852,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Formularul care trebuie utilizat de către statele membre atunci când acordă sau când refuză autorizația scrisă în temeiul articolului 4 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) 2017/852 este prevăzut în anexa I la prezenta decizie. Cu toate acestea, prezentul articol nu se aplică în cazul importurilor de mercur sau de amestecuri de mercur care intră în categoria deșeurilor sau care sunt considerate a fi deșeuri în sensul Directivei 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4).

Articolul 2

Statele membre pot acorda autorizația scrisă în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) 2017/852 în cazurile precizate la litera (b) de la paragraful menționat numai în cazul în care certificarea prevăzută la litera respectivă este furnizată în formularul stabilit în anexa II la prezenta decizie. Cu toate acestea, prezentul articol nu se aplică în cazul importurilor de mercur sau de amestecuri de mercur care intră în categoria deșeurilor sau care sunt considerate a fi deșeuri în sensul Directivei 2008/98/CE.

Articolul 3

Prezenta decizie se aplică de la 1 ianuarie 2018.

Articolul 4

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 8 decembrie 2017.

Pentru Comisie

Karmenu VELLA

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 137, 24.5.2017, p. 1.

1

(2)  Uniunea a ratificat Convenția de la Minamata prin Decizia (UE) 2017/939 a Consiliului din 11 mai 2017 privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Convenției de la Minamata privind mercurul (JO L 142, 2.6.2017, p. 4).

2

(3)  Decizia UNEP/MC/COP.1/5 intitulată „Orientări privind sursele de aprovizionare cu mercur și comerțul cu mercur (articolul 3, în special privind identificarea stocurilor și a surselor de aprovizionare [punctul 5 litera (a)], și formulare și orientări pentru obținerea autorizației de import al mercurului (punctele 6 și 8)”, adoptată la 24 septembrie 2017.

3

(4)  Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3).

4

---

ANEXA I

FORMULAR PENTRU ACORDAREA SAU REFUZAREA AUTORIZAȚIEI SCRISE, ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 4 ALINEATUL (1) DIN REGULAMENTUL (UE) 2017/852, PENTRU IMPORTUL MERCURULUI SAU AL AMESTECURILOR DE MERCUR MENȚIONATE ÎN ANEXA I LA REGULAMENTUL RESPECTIV

| FORMULAR PENTRU ACORDAREA SAU REFUZAREA AUTORIZAȚIEI SCRISE, ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 4 ALINEATUL (1) DIN REGULAMENTUL (UE) 2017/852 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI PRIVIND MERCURUL, PENTRU IMPORTUL MERCURULUI SAU AL AMESTECURILOR DE MERCUR MENȚIONATE ÎN ANEXA I LA REGULAMENTUL RESPECTIV

  Notă: Acest formular se aplică în cazul importului în Uniunea Europeană de mercur și de amestecuri de mercur cu alte substanțe, inclusiv de aliaje de mercur, cu o concentrație de mercur de cel puțin 95 % din greutate, astfel cum sunt menționate în anexa I la Regulamentul (UE) 2017/852 privind mercurul (denumite în continuare „amestecuri de mercur”). Acest formular nu se aplică în cazul importurilor de mercur sau de amestecuri de mercur care intră în categoria deșeurilor sau care sunt considerate a fi deșeuri în sensul Directivei 2008/98/CE privind deșeurile (1).
  Secțiunea A:   Date de contact care trebuie furnizate de statul membru importator
  Denumirea corespondentului național desemnat (2):
  Adresă:
  Tel.:
  Fax:
  E-mail:
  Secțiunea B:   Date de contact care trebuie furnizate de țara exportatoare
  Denumirea corespondentului național desemnat sau numele funcționarului public responsabil:
  Adresă:
  Tel.:
  Fax:
  E-mail:
  Secțiunea C:   Informații privind expedierea care trebuie furnizate de țara exportatoare






  (i) | Vă rugăm să precizați cantitatea totală de mercur, în formă pură sau în amestecuri, care este prevăzută a fi expediată (kg) |
| --- | --- |

FORMULAR PENTRU ACORDAREA SAU REFUZAREA AUTORIZAȚIEI SCRISE, ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 4 ALINEATUL (1) DIN REGULAMENTUL (UE) 2017/852 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI PRIVIND MERCURUL, PENTRU IMPORTUL MERCURULUI SAU AL AMESTECURILOR DE MERCUR MENȚIONATE ÎN ANEXA I LA REGULAMENTUL RESPECTIV

Notă: Acest formular se aplică în cazul importului în Uniunea Europeană de mercur și de amestecuri de mercur cu alte substanțe, inclusiv de aliaje de mercur, cu o concentrație de mercur de cel puțin 95 % din greutate, astfel cum sunt menționate în anexa I la Regulamentul (UE) 2017/852 privind mercurul (denumite în continuare „amestecuri de mercur”). Acest formular nu se aplică în cazul importurilor de mercur sau de amestecuri de mercur care intră în categoria deșeurilor sau care sunt considerate a fi deșeuri în sensul Directivei 2008/98/CE privind deșeurile (1).

Secțiunea A:   Date de contact care trebuie furnizate de statul membru importator

Denumirea corespondentului național desemnat (2):

Adresă:

Tel.:

Fax:

E-mail:

Secțiunea B:   Date de contact care trebuie furnizate de țara exportatoare

Denumirea corespondentului național desemnat sau numele funcționarului public responsabil:

Adresă:

Tel.:

Fax:

E-mail:

Secțiunea C:   Informații privind expedierea care trebuie furnizate de țara exportatoare

(i)

Vă rugăm să precizați cantitatea totală de mercur, în formă pură sau în amestecuri, care este prevăzută a fi expediată (kg)

| (ii) | Vă rugăm să precizați data (datele) prevăzută(e) pentru expediere(i) |
| --- | --- |

(ii)

Vă rugăm să precizați data (datele) prevăzută(e) pentru expediere(i)

| (iii) | Vă rugăm să precizați dacă mercurul, în formă pură sau în amestecuri, provine din mineritul primar al mercurului:






  Dacă răspunsul este DA: | Țară exportatoare parte la Convenția de la Minamata: Vă rugăm să precizați dacă mercurul provine din minerit primar nou sau existent în sensul articolului 3 alineatele (3) și (4) din Convenția de la Minamata.
  În cazul în care țara exportatoare nu este parte la convenția menționată, aceasta a prezentat certificarea faptului că mercurul nu provine din mineritul primar al mercurului. |
| --- | --- | --- |

(iii)

Vă rugăm să precizați dacă mercurul, în formă pură sau în amestecuri, provine din mineritul primar al mercurului:

Dacă răspunsul este DA:

În cazul în care țara exportatoare nu este parte la convenția menționată, aceasta a prezentat certificarea faptului că mercurul nu provine din mineritul primar al mercurului.

| (iv) | Vă rugăm să confirmați că mercurul, în formă pură sau în amestecuri, nu provine din niciuna dintre următoarele trei surse (3):






  — | industria cloralcalilor (de exemplu, dezafectarea celulelor de cloralcali); |
| --- | --- | --- |

(iv)

Vă rugăm să confirmați că mercurul, în formă pură sau în amestecuri, nu provine din niciuna dintre următoarele trei surse (3):

—

industria cloralcalilor (de exemplu, dezafectarea celulelor de cloralcali);

| — | purificarea gazului natural; |
| --- | --- |

—

purificarea gazului natural;

| — | industria minieră neferoasă și procesele de topire. |
| --- | --- |

—

industria minieră neferoasă și procesele de topire.

Secțiunea D:   Informații care trebuie furnizate de statul membru importator

Care este scopul importului de mercur în formă pură sau în amestecuri? Vă rugăm să încercuiți varianta corespunzătoare:

| (i) | Depozitare intermediară corespunzătoare din punct de vedere ecologic în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2017/852






  DA | NU |
| --- | --- | --- |

(i)

Depozitare intermediară corespunzătoare din punct de vedere ecologic în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2017/852

DA

NU

Dacă răspunsul este da, vă rugăm să precizați utilizarea preconizată, dacă este cunoscută.

...

...

...

| (ii) | Utilizare permisă de legislația Uniunii și legislația națională (4):
  DA
  NU
  Dacă răspunsul este da, vă rugăm să oferiți detalii suplimentare cu privire la utilizarea preconizată a mercurului în formă pură sau în amestecuri.
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

(ii)

Utilizare permisă de legislația Uniunii și legislația națională (4):

DA

NU

Dacă răspunsul este da, vă rugăm să oferiți detalii suplimentare cu privire la utilizarea preconizată a mercurului în formă pură sau în amestecuri.

...

...

...

Secțiunea E:   Informații privind expedierea

Importator

Denumirea întreprinderii:

Adresă:

Tel.:

Fax:

E-mail:

Exportator

Denumirea întreprinderii:

Adresă:

Tel.:

Fax:

E-mail:

Secțiunea F:   Indicație a autorizației din partea statului membru importator

Natura autorizației, vă rugăm să încercuiți varianta corespunzătoare:

| ACORDATĂ | REFUZATĂ |
| --- | --- |

ACORDATĂ

REFUZATĂ

Vă rugăm să folosiți spațiul de mai jos pentru a preciza orice condiții, detalii suplimentare sau informații relevante.

...

...

Semnătura autorităților competente desemnate ale statului membru importator și data

| — | Denumire |
| --- | --- |

—

Denumire

| — | Titlu: |
| --- | --- |

—

Titlu:

| — | Semnătură: |
| --- | --- |

—

Semnătură:

| — | Data: |
| --- | --- |

—

Data:

---

(1)  În conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2017/852, este interzis importul în Uniune al amestecurilor de mercur care nu intră sub incidența prezentului formular și al compușilor de mercur în scopul recuperării mercurului.

(2)  
  „Corespondentul național desemnat” înseamnă corespondentul național desemnat în conformitate cu articolul 17 alineatul (4) din Convenția de la Minamata pentru schimbul de informații în cadrul acestei convenții. Acesta ar trebui să coincidă cu „autoritatea competentă” desemnată de către statul membru importator, în temeiul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2017/852, în calitate de autoritate căreia trebuie să-i fie adresate cererile de import în conformitate cu articolul 4.

(3)  În conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (UE) 2017/852, mercurul și compușii de mercur, în formă pură sau în amestecuri, din oricare dintre următoarele trei surse menționate în formular, se consideră deșeuri în înțelesul Directivei 2008/98/CE și se elimină fără a se pune în pericol sănătatea umană sau mediul, în conformitate cu directiva menționată.

(4)  În conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2017/852, este interzis importul în Uniune al mercurului pentru utilizarea în mineritul aurifer artizanal și mineritul aurifer la scară redusă.

---

ANEXA II

FORMULAR DE UTILIZAT DE CĂTRE ȚĂRILE CARE NU SUNT PĂRȚI LA CONVENȚIA DE LA MINAMATA PRIVIND MERCURUL ȘI CARE INTENȚIONEAZĂ SĂ EXPORTE CĂTRE UN STAT MEMBRU MERCUR, ÎN FORMĂ PURĂ SAU ÎN AMESTECURI, PENTRU CERTIFICAREA SURSEI DIN CARE PROVINE MERCURUL

| FORMULAR PENTRU CERTIFICAREA SURSEI DIN CARE PROVINE MERCURUL, ÎN FORMĂ PURĂ SAU ÎN AMESTECURI, DESTINAT EXPORTULUI
  Secțiunea A:   Informații privind expedierea care trebuie furnizate de țara exportatoare






  (i) | Vă rugăm să precizați cantitatea totală de mercur, în formă pură sau în amestecuri, care este prevăzută a fi expediată |
| --- | --- |

FORMULAR PENTRU CERTIFICAREA SURSEI DIN CARE PROVINE MERCURUL, ÎN FORMĂ PURĂ SAU ÎN AMESTECURI, DESTINAT EXPORTULUI

Secțiunea A:   Informații privind expedierea care trebuie furnizate de țara exportatoare

(i)

Vă rugăm să precizați cantitatea totală de mercur, în formă pură sau în amestecuri, care este prevăzută a fi expediată

| (ii) | Vă rugăm să precizați data (datele) prevăzută(e) pentru expediere(i) |
| --- | --- |

(ii)

Vă rugăm să precizați data (datele) prevăzută(e) pentru expediere(i)

Secțiunea B:   Informații privind expedierea

Importator

Denumirea întreprinderii:

Adresă:

Tel.:

Fax:

E-mail:

Exportator

Denumirea întreprinderii:

Adresă:

Tel.:

Fax:

E-mail:

Secțiunea C:   Certificare

În conformitate cu articolul 3 alineatul (8) din Convenția de la Minamata privind mercurul, guvernul meu certifică faptul că mercurul inclus în expedierea descrisă în prezentul formular nu provine din mineritul primar al mercurului.

Vă rugăm să furnizați informații prin care să dovediți sursa mercurului care urmează să fie exportat.

Semnătura funcționarului public responsabil și data:

| — | Nume |
| --- | --- |

—

Nume

| — | Titlu: |
| --- | --- |

—

Titlu:

| — | Semnătură: |
| --- | --- |

—

Semnătură:

| — | Data: |
| --- | --- |

—

Data:

---

| 12.12.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/123 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/123

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/2288 A COMISIEI

din 11 decembrie 2017

privind identificarea specificațiilor tehnice TIC destinate utilizării drept referințe în procedurile de achiziții publice

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind standardizarea europeană, de modificare a Directivelor 89/686/CEE și 93/15/CEE ale Consiliului și a Directivelor 94/9/CE, 94/25/CE, 95/16/CE, 97/23/CE, 98/34/CE, 2004/22/CE, 2007/23/CE, 2009/23/CE și 2009/105/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Deciziei 87/95/CEE a Consiliului și a Deciziei nr. 1673/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1), în special articolul 13 alineatul (1),

după consultarea Forumului european multipartit privind standardizarea în domeniul TIC, precum și a experților din sector,

întrucât:

| (1) | Standardizarea joacă un rol important în susținerea strategiei Europa 2020 (2). Mai multe inițiative emblematice ale strategiei Europa 2020 au subliniat importanța standardizării voluntare de pe piețele de produse sau servicii pentru a asigura compatibilitatea și interoperabilitatea între produse și servicii, a promova dezvoltarea tehnologică și a sprijini inovarea. |
| --- | --- |

(1)

Standardizarea joacă un rol important în susținerea strategiei Europa 2020 (2). Mai multe inițiative emblematice ale strategiei Europa 2020 au subliniat importanța standardizării voluntare de pe piețele de produse sau servicii pentru a asigura compatibilitatea și interoperabilitatea între produse și servicii, a promova dezvoltarea tehnologică și a sprijini inovarea.

| (2) | Standardele sunt esențiale pentru competitivitatea europeană și indispensabile pentru inovare și progres. Comunicările Comisiei privind piața unică (3) și piața unică digitală (4) confirmă relevanța standardelor comune pentru a asigura interoperabilitatea necesară a rețelelor și sistemelor în economia digitală europeană. Acest lucru este consolidat prin adoptarea Comunicării privind prioritățile de standardizare în sectorul TIC (5), în cadrul căreia Comisia identifică tehnologiile TIC prioritare în care standardizarea este considerată esențială pentru finalizarea pieței unice digitale. |
| --- | --- |

(2)

Standardele sunt esențiale pentru competitivitatea europeană și indispensabile pentru inovare și progres. Comunicările Comisiei privind piața unică (3) și piața unică digitală (4) confirmă relevanța standardelor comune pentru a asigura interoperabilitatea necesară a rețelelor și sistemelor în economia digitală europeană. Acest lucru este consolidat prin adoptarea Comunicării privind prioritățile de standardizare în sectorul TIC (5), în cadrul căreia Comisia identifică tehnologiile TIC prioritare în care standardizarea este considerată esențială pentru finalizarea pieței unice digitale.

| (3) | Comunicarea Comisiei intitulată „O viziune strategică pentru standardele europene: avansând în direcția îmbunătățirii și accelerării creșterii durabile a economiei europene până în 2020” (6) a recunoscut specificitatea standardizării în domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC), în care soluțiile, aplicațiile și serviciile sunt deseori elaborate de forumuri și consorții TIC mondiale care conduc în prezent organizațiile implicate în elaborarea de standarde TIC. |
| --- | --- |

(3)

Comunicarea Comisiei intitulată „O viziune strategică pentru standardele europene: avansând în direcția îmbunătățirii și accelerării creșterii durabile a economiei europene până în 2020” (6) a recunoscut specificitatea standardizării în domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC), în care soluțiile, aplicațiile și serviciile sunt deseori elaborate de forumuri și consorții TIC mondiale care conduc în prezent organizațiile implicate în elaborarea de standarde TIC.

| (4) | Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 privind standardizarea europeană a stabilit un sistem prin care Comisia poate decide să identifice cele mai relevante și mai larg acceptate specificații tehnice TIC elaborate de organizații care nu sunt organizații de standardizare europene, internaționale sau naționale, care pot fi ulterior standardizate, în principal pentru a permite interoperabilitatea în cadrul achizițiilor publice. Posibilitatea de a utiliza întreaga gamă de specificații tehnice TIC în momentul achiziționării de hardware, de software și de servicii de tehnologia informației va facilita interoperabilitatea dintre dispozitive, servicii și aplicații, va contribui la evitarea blocajelor în administrațiile publice care se produc atunci când autoritatea contractantă nu poate să schimbe un furnizor după expirarea contractului de achiziție publică deoarece utilizează soluții TIC proprietare și va încuraja concurența în domeniul furnizării de soluții TIC interoperabile. |
| --- | --- |

(4)

Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 privind standardizarea europeană a stabilit un sistem prin care Comisia poate decide să identifice cele mai relevante și mai larg acceptate specificații tehnice TIC elaborate de organizații care nu sunt organizații de standardizare europene, internaționale sau naționale, care pot fi ulterior standardizate, în principal pentru a permite interoperabilitatea în cadrul achizițiilor publice. Posibilitatea de a utiliza întreaga gamă de specificații tehnice TIC în momentul achiziționării de hardware, de software și de servicii de tehnologia informației va facilita interoperabilitatea dintre dispozitive, servicii și aplicații, va contribui la evitarea blocajelor în administrațiile publice care se produc atunci când autoritatea contractantă nu poate să schimbe un furnizor după expirarea contractului de achiziție publică deoarece utilizează soluții TIC proprietare și va încuraja concurența în domeniul furnizării de soluții TIC interoperabile.

| (5) | Pentru ca specificațiile tehnice TIC să poată fi utilizate drept referințe în procedurile de achiziții publice, ele trebuie să respecte cerințele prevăzute în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 1025/2012. Conformitatea cu cerințele respective garantează autorităților publice că specificațiile tehnice TIC sunt stabilite în conformitate cu principiile deschiderii, transparenței, imparțialității și consensului recunoscute de Organizația Mondială a Comerțului în domeniul standardizării. |
| --- | --- |

(5)

Pentru ca specificațiile tehnice TIC să poată fi utilizate drept referințe în procedurile de achiziții publice, ele trebuie să respecte cerințele prevăzute în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 1025/2012. Conformitatea cu cerințele respective garantează autorităților publice că specificațiile tehnice TIC sunt stabilite în conformitate cu principiile deschiderii, transparenței, imparțialității și consensului recunoscute de Organizația Mondială a Comerțului în domeniul standardizării.

| (6) | Decizia de a identifica specificațiile TIC trebuie să fie adoptată după consultarea Forumului european multipartit privind standardizarea în domeniul TIC instituit prin Decizia 2011/C 349/04 a Comisiei (7), completată cu alte forme de consultare a experților din sector. |
| --- | --- |

(6)

Decizia de a identifica specificațiile TIC trebuie să fie adoptată după consultarea Forumului european multipartit privind standardizarea în domeniul TIC instituit prin Decizia 2011/C 349/04 a Comisiei (7), completată cu alte forme de consultare a experților din sector.

| (7) | Forumul european multipartit privind standardizarea în domeniul TIC a evaluat identificarea următoarelor specificații tehnice destinate utilizării drept referințe în procedurile de achiziții publice și a emis un aviz favorabil în acest sens: „SPF-Sender Policy Framework for Authorizing Use of Domains in Email” („SPF”), „STARTTLS-SMTP Service Extension for Secure SMTP over Transport Layer Security («STARTTLS-SMTP»)” și „DANE- SMTP Security via Opportunistic DNS-Based Authentication of Named Entities Transport Layer Security («DANE- SMTP»)” dezvoltate de Internet Engineering Task Force (IETF); „Structured Threat Information Expression («STIX 1.2»)” și „Trusted Automated Exchange of Indicator Information («TAXII 1.1»)” dezvoltate de OASIS (Organization for the Advancement of Structured Information Standards – Organizația pentru promovarea standardelor privind informațiile structurate). Evaluarea și avizul forumului au fost transmise ulterior spre consultare experților sectoriali, care au confirmat avizul favorabil în ceea ce privește identificarea. |
| --- | --- |

(7)

Forumul european multipartit privind standardizarea în domeniul TIC a evaluat identificarea următoarelor specificații tehnice destinate utilizării drept referințe în procedurile de achiziții publice și a emis un aviz favorabil în acest sens: „SPF-Sender Policy Framework for Authorizing Use of Domains in Email” („SPF”), „STARTTLS-SMTP Service Extension for Secure SMTP over Transport Layer Security («STARTTLS-SMTP»)” și „DANE- SMTP Security via Opportunistic DNS-Based Authentication of Named Entities Transport Layer Security («DANE- SMTP»)” dezvoltate de Internet Engineering Task Force (IETF); „Structured Threat Information Expression («STIX 1.2»)” și „Trusted Automated Exchange of Indicator Information («TAXII 1.1»)” dezvoltate de OASIS (Organization for the Advancement of Structured Information Standards – Organizația pentru promovarea standardelor privind informațiile structurate). Evaluarea și avizul forumului au fost transmise ulterior spre consultare experților sectoriali, care au confirmat avizul favorabil în ceea ce privește identificarea.

| (8) | Specificația tehnică „SPF” dezvoltată de IETF este un standard deschis care specifică o metodă tehnică pentru detectarea falsificării adresei expeditorului. SPF oferă posibilitatea de a verifica dacă un mesaj este transmis de pe un server autorizat în acest sens. Este un sistem de validare a e-mailurilor destinat să detecteze falsificarea adreselor de e-mail (spoofing) cu ajutorul unui mecanism care permite destinatarului unui e-mail să verifice dacă e-mailul transmis de un domeniu provine de la un expeditor autorizat de administratorii domeniului respectiv. Scopul SPF este de a împiedica expeditorii de spamuri să trimită mesaje de la adrese de origine falsificate către un anumit domeniu. Destinatarii pot face apel la o înregistrare SPF pentru a stabili dacă un mesaj care pretinde că provine de la domeniul respectiv este transmis de un server de e-mail autorizat. |
| --- | --- |

(8)

Specificația tehnică „SPF” dezvoltată de IETF este un standard deschis care specifică o metodă tehnică pentru detectarea falsificării adresei expeditorului. SPF oferă posibilitatea de a verifica dacă un mesaj este transmis de pe un server autorizat în acest sens. Este un sistem de validare a e-mailurilor destinat să detecteze falsificarea adreselor de e-mail (spoofing) cu ajutorul unui mecanism care permite destinatarului unui e-mail să verifice dacă e-mailul transmis de un domeniu provine de la un expeditor autorizat de administratorii domeniului respectiv. Scopul SPF este de a împiedica expeditorii de spamuri să trimită mesaje de la adrese de origine falsificate către un anumit domeniu. Destinatarii pot face apel la o înregistrare SPF pentru a stabili dacă un mesaj care pretinde că provine de la domeniul respectiv este transmis de un server de e-mail autorizat.

| (9) | Specificația „STARTTLS-SMTP” dezvoltată de IETF reprezintă o modalitate de a transforma o conexiune nesecurizată într-o conexiune securizată. STARTTLS reprezintă o extindere a serviciului SMTP (Simple Mail Transfer Protocol) care permite unui server și client SMTP să utilizeze protocolul TLS (Transport Layer Security) pentru a oferi o comunicare privată și autentificată pe internet. Comunicarea prin e-mail nesecurizat reprezintă un important vector de atac la adresa rețelelor autorităților publice. Atunci când utilizatorul trimite un e-mail, serverul de e-mail al utilizatorului va trimite acest e-mail serverului de e-mail al destinatarului. Conexiunea dintre aceste servere de e-mail poate fi securizată în avans cu TLS. STARTTLS oferă o modalitate de a transforma o conexiune necriptată (text simplu) într-o conexiune criptată TLS. |
| --- | --- |

(9)

Specificația „STARTTLS-SMTP” dezvoltată de IETF reprezintă o modalitate de a transforma o conexiune nesecurizată într-o conexiune securizată. STARTTLS reprezintă o extindere a serviciului SMTP (Simple Mail Transfer Protocol) care permite unui server și client SMTP să utilizeze protocolul TLS (Transport Layer Security) pentru a oferi o comunicare privată și autentificată pe internet. Comunicarea prin e-mail nesecurizat reprezintă un important vector de atac la adresa rețelelor autorităților publice. Atunci când utilizatorul trimite un e-mail, serverul de e-mail al utilizatorului va trimite acest e-mail serverului de e-mail al destinatarului. Conexiunea dintre aceste servere de e-mail poate fi securizată în avans cu TLS. STARTTLS oferă o modalitate de a transforma o conexiune necriptată (text simplu) într-o conexiune criptată TLS.

| (10) | Specificația „DANE-SMTP” dezvoltată de IETF este un set de protocoale pentru sporirea securității internetului care permite introducerea unor chei în sistemul de nume de domenii (DNS) și securizarea acestuia prin protocolul DNSSEC („DNS Security”). Atunci când se stabilește o conexiune securizată cu o entitate necunoscută, este de dorit să se verifice online autenticitatea expeditorului și a destinației. Acest lucru poate fi realizat prin certificate eliberate de autoritățile de certificare („AC”) în cadrul sistemului PKI sau prin certificate autosemnate. DANE permite deținătorului unui domeniu („solicitantul înregistrării”) să furnizeze informații suplimentare, pe lângă certificatele online, prin intermediul unei înregistrări DNS securizate prin DNSSEC. DANE este, prin urmare, deosebit de importantă pentru combaterea atacatorilor activi. |
| --- | --- |

(10)

Specificația „DANE-SMTP” dezvoltată de IETF este un set de protocoale pentru sporirea securității internetului care permite introducerea unor chei în sistemul de nume de domenii (DNS) și securizarea acestuia prin protocolul DNSSEC („DNS Security”). Atunci când se stabilește o conexiune securizată cu o entitate necunoscută, este de dorit să se verifice online autenticitatea expeditorului și a destinației. Acest lucru poate fi realizat prin certificate eliberate de autoritățile de certificare („AC”) în cadrul sistemului PKI sau prin certificate autosemnate. DANE permite deținătorului unui domeniu („solicitantul înregistrării”) să furnizeze informații suplimentare, pe lângă certificatele online, prin intermediul unei înregistrări DNS securizate prin DNSSEC. DANE este, prin urmare, deosebit de importantă pentru combaterea atacatorilor activi.

| (11) | Specificația „STIX 1.2”, dezvoltată de OASIS, este un limbaj pentru descrierea informațiilor privind amenințările cibernetice într-un mod standardizat și structurat. Specificația acoperă teme importante în materie de date legate de amenințările cibernetice, facilitând analiza și schimbul de informații cu privire la atacuri. Ea definește un set cuprinzător de informații privind amenințările cibernetice, inclusiv indicatori ai activităților rău-intenționate cum ar fi adresele IP și valorile hash ale fișierelor și informații contextuale privind amenințări precum tactici, tehnici și proceduri rău-intenționate („TTP”); obiective de exploatare; campanii și modalități de acțiune („COA”). Toate aceste informații permit definirea completă a motivațiilor, capacităților și activităților atacatorilor cibernetici și, prin urmare, contribuie la apărarea împotriva atacurilor. |
| --- | --- |

(11)

Specificația „STIX 1.2”, dezvoltată de OASIS, este un limbaj pentru descrierea informațiilor privind amenințările cibernetice într-un mod standardizat și structurat. Specificația acoperă teme importante în materie de date legate de amenințările cibernetice, facilitând analiza și schimbul de informații cu privire la atacuri. Ea definește un set cuprinzător de informații privind amenințările cibernetice, inclusiv indicatori ai activităților rău-intenționate cum ar fi adresele IP și valorile hash ale fișierelor și informații contextuale privind amenințări precum tactici, tehnici și proceduri rău-intenționate („TTP”); obiective de exploatare; campanii și modalități de acțiune („COA”). Toate aceste informații permit definirea completă a motivațiilor, capacităților și activităților atacatorilor cibernetici și, prin urmare, contribuie la apărarea împotriva atacurilor.

| (12) | Specificația tehnică „TAXII v1.1” dezvoltată de OASIS standardizează schimbul automat și securizat de informații privind amenințările cibernetice. TAXII definește serviciile și schimburile de mesaje pentru partajarea de informații privind amenințările cibernetice între organizații, produse sau servicii în vederea detectării, prevenirii și reducerii amenințărilor cibernetice. Prin intermediul specificației TAXII, organizațiile pot să cunoască mai bine amenințările emergente, pot să facă mai ușor schimb de informații cu partenerii, folosind în același timp relațiile și sistemele existente, |
| --- | --- |

(12)

Specificația tehnică „TAXII v1.1” dezvoltată de OASIS standardizează schimbul automat și securizat de informații privind amenințările cibernetice. TAXII definește serviciile și schimburile de mesaje pentru partajarea de informații privind amenințările cibernetice între organizații, produse sau servicii în vederea detectării, prevenirii și reducerii amenințărilor cibernetice. Prin intermediul specificației TAXII, organizațiile pot să cunoască mai bine amenințările emergente, pot să facă mai ușor schimb de informații cu partenerii, folosind în același timp relațiile și sistemele existente,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Specificațiile tehnice enumerate în anexă sunt eligibile pentru utilizarea ca referințe în cadrul achizițiilor publice.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 11 decembrie 2017.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 316, 14.11.2012, p. 12.

1

(2)  Comunicarea Comisiei intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii”. COM(2010) 2020 final, 3 martie 2010.

2

(3)  Comunicarea Comisiei „Ameliorarea pieței unice: mai multe oportunități pentru cetățeni și pentru întreprinderi”. COM(2015) 550 final din 28 octombrie 2015.

3

(4)  Comunicarea „O strategie privind piața unică digitală pentru Europa”. COM(2015) 192 final din 6 mai 2015.

4

(5)  COM(2016) 176 final din 19 aprilie 2016.

5

(6)  COM (2011) 311 final din 1 iunie 2011.

6

(7)  Decizia 2011/C 349/04 a Comisiei din 28 noiembrie 2011 de înființare a Forumului european multipartit privind standardizarea în domeniul TIC (JO C 349, 30.11.2011, p. 4).

7

---

ANEXĂ

Internet Engineering Task Force (IETF)

| Nr. | Titlul specificației tehnice TIC |
| --- | --- |
| 1 | SPF-Sender Policy Framework |
| 2 | STARTTLS-SMTP Service Extension for Secure SMTP over Transport Layer Security |
| 3 | DANE-SMTP Security via Opportunistic DNS-Based Authentication of Named Entities Transport Layer Security (TLS) |

Nr.

Titlul specificației tehnice TIC

1

SPF-Sender Policy Framework

2

STARTTLS-SMTP Service Extension for Secure SMTP over Transport Layer Security

3

DANE-SMTP Security via Opportunistic DNS-Based Authentication of Named Entities Transport Layer Security (TLS)

Organization for the Advancement of Structured Information Standards (OASIS)

| Nr. | Titlul specificației tehnice TIC |
| --- | --- |
| 1 | STIX 1.2 Structured Threat Information Expression |
| 2 | TAXII 1.1 Trusted Automated Exchange of Indicator Information |

Nr.

Titlul specificației tehnice TIC

1

STIX 1.2 Structured Threat Information Expression

2

TAXII 1.1 Trusted Automated Exchange of Indicator Information

---

| 12.12.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/126 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/126

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/2289 A COMISIEI

din 11 decembrie 2017

de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 privind măsurile de protecție vizând focarele de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre

[notificată cu numărul C(2017) 8631]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 89/662/CEE a Consiliului din 11 decembrie 1989 privind controlul veterinar în cadrul schimburilor intracomunitare în vederea realizării pieței interne (1), în special articolul 9 alineatul (4),

având în vedere Directiva 90/425/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind controalele veterinare și zootehnice aplicabile în schimburile intracomunitare cu anumite animale vii și produse în vederea realizării pieței interne (2), în special articolul 10 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a Comisiei (3) a fost adoptată ca urmare a apariției unor focare de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5 în câteva state membre („statele membre în cauză”) și ca urmare a stabilirii unor zone de protecție și de supraveghere de către autoritățile competente ale statelor membre în cauză în conformitate cu articolul 16 alineatul (1) din Directiva 2005/94/CE a Consiliului (4). |
| --- | --- |

(1)

Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a Comisiei (3) a fost adoptată ca urmare a apariției unor focare de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5 în câteva state membre („statele membre în cauză”) și ca urmare a stabilirii unor zone de protecție și de supraveghere de către autoritățile competente ale statelor membre în cauză în conformitate cu articolul 16 alineatul (1) din Directiva 2005/94/CE a Consiliului (4).

| (2) | Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 prevede că zonele de protecție și de supraveghere stabilite de autoritățile competente ale statelor membre în cauză în conformitate cu Directiva 2005/94/CE trebuie să cuprindă cel puțin zonele enumerate ca zone de protecție și de supraveghere în anexa la respectiva decizie de punere în aplicare. Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 stabilește, de asemenea, că măsurile care trebuie aplicate în zonele de protecție și de supraveghere, astfel cum se prevede la articolul 29 alineatul (1) și la articolul 31 din Directiva 2005/94/CE, trebuie să fie menținute cel puțin până la datele stabilite pentru zonele respective în anexa la respectiva decizie de punere în aplicare. |
| --- | --- |

(2)

Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 prevede că zonele de protecție și de supraveghere stabilite de autoritățile competente ale statelor membre în cauză în conformitate cu Directiva 2005/94/CE trebuie să cuprindă cel puțin zonele enumerate ca zone de protecție și de supraveghere în anexa la respectiva decizie de punere în aplicare. Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 stabilește, de asemenea, că măsurile care trebuie aplicate în zonele de protecție și de supraveghere, astfel cum se prevede la articolul 29 alineatul (1) și la articolul 31 din Directiva 2005/94/CE, trebuie să fie menținute cel puțin până la datele stabilite pentru zonele respective în anexa la respectiva decizie de punere în aplicare.

| (3) | De la data adoptării sale, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată de câteva ori pentru a se ține cont de evoluțiile situației epidemiologice din Uniune în ceea ce privește gripa aviară. În particular, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/696 a Comisiei (5) pentru a se stabili norme referitoare la expedierea transporturilor de pui de o zi din zonele menționate în anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247. Modificarea respectivă a ținut cont de faptul că puii de o zi prezintă un risc foarte mic de răspândire a gripei aviare înalt patogene în raport cu alte produse avicole. |
| --- | --- |

(3)

De la data adoptării sale, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată de câteva ori pentru a se ține cont de evoluțiile situației epidemiologice din Uniune în ceea ce privește gripa aviară. În particular, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/696 a Comisiei (5) pentru a se stabili norme referitoare la expedierea transporturilor de pui de o zi din zonele menționate în anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247. Modificarea respectivă a ținut cont de faptul că puii de o zi prezintă un risc foarte mic de răspândire a gripei aviare înalt patogene în raport cu alte produse avicole.

| (4) | Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost ulterior modificată prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/1841 a Comisiei (6) pentru a consolida măsurile de control al bolilor aplicabile în zonele în care există un risc crescut de răspândire a gripei aviare înalt patogene. În consecință, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 prevede în prezent stabilirea la nivelul Uniunii a unor zone de restricții suplimentare în statele membre în cauză, astfel cum se menționează la articolul 16 alineatul (4) din Directiva 2005/94/CE, ca urmare a izbucnirii unui focar epidemic sau a unor focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă, precum și durata măsurilor care urmează să se aplice în zonele respective. În prezent, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 stabilește, de asemenea, norme pentru expedierea păsărilor de curte vii, a puilor de o zi și a ouălor pentru incubație din zonele de restricții suplimentare în alte state membre, sub rezerva respectării anumitor condiții. |
| --- | --- |

(4)

Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost ulterior modificată prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/1841 a Comisiei (6) pentru a consolida măsurile de control al bolilor aplicabile în zonele în care există un risc crescut de răspândire a gripei aviare înalt patogene. În consecință, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 prevede în prezent stabilirea la nivelul Uniunii a unor zone de restricții suplimentare în statele membre în cauză, astfel cum se menționează la articolul 16 alineatul (4) din Directiva 2005/94/CE, ca urmare a izbucnirii unui focar epidemic sau a unor focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă, precum și durata măsurilor care urmează să se aplice în zonele respective. În prezent, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 stabilește, de asemenea, norme pentru expedierea păsărilor de curte vii, a puilor de o zi și a ouălor pentru incubație din zonele de restricții suplimentare în alte state membre, sub rezerva respectării anumitor condiții.

| (5) | În plus, anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată de multe ori, în principal pentru a se ține cont de modificările limitelor zonelor de protecție și de supraveghere stabilite de statele membre în cauză în conformitate cu Directiva 2005/94/CE. Anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată cel mai recent prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/2175 a Comisiei (7), ca urmare a notificării de către Bulgaria și Italia a unor noi focare de gripă aviară înalt patogenă în respectivele state membre. Bulgaria a notificat Comisiei apariția a două focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N8 în exploatații avicole situate în regiunile Sliven și Yambol din statul membru respectiv. Italia a notificat Comisiei apariția unor focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N8 în exploatații avicole situate în regiunile Lombardia, Piemonte și Lazio din statul membru respectiv. Respectivele state membre au notificat Comisiei și faptul că au luat măsurile necesare în conformitate cu Directiva 2005/94/CE ca urmare a izbucnirii respectivelor focare epidemice, inclusiv stabilirea unor zone de protecție și de supraveghere în jurul exploatațiilor avicole în care s-au constatat cazuri de infecții, iar în cazul Italiei, extinderea zonelor de restricții suplimentare. |
| --- | --- |

(5)

În plus, anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată de multe ori, în principal pentru a se ține cont de modificările limitelor zonelor de protecție și de supraveghere stabilite de statele membre în cauză în conformitate cu Directiva 2005/94/CE. Anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a fost modificată cel mai recent prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/2175 a Comisiei (7), ca urmare a notificării de către Bulgaria și Italia a unor noi focare de gripă aviară înalt patogenă în respectivele state membre. Bulgaria a notificat Comisiei apariția a două focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N8 în exploatații avicole situate în regiunile Sliven și Yambol din statul membru respectiv. Italia a notificat Comisiei apariția unor focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N8 în exploatații avicole situate în regiunile Lombardia, Piemonte și Lazio din statul membru respectiv. Respectivele state membre au notificat Comisiei și faptul că au luat măsurile necesare în conformitate cu Directiva 2005/94/CE ca urmare a izbucnirii respectivelor focare epidemice, inclusiv stabilirea unor zone de protecție și de supraveghere în jurul exploatațiilor avicole în care s-au constatat cazuri de infecții, iar în cazul Italiei, extinderea zonelor de restricții suplimentare.

| (6) | De la data celei mai recente modificări a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2017/247 prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/2175, Bulgaria a notificat Comisiei apariția recentă a unui focar epidemic de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N8 într-o exploatație avicolă situată în regiunea Stara Zagora din statul membru respectiv. Bulgaria a notificat Comisiei și faptul că a luat măsurile necesare în conformitate cu Directiva 2005/94/CE ca urmare a respectivului focar epidemic recent, inclusiv stabilirea unor zone de protecție și de supraveghere în jurul exploatației avicole în care s-au constatat cazuri de infecții. |
| --- | --- |

(6)

De la data celei mai recente modificări a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2017/247 prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/2175, Bulgaria a notificat Comisiei apariția recentă a unui focar epidemic de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N8 într-o exploatație avicolă situată în regiunea Stara Zagora din statul membru respectiv. Bulgaria a notificat Comisiei și faptul că a luat măsurile necesare în conformitate cu Directiva 2005/94/CE ca urmare a respectivului focar epidemic recent, inclusiv stabilirea unor zone de protecție și de supraveghere în jurul exploatației avicole în care s-au constatat cazuri de infecții.

| (7) | În plus, Italia a notificat Comisiei apariția unor noi focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N8 în exploatații avicole situate în regiunile Lombardia și Veneto din statul membru respectiv. Italia a notificat Comisiei și faptul că a luat măsurile necesare în conformitate cu Directiva 2005/94/CE ca urmare a apariției acestor recente focare epidemice, inclusiv stabilirea unor zone de protecție și de supraveghere în jurul exploatațiilor avicole în care s-au constatat cazuri de infecții. |
| --- | --- |

(7)

În plus, Italia a notificat Comisiei apariția unor noi focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N8 în exploatații avicole situate în regiunile Lombardia și Veneto din statul membru respectiv. Italia a notificat Comisiei și faptul că a luat măsurile necesare în conformitate cu Directiva 2005/94/CE ca urmare a apariției acestor recente focare epidemice, inclusiv stabilirea unor zone de protecție și de supraveghere în jurul exploatațiilor avicole în care s-au constatat cazuri de infecții.

| (8) | Comisia a examinat măsurile luate de Bulgaria și Italia în conformitate cu Directiva 2005/94/CE ca urmare a recentelor focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă apărute în statele membre respective și admite că limitele zonelor de protecție și de supraveghere stabilite de autoritățile competente din aceste două state membre se află la o distanță suficientă față de orice exploatație avicolă în care a fost confirmat un focar de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N8. |
| --- | --- |

(8)

Comisia a examinat măsurile luate de Bulgaria și Italia în conformitate cu Directiva 2005/94/CE ca urmare a recentelor focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă apărute în statele membre respective și admite că limitele zonelor de protecție și de supraveghere stabilite de autoritățile competente din aceste două state membre se află la o distanță suficientă față de orice exploatație avicolă în care a fost confirmat un focar de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N8.

| (9) | Pentru a se preveni orice perturbări inutile ale comerțului din Uniune și pentru a se evita impunerea de către țări terțe a unor bariere nejustificate în calea comerțului, este necesar să se descrie rapid la nivelul Uniunii, în colaborare cu Bulgaria și Italia, zonele de protecție și de supraveghere stabilite în respectivele două state membre, în conformitate cu Directiva 2005/94/CE, ca urmare a apariției recentelor focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă în statele membre respective. Prin urmare, rubricile referitoare la Bulgaria și Italia din anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui actualizate pentru a se ține cont de actuala situație epidemiologică din aceste state membre în ceea ce privește boala respectivă. În particular, în listele din anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui adăugate noi rubrici pentru zonele de protecție și de supraveghere din Bulgaria și Italia, care fac în prezent obiectul unor restricții în conformitate cu Directiva 2005/94/CE. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a se preveni orice perturbări inutile ale comerțului din Uniune și pentru a se evita impunerea de către țări terțe a unor bariere nejustificate în calea comerțului, este necesar să se descrie rapid la nivelul Uniunii, în colaborare cu Bulgaria și Italia, zonele de protecție și de supraveghere stabilite în respectivele două state membre, în conformitate cu Directiva 2005/94/CE, ca urmare a apariției recentelor focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă în statele membre respective. Prin urmare, rubricile referitoare la Bulgaria și Italia din anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui actualizate pentru a se ține cont de actuala situație epidemiologică din aceste state membre în ceea ce privește boala respectivă. În particular, în listele din anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui adăugate noi rubrici pentru zonele de protecție și de supraveghere din Bulgaria și Italia, care fac în prezent obiectul unor restricții în conformitate cu Directiva 2005/94/CE.

| (10) | Prin urmare, anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui modificată pentru a se actualiza regionalizarea la nivelul Uniunii cu scopul de a include zonele de protecție și de supraveghere stabilite în Bulgaria și Italia în conformitate cu Directiva 2005/94/CE, ca urmare a recentelor focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă din respectivele state membre, precum și durata restricțiilor aplicabile în zonele respective. |
| --- | --- |

(10)

Prin urmare, anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui modificată pentru a se actualiza regionalizarea la nivelul Uniunii cu scopul de a include zonele de protecție și de supraveghere stabilite în Bulgaria și Italia în conformitate cu Directiva 2005/94/CE, ca urmare a recentelor focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă din respectivele state membre, precum și durata restricțiilor aplicabile în zonele respective.

| (11) | Prin urmare, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(11)

Prin urmare, Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 ar trebui modificată în consecință.

| (12) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(12)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 11 decembrie 2017.

Pentru Comisie

Vytenis ANDRIUKAITIS

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 395, 30.12.1989, p. 13.

1

(2)  
  JO L 224, 18.8.1990, p. 29.

2

(3)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 a Comisiei din 9 februarie 2017 privind măsurile de protecție vizând focarele de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre (JO L 36, 11.2.2017, p. 62).

3

(4)  Directiva 2005/94/CE a Consiliului din 20 decembrie 2005 privind măsurile comunitare de combatere a influenței aviare și de abrogare a Directivei 92/40/CEE (JO L 10, 14.1.2006, p. 16).

4

(5)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/696 a Comisiei din 11 aprilie 2017 de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2017/247 privind măsurile de protecție vizând focarele de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre (JO L 101, 13.4.2017, p. 80).

5

(6)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/1841 a Comisiei din 10 octombrie 2017 de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2017/247 privind măsurile de protecție vizând focarele de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre (JO L 261, 11.10.2017, p. 26).

6

(7)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/2175 a Comisiei din 21 noiembrie 2017 de modificare a anexei la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 privind măsurile de protecție vizând focarele de gripă aviară înalt patogenă din anumite state membre (JO L 306, 22.11.2017, p. 31).

7

---

ANEXĂ

Anexa la Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/247 se modifică după cum urmează:

| 1. | Partea A se modifică după cum urmează:






  (a) | rubrica pentru Bulgaria se înlocuiește cu următorul text:


  „Stat membru: Bulgaria








  Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 29 alineatul (1) din Directiva 2005/94/CE |
| --- | --- | --- | --- |
| Stara Zagora region, Municipality of Chirpan |
| Gita
  Darjava
  Svoboda
  Oslarka | 15.12.2017”; |

1.

Partea A se modifică după cum urmează:

(a)

rubrica pentru Bulgaria se înlocuiește cu următorul text:

„Stat membru: Bulgaria

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 29 alineatul (1) din Directiva 2005/94/CE

Stara Zagora region, Municipality of Chirpan

Gita

Darjava

Svoboda

Oslarka

15.12.2017”;

| (b) | rubrica pentru Italia se înlocuiește cu următorul text:


  „Stat membru: Italia








  Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 29 alineatul (1) din Directiva 2005/94/CE |
| --- | --- | --- |
| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0075) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,297588 E10,221751 |

(b)

rubrica pentru Italia se înlocuiește cu următorul text:

„Stat membru: Italia

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 29 alineatul (1) din Directiva 2005/94/CE

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0075) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,297588 E10,221751

7.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0076) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,280826 E10,219352 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0076) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,280826 E10,219352

6.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0077) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,264774 E10,205204 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0077) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,264774 E10,205204

5.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0078) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,267177 E10,233081 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0078) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,267177 E10,233081

5.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0079) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,291849 E10,220940 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0079) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,291849 E10,220940

6.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0080) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45.259133 E10.317484 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0080) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45.259133 E10.317484

16.12.2017

| — | The area of the parts of Veneto Region (ADNS 17/0082) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45.707605 E11.947517 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Veneto Region (ADNS 17/0082) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45.707605 E11.947517

29.12.2017”.

| 2. | Partea B se modifică după cum urmează:






  (a) | rubrica pentru Bulgaria se înlocuiește cu următorul text:


  „Stat membru: Bulgaria








  Zona care cuprinde | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 31 din Directiva 2005/94/CE |
| --- | --- | --- | --- |
| Sliven region, Municipality of Sliven |
| — | Glushnik |

2.

Partea B se modifică după cum urmează:

(a)

rubrica pentru Bulgaria se înlocuiește cu următorul text:

„Stat membru: Bulgaria

Zona care cuprinde

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 31 din Directiva 2005/94/CE

Sliven region, Municipality of Sliven

—

Glushnik

| — | Kaloyanovo |
| --- | --- |

—

Kaloyanovo

25.11.2017 – 3.12.2017

| — | Sliven |
| --- | --- |

—

Sliven

| — | Trapoklovo |
| --- | --- |

—

Trapoklovo

| — | Dragodanovo |
| --- | --- |

—

Dragodanovo

| — | Kamen |
| --- | --- |

—

Kamen

| — | Topolchane |
| --- | --- |

—

Topolchane

| — | Sotirya |
| --- | --- |

—

Sotirya

| — | Sedlarevo |
| --- | --- |

—

Sedlarevo

3.12.2017

| — | Zhelyu voyvoda |
| --- | --- |

—

Zhelyu voyvoda

| — | Blatets |
| --- | --- |

—

Blatets

| — | Gorno Aleksandorvo |
| --- | --- |

—

Gorno Aleksandorvo

7.12.2017

Yambol region

| — | Municipality of Straldzha |
| --- | --- |

—

Municipality of Straldzha

| — | Zimnitsa |
| --- | --- |

—

Zimnitsa

| — | Charda |
| --- | --- |

—

Charda

30.11.2017 – 7.12.2017

| — | Municipality of Straldzha |
| --- | --- |

—

Municipality of Straldzha

| — | Straldzha |
| --- | --- |

—

Straldzha

| — | Atolovo |
| --- | --- |

—

Atolovo

| — | Vodenichene |
| --- | --- |

—

Vodenichene

| — | Dzinot |
| --- | --- |

—

Dzinot

| — | Lozentets |
| --- | --- |

—

Lozentets

| — | Municipality of Tundzha |
| --- | --- |

—

Municipality of Tundzha

| — | Mogila |
| --- | --- |

—

Mogila

| — | Veselinovo |
| --- | --- |

—

Veselinovo

| — | Kabile |
| --- | --- |

—

Kabile

| — | Chargan |
| --- | --- |

—

Chargan

| — | Municipality of Yambol |
| --- | --- |

—

Municipality of Yambol

| — | Yambol city |
| --- | --- |

—

Yambol city

7.12.2017

Stara Zagora region

| — | Municipality of Chirpan |
| --- | --- |

—

Municipality of Chirpan

| — | Gita |
| --- | --- |

—

Gita

| — | Darjava |
| --- | --- |

—

Darjava

| — | Svoboda |
| --- | --- |

—

Svoboda

| — | Oslarka |
| --- | --- |

—

Oslarka

16.12.2017 – 24.12.2017

| — | Municipality of Chirpan |
| --- | --- |

—

Municipality of Chirpan

| — | Chirpan |
| --- | --- |

—

Chirpan

| — | Dimitrievo |
| --- | --- |

—

Dimitrievo

| — | Malko Tranovo |
| --- | --- |

—

Malko Tranovo

| — | Rupkite |
| --- | --- |

—

Rupkite

| — | Svoboda |
| --- | --- |

—

Svoboda

| — | Tselina |
| --- | --- |

—

Tselina

| — | Tsenovo |
| --- | --- |

—

Tsenovo

| — | Volovarovo |
| --- | --- |

—

Volovarovo

| — | Yazdach |
| --- | --- |

—

Yazdach

| — | Zetiovo |
| --- | --- |

—

Zetiovo

| — | Zlatna Livada |
| --- | --- |

—

Zlatna Livada

| — | Municipality of Stara Zagora |
| --- | --- |

—

Municipality of Stara Zagora

| — | Vodenicharovo |
| --- | --- |

—

Vodenicharovo

| — | Samuilovo |
| --- | --- |

—

Samuilovo

| — | Kozarevec |
| --- | --- |

—

Kozarevec

24.12.2017

Haskovo region, Municipality of Dimitrovgrad

| — | Merichleri |
| --- | --- |

—

Merichleri

| — | Velikan |
| --- | --- |

—

Velikan

24.12.2017”;

| (b) | rubrica pentru Italia se înlocuiește cu următorul text:


  „Stat membru: Italia








  Zona care cuprinde: | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 31 din Directiva 2005/94/CE |
| --- | --- | --- |
| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0060) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,275251 E10,160212 |

(b)

rubrica pentru Italia se înlocuiește cu următorul text:

„Stat membru: Italia

Zona care cuprinde:

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 31 din Directiva 2005/94/CE

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0060) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,275251 E10,160212

29.11.2017 – 7.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0060) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,275251 E10,160212 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0060) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,275251 E10,160212

7.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0061) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,273215 E10,15843 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0061) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,273215 E10,15843

29.11.2017 – 7.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0061) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,273215 E10,15843 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0061) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,273215 E10,15843

7.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0062) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,279373 E 10,243124 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0062) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,279373 E 10,243124

29.11.2017 – 7.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0062) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,279373 E 10,243124 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0062) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,279373 E 10,243124

7.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0063) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,244372 E10,19965 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0063) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,244372 E10,19965

29.11.2017 – 7.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0063) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 45,244372 E 10,19965 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0063) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 45,244372 E 10,19965

7.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0064) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,551421 E9,742449 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0064) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,551421 E9,742449

27.11.2017 – 5.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0064) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,551421 E9,742449 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0064) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,551421 E9,742449

5.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0065) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,247829 E10,173639 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0065) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,247829 E10,173639

28.11.2017 – 6.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0065) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,247829 E10,173639 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0065) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,247829 E10,173639

6.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0066) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,314835 E10,183902 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0066) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,314835 E10,183902

29.11.2017 – 7.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0066) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,314835 E10,183902 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0066) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,314835 E10,183902

7.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0067) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,268601 E10,198274 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0067) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,268601 E10,198274

30.11.2017 – 8.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0067) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,268601 E10,198274 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0067) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,268601 E10,198274

8.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0068) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,287212 E10,211417 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0068) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,287212 E10,211417

30.11.2017 – 8.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0068) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,287212 E10,211417 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0068) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,287212 E10,211417

8.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0069) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,257394 E10,236272 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0069) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,257394 E10,236272

1.12.2017 – 9.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0069) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,257394 E10,236272 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0069) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,257394 E10,236272

9.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0070) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,294615 E10,262587 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0070) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,294615 E10,262587

5.12.2017 – 13.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0070) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,294615 E10,262587 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0070) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,294615 E10,262587

13.12.2017

| — | The area of the parts of Piemonte Region (ADNS 17/0071) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,028312 E8,129643 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Piemonte Region (ADNS 17/0071) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,028312 E8,129643

2.12.2017 – 10.12.2017

| — | The area of the parts of Piemonte Region (ADNS 17/0071) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,028312 E8,129643 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Piemonte Region (ADNS 17/0071) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,028312 E8,129643

10.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0072) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,279698 E10.2546060 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0072) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,279698 E10.2546060

3.12.2017 – 11.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0072) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,279698 E10.2546060 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0072) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,279698 E10.2546060

11.12.2017

| — | The area of the parts of Lazio Region (ADNS 17/0073) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N41,933396 E12,82672 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lazio Region (ADNS 17/0073) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N41,933396 E12,82672

27.11.2017 – 5.12.2017

| — | The area of the parts of Lazio Region (ADNS 17/0073) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N41,933396 E12,82672 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lazio Region (ADNS 17/0073) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N41,933396 E12,82672

5.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0074) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,221999 E10,142106 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0074) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,221999 E10,142106

3.12.2017 – 11.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0074) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,221999 E10,142106 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0074) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,221999 E10,142106

11.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0075) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,297588 E10,221751 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0075) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,297588 E10,221751

8.12.2017 – 16.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0075) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,297588 E10,221751 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0075) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,297588 E10,221751

16.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0076) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,280826 E10,219352 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0076) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,280826 E10,219352

7.12.2017 – 15.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0076) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,280826 E10,219352 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0076) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,280826 E10,219352

15.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0077) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,264774 E10,205204 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0077) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,264774 E10,205204

6.12.2017 – 14.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0077) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,264774 E10,205204 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0077) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,264774 E10,205204

14.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0078) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,267177 E10,233081 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0078) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,267177 E10,233081

6.12.2017 – 14.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0078) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,267177 E10,233081 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0078) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,267177 E10,233081

14.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0079) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,291849 E10,220940 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0079) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,291849 E10,220940

7.12.2017 – 15.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0079) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,291849 E10,220940 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0079) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45,291849 E10,220940

15.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0080) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45.259133 E10.317484 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0080) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45.259133 E10.317484

17.12.2017 – 25.12.2017

| — | The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0080) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45.259133 E10.317484 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Lombardia Region (ADNS 17/0080) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45.259133 E10.317484

25.12.2017

| — | The area of the parts of Veneto Region (ADNS 17/0082) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45.707605 E11.947517 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Veneto Region (ADNS 17/0082) contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45.707605 E11.947517

30.12.2017 – 7.1.2018

| — | The area of the parts of Veneto Region (ADNS 17/0082) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45.707605 E11.947517 |
| --- | --- |

—

The area of the parts of Veneto Region (ADNS 17/0082) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N45.707605 E11.947517

7.1.2018”.

---

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAŢIONALE

| 12.12.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/136 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/136

---

DECIZIA NR. 52/2017 A COMITETULUI MIXT INSTITUIT PRIN ACORDUL DE RECUNOAȘTERE RECIPROCĂ ÎNTRE COMUNITATEA EUROPEANĂ ȘI STATELE UNITE ALE AMERICII

din 24 noiembrie 2017

referitoare la includerea unor organisme de evaluare a conformității în anexa sectorială privind compatibilitatea electromagnetică [2017/2290]

COMITETUL MIXT,

având în vedere Acordul de recunoaștere reciprocă dintre Comunitatea Europeană și Statele Unite ale Americii, în special articolele 7 și 14,

întrucât Comitetului mixt îi revine sarcina de a lua decizia de a include unul sau mai multe organisme de evaluare a conformității într-o anexă sectorială,

DECIDE:

| 1. | Organismul de evaluare a conformității menționat în anexa A se adaugă în lista organismelor de evaluare a conformității din coloana „Accesul CE la piața SUA” a secțiunii V din anexa sectorială privind compatibilitatea electromagnetică. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Competențele specifice ale organismului de evaluare a conformității menționat în anexa A în ceea ce privește produsele și procedurile de evaluare a conformității au fost convenite de părți și vor fi menținute de către acestea. |
| --- | --- |

2.

Prezenta decizie, întocmită în două exemplare, este semnată de reprezentanții Comitetului mixt autorizați să acționeze în numele părților în scopul modificării acordului. Prezenta decizie produce efecte începând cu data ultimei semnături.

În numele Statelor Unite ale Americii

James C. SANFORD

Semnată la Washington DC, 15 noiembrie 2017.

În numele Uniunii Europene

Ignacio IRUARRIZAGA

Semnată la Bruxelles, 24 noiembrie 2017.

---

ANEXA A

Organismul CE de evaluare a conformității adăugat în lista organismelor de evaluare a conformității din coloana „Accesul CE la piața SUA” a secțiunii V din anexa sectorială privind compatibilitatea electromagnetică

| EMITECH Chassieu |
| --- |
| 7, rue Georges Méliès |
| 69680 Chassieu |
| FRANȚA |

EMITECH Chassieu

7, rue Georges Méliès

69680 Chassieu

FRANȚA

---

| 12.12.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/138 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/138

---

DECIZIA NR. 53/2017 A COMITETULUI MIXT INSTITUIT PRIN ACORDUL DE RECUNOAȘTERE RECIPROCĂ ÎNTRE COMUNITATEA EUROPEANĂ ȘI STATELE UNITE ALE AMERICII

din 24 noiembrie 2017

referitoare la includerea unor organisme de evaluare a conformității în anexa sectorială privind compatibilitatea electromagnetică [2017/2291]

COMITETUL MIXT,

având în vedere Acordul de recunoaștere reciprocă dintre Comunitatea Europeană și Statele Unite ale Americii, în special articolele 7 și 14,

întrucât Comitetului mixt îi revine sarcina de a lua decizia de a include unul sau mai multe organisme de evaluare a conformității într-o anexă sectorială,

DECIDE:

| 1. | Organismul de evaluare a conformității menționat în anexa A se adaugă în lista organismelor de evaluare a conformității din coloana „Accesul CE la piața SUA” a secțiunii V din anexa sectorială privind compatibilitatea electromagnetică. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Competențele specifice ale organismului de evaluare a conformității menționat în anexa A în ceea ce privește produsele și procedurile de evaluare a conformității au fost convenite de părți și vor fi menținute de către acestea |
| --- | --- |

2.

Prezenta decizie, întocmită în două exemplare, este semnată de reprezentanții Comitetului mixt autorizați să acționeze în numele părților în scopul modificării acordului. Prezenta decizie produce efecte începând cu data ultimei semnături.

În numele Statelor Unite ale Americii

James C. SANFORD

Semnată la Washington DC, 15 noiembrie 2017.

În numele Uniunii Europene

Ignacio IRUARRIZAGA

Semnată la Bruxelles, 24 noiembrie 2017.

---

ANEXA A

Organismul CE de evaluare a conformității adăugat în lista organismelor de evaluare a conformității din coloana „Accesul CE la piața SUA” a secțiunii V din anexa sectorială privind compatibilitatea electromagnetică

| CMC Centro Misure Compatibilità Srl |
| --- |
| Via della Fisica, 20 |
| 36016 Thiene (VI) |
| ITALIA |

CMC Centro Misure Compatibilità Srl

Via della Fisica, 20

36016 Thiene (VI)

ITALIA

---

| 12.12.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 328/140 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 328/140

---

DECIZIA NR. 54/2017 A COMITETULUI MIXT INSTITUIT PRIN ACORDUL DE RECUNOAȘTERE RECIPROCĂ ÎNTRE COMUNITATEA EUROPEANĂ ȘI STATELE UNITE ALE AMERICII

din 24 noiembrie 2017

referitoare la includerea unor organisme de evaluare a conformității în anexa sectorială privind compatibilitatea electromagnetică [2017/2292]

COMITETUL MIXT,

având în vedere Acordul de recunoaștere reciprocă dintre Comunitatea Europeană și Statele Unite ale Americii, în special articolele 7 și 14,

întrucât Comitetului mixt îi revine sarcina de a lua decizia de a include unul sau mai multe organisme de evaluare a conformității într-o anexă sectorială,

DECIDE:

| 1. | Organismul de evaluare a conformității menționat în anexa A se adaugă în lista organismelor de evaluare a conformității din coloana „Accesul CE la piața SUA” a secțiunii V din anexa sectorială privind compatibilitatea electromagnetică. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Competențele specifice ale organismului de evaluare a conformității menționat în anexa A în ceea ce privește produsele și procedurile de evaluare a conformității au fost convenite de părți și vor fi menținute de către acestea. |
| --- | --- |

2.

Prezenta decizie, întocmită în două exemplare, este semnată de reprezentanții Comitetului mixt autorizați să acționeze în numele părților în scopul modificării acordului. Prezenta decizie produce efecte începând cu data ultimei semnături.

În numele Statelor Unite ale Americii

James C. SANFORD

Semnată la Washington DC, 15 noiembrie 2017.

În numele Uniunii Europene

Ignacio IRUARRIZAGA

Semnată la Bruxelles, 24 noiembrie 2017.

---

ANEXA A

Organismul CE de evaluare a conformității adăugat în lista organismelor de evaluare a conformității din coloana „Accesul CE la piața SUA” a secțiunii V din anexa sectorială privind compatibilitatea electromagnetică

| Emilab Srl |
| --- |
| Via F. lli Solari 5/A |
| 33020 Amaro (UD) |
| ITALIA |

Emilab Srl

Via F. lli Solari 5/A

33020 Amaro (UD)

ITALIA

---