# Službeni list L 347/2017

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 347 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 60.28. prosinca 2017. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 347

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 60.28. prosinca 2017.

---

| Sadržaj | | I.   I. Zakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2017/2401 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva | 1 |
| | * | Uredba (EU) 2017/2402 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o utvrđivanju općeg okvira za sekuritizaciju i o uspostavi specifičnog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju te o izmjeni direktiva 2009/65/EZ, 2009/138/EZ i 2011/61/EU te uredaba (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 648/2012 | 35 |
| | * | Uredba (EU) 2017/2403 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o održivom upravljanju vanjskim ribarskim flotama i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1006/2008 | 81 |

Sadržaj

I.   I. Zakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Uredba (EU) 2017/2401 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva

1

*

Uredba (EU) 2017/2402 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o utvrđivanju općeg okvira za sekuritizaciju i o uspostavi specifičnog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju te o izmjeni direktiva 2009/65/EZ, 2009/138/EZ i 2011/61/EU te uredaba (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 648/2012

35

*

Uredba (EU) 2017/2403 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o održivom upravljanju vanjskim ribarskim flotama i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1006/2008

81

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

I. I. Zakonodavni akti

UREDBE

| 28.12.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 347/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 347/1

---

UREDBA (EU) 2017/2401 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 12. prosinca 2017.

o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke (1)

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

| (1) | Sekuritizacije su važan sastavni dio dobrog funkcioniranja financijskih tržišta u mjeri u kojoj pridonose diversifikaciji izvora financiranja i izvora diversifikacije rizika kreditnih institucija i investicijskih društava („institucije”) te oslobađanju regulatornog kapitala koji se može preraspodijeliti za potporu daljnjem kreditiranju, posebno izvora financiranju realnog gospodarstva. Nadalje, sekuritizacijama se institucijama i ostalim sudionicima na tržištu pružaju dodatne mogućnosti ulaganja, čime se omogućuje diversifikacija portfelja i olakšava priljev izvora financiranja prema poduzećima i pojedincima u državama članicama i prekogranično diljem Unije. Te bi koristi, međutim, trebalo ponderirati u odnosu na njihove potencijalne troškove i rizike, uključujući njihov učinak na financijsku stabilnost. Kao što se pokazalo tijekom prve faze financijske krize koja je započela u ljeto 2007., loše prakse na sekuritizacijskim tržištima znatno su ugrozile integritet financijskog sustava, i to zbog prekomjerne financijske poluge, netransparentnih i složenih struktura zbog kojih je određivanje cijena postalo problematično, mehaničkog oslanjanja na eksterne rejting-sustave odnosno nepodudarnosti između interesa ulagatelja i inicijatora („rizici agencije”). |
| --- | --- |

(1)

Sekuritizacije su važan sastavni dio dobrog funkcioniranja financijskih tržišta u mjeri u kojoj pridonose diversifikaciji izvora financiranja i izvora diversifikacije rizika kreditnih institucija i investicijskih društava („institucije”) te oslobađanju regulatornog kapitala koji se može preraspodijeliti za potporu daljnjem kreditiranju, posebno izvora financiranju realnog gospodarstva. Nadalje, sekuritizacijama se institucijama i ostalim sudionicima na tržištu pružaju dodatne mogućnosti ulaganja, čime se omogućuje diversifikacija portfelja i olakšava priljev izvora financiranja prema poduzećima i pojedincima u državama članicama i prekogranično diljem Unije. Te bi koristi, međutim, trebalo ponderirati u odnosu na njihove potencijalne troškove i rizike, uključujući njihov učinak na financijsku stabilnost. Kao što se pokazalo tijekom prve faze financijske krize koja je započela u ljeto 2007., loše prakse na sekuritizacijskim tržištima znatno su ugrozile integritet financijskog sustava, i to zbog prekomjerne financijske poluge, netransparentnih i složenih struktura zbog kojih je određivanje cijena postalo problematično, mehaničkog oslanjanja na eksterne rejting-sustave odnosno nepodudarnosti između interesa ulagatelja i inicijatora („rizici agencije”).

| (2) | Posljednjih godina obujam izdavanja sekuritizacija u Uniji zadržao se ispod svoje najviše razine u pretkriznom razdoblju, za što postoji više razloga, uključujući i stigmu koju takve transakcije nose. Kako bi se spriječilo ponovno pojavljivanje okolnosti zbog kojih je financijska kriza i nastala, oporavak sekuritizacijskih tržišta trebao bi se temeljiti na dobrim i razboritim tržišnim praksama. U tom cilju Uredbom (EU) 2017/2402 Europskog parlamenta i Vijeća (4) određuju se temeljni elementi općeg sekuritizacijskog okvira, s kriterijima za utvrđivanje jednostavnih, transparentnih i standardiziranih („STS”) sekuritizacija i sustavom nadzora za praćenje pravilne primjene tih kriterija od strane inicijatora, sponzora, izdavatelja i institucionalnih ulagatelja. Nadalje, tom uredbom predviđen je niz zajedničkih zahtjeva u pogledu zadržavanja rizika, dubinske analize i objavljivanja podataka za sve sektore financijskih usluga. |
| --- | --- |

(2)

Posljednjih godina obujam izdavanja sekuritizacija u Uniji zadržao se ispod svoje najviše razine u pretkriznom razdoblju, za što postoji više razloga, uključujući i stigmu koju takve transakcije nose. Kako bi se spriječilo ponovno pojavljivanje okolnosti zbog kojih je financijska kriza i nastala, oporavak sekuritizacijskih tržišta trebao bi se temeljiti na dobrim i razboritim tržišnim praksama. U tom cilju Uredbom (EU) 2017/2402 Europskog parlamenta i Vijeća (4) određuju se temeljni elementi općeg sekuritizacijskog okvira, s kriterijima za utvrđivanje jednostavnih, transparentnih i standardiziranih („STS”) sekuritizacija i sustavom nadzora za praćenje pravilne primjene tih kriterija od strane inicijatora, sponzora, izdavatelja i institucionalnih ulagatelja. Nadalje, tom uredbom predviđen je niz zajedničkih zahtjeva u pogledu zadržavanja rizika, dubinske analize i objavljivanja podataka za sve sektore financijskih usluga.

| (3) | U skladu s ciljevima Uredbe (EU) 2017/2402 , regulatorne kapitalne zahtjeve utvrđene u Uredbi (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i vijeća (5) za institucije koje su inicijatori, sponzori ili ulagatelji sekuritizacija trebalo bi izmijeniti kako bi se na odgovarajući način odrazile specifične značajke STS sekuritizacija, ako te sekuritizacije ispunjavaju i dodatne zahtjeve utvrđene u ovoj Uredbi, i kako bi se riješili nedostatci koji su postali očiti tijekom financijske krize, osobito mehaničko oslanjanje na eksterne rejting-sustave, pretjerano niski ponderi rizika za sekuritizacijske tranše s visokim rejtingom i, s druge strane, pretjerano visoki ponderi rizika za tranše s niskim rejtingom te nedostatna osjetljivost na rizik. Bazelski odbor za nadzor banaka („BCBS”) 11. prosinca 2014. objavio je svoje „Revizije sekuritizacijskog okvira” („revidirani bazelski okvir”) u kojima su iznesene razne promjene regulatornih kapitalnih standarda za sekuritizacije kako bi se riješili ti specifični nedostatci. BCBS je 11. srpnja 2016. objavio ažurirani standard za tretman regulatornog kapitala sekuritiziranih izloženosti koji uključuje tretman regulatornog kapitala za „jednostavne, transparentne i usporedive” sekuritizacije. Tim se standardom mijenjaj revidirani bazelski okvir. U izmjenama Uredbe (EU) br. 575/2013 trebale bi se uzeti u obzir odredbe revidiranog bazelskog okvira kako je on izmijenjen. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s ciljevima Uredbe (EU) 2017/2402 , regulatorne kapitalne zahtjeve utvrđene u Uredbi (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i vijeća (5) za institucije koje su inicijatori, sponzori ili ulagatelji sekuritizacija trebalo bi izmijeniti kako bi se na odgovarajući način odrazile specifične značajke STS sekuritizacija, ako te sekuritizacije ispunjavaju i dodatne zahtjeve utvrđene u ovoj Uredbi, i kako bi se riješili nedostatci koji su postali očiti tijekom financijske krize, osobito mehaničko oslanjanje na eksterne rejting-sustave, pretjerano niski ponderi rizika za sekuritizacijske tranše s visokim rejtingom i, s druge strane, pretjerano visoki ponderi rizika za tranše s niskim rejtingom te nedostatna osjetljivost na rizik. Bazelski odbor za nadzor banaka („BCBS”) 11. prosinca 2014. objavio je svoje „Revizije sekuritizacijskog okvira” („revidirani bazelski okvir”) u kojima su iznesene razne promjene regulatornih kapitalnih standarda za sekuritizacije kako bi se riješili ti specifični nedostatci. BCBS je 11. srpnja 2016. objavio ažurirani standard za tretman regulatornog kapitala sekuritiziranih izloženosti koji uključuje tretman regulatornog kapitala za „jednostavne, transparentne i usporedive” sekuritizacije. Tim se standardom mijenjaj revidirani bazelski okvir. U izmjenama Uredbe (EU) br. 575/2013 trebale bi se uzeti u obzir odredbe revidiranog bazelskog okvira kako je on izmijenjen.

| (4) | Na kapitalne zahtjeve za pozicije u sekuritizaciji na temelju Uredbe (EU) br. 575/2013 za sve bi se institucije trebale primjenjivati iste metode izračuna. Kao prvo i kako bi uklonila svaki oblik mehaničkog oslanjanja na eksterne rejting-sustave, institucija bi trebala primjenjivati vlastiti izračun regulatornih kapitalnih zahtjeva ako ima odobrenje za primjenu pristupa zasnovanog na internim rejting-sustavima („pristup IRB”) u odnosu na izloženosti koje su iste vrste kao odnosne izloženosti te sekuritizacije te ako može izračunati regulatorne kapitalne zahtjeve u odnosu na odnosne izloženosti kao da one nisu bile sekuritizirane („KIRB”), u svakom slučaju podložno nekim unaprijed definiranim ulaznim podacima (IRB pristup sekuritizaciji - „SEC-IRBA”). Institucijama koje nisu u mogućnosti primjenjivati pristup SEC-IRBA u odnosu na svoje pozicije u određenoj sekuritizaciji trebao bi biti na raspolaganju standardizirani pristup sekuritizaciji („SEC-SA”). SEC-SA trebao bi se temeljiti na formuli koja kao ulazne podatke upotrebljava kapitalne zahtjeve koji bi se, na temelju standardiziranog pristupa kreditnom riziku, izračunali za odnosne izloženosti kao da one nisu bile sekuritizirane („Ksa”). Ako prva dva pristupa nisu dostupna, institucije bi trebale moći primijeniti pristup sekuritizaciji zasnovan na eksternim rejting sustavima (SEC-ERBA). U okviru pristupa SEC-ERBA, sekuritizacijskim tranšama trebali bi se dodijeliti kapitalni zahtjevi na temelju njihova eksternog rejtinga. Institucije bi, međutim, trebale uvijek primjenjivati SEC-ERBA-u kao alternativni pristup ako SEC-IRBA nije primjenjiv za tranše s niskim rejtingom i za neke tranše sa srednjim rejtingom STS sekuritizacija koje su utvrđene odgovarajućim parametrima. Za sekuritizacije koje nisu obuhvaćene kategorijom STS, primjenu pristupa SEC-SA nakon SEC-IRBA-a trebalo bi dodatno ograničiti. Nadalje, nadležna tijela trebala bi moći zabraniti primjenu pristupa SEC-SA ako njime nije moguće na odgovarajući način otkloniti rizike koje sekuritizacija predstavlja za mogućnost sanacije institucije ili financijsku stabilnost. Institucijama bi trebalo dozvoliti da, nakon obavijesti nadležnom tijelu, primjenjuju pristup SEC-ERBA u pogledu svih svojih sekuritizacija s rejtingom ako ne mogu primijeniti pristup SEC-IRBA. |
| --- | --- |

(4)

Na kapitalne zahtjeve za pozicije u sekuritizaciji na temelju Uredbe (EU) br. 575/2013 za sve bi se institucije trebale primjenjivati iste metode izračuna. Kao prvo i kako bi uklonila svaki oblik mehaničkog oslanjanja na eksterne rejting-sustave, institucija bi trebala primjenjivati vlastiti izračun regulatornih kapitalnih zahtjeva ako ima odobrenje za primjenu pristupa zasnovanog na internim rejting-sustavima („pristup IRB”) u odnosu na izloženosti koje su iste vrste kao odnosne izloženosti te sekuritizacije te ako može izračunati regulatorne kapitalne zahtjeve u odnosu na odnosne izloženosti kao da one nisu bile sekuritizirane („KIRB”), u svakom slučaju podložno nekim unaprijed definiranim ulaznim podacima (IRB pristup sekuritizaciji - „SEC-IRBA”). Institucijama koje nisu u mogućnosti primjenjivati pristup SEC-IRBA u odnosu na svoje pozicije u određenoj sekuritizaciji trebao bi biti na raspolaganju standardizirani pristup sekuritizaciji („SEC-SA”). SEC-SA trebao bi se temeljiti na formuli koja kao ulazne podatke upotrebljava kapitalne zahtjeve koji bi se, na temelju standardiziranog pristupa kreditnom riziku, izračunali za odnosne izloženosti kao da one nisu bile sekuritizirane („Ksa”). Ako prva dva pristupa nisu dostupna, institucije bi trebale moći primijeniti pristup sekuritizaciji zasnovan na eksternim rejting sustavima (SEC-ERBA). U okviru pristupa SEC-ERBA, sekuritizacijskim tranšama trebali bi se dodijeliti kapitalni zahtjevi na temelju njihova eksternog rejtinga. Institucije bi, međutim, trebale uvijek primjenjivati SEC-ERBA-u kao alternativni pristup ako SEC-IRBA nije primjenjiv za tranše s niskim rejtingom i za neke tranše sa srednjim rejtingom STS sekuritizacija koje su utvrđene odgovarajućim parametrima. Za sekuritizacije koje nisu obuhvaćene kategorijom STS, primjenu pristupa SEC-SA nakon SEC-IRBA-a trebalo bi dodatno ograničiti. Nadalje, nadležna tijela trebala bi moći zabraniti primjenu pristupa SEC-SA ako njime nije moguće na odgovarajući način otkloniti rizike koje sekuritizacija predstavlja za mogućnost sanacije institucije ili financijsku stabilnost. Institucijama bi trebalo dozvoliti da, nakon obavijesti nadležnom tijelu, primjenjuju pristup SEC-ERBA u pogledu svih svojih sekuritizacija s rejtingom ako ne mogu primijeniti pristup SEC-IRBA.

| (5) | Rizici agencije i modela češći su kod sekuritizacija nego kod druge financijske imovine i uzrokuju određenu razinu nesigurnosti u izračunu kapitalnih zahtjeva za sekuritizacije, čak i nakon što se u obzir uzmu svi odgovarajući činitelji rizika. Kako bi se ti rizici primjereno obuhvatili, Uredbu (EU) br. 575/2013 trebalo bi izmijeniti da bi se za sve sekuritizacijske pozicije utvrdila donja granica pondera rizika od najmanje 15 %. Resekuritizacije, međutim, podrazumijevaju veću složenost i rizičnost te su u skladu s tim u okviru [Uredbe (EU) 2017/2402 dopušteni samo određeni oblici resekuritizacije. Osim toga, na pozicije u resekuritizacijama trebao bi se primjenjivati konzervativniji izračun kapitalnih zahtjeva i donja granica pondera rizika od 100 %. |
| --- | --- |

(5)

Rizici agencije i modela češći su kod sekuritizacija nego kod druge financijske imovine i uzrokuju određenu razinu nesigurnosti u izračunu kapitalnih zahtjeva za sekuritizacije, čak i nakon što se u obzir uzmu svi odgovarajući činitelji rizika. Kako bi se ti rizici primjereno obuhvatili, Uredbu (EU) br. 575/2013 trebalo bi izmijeniti da bi se za sve sekuritizacijske pozicije utvrdila donja granica pondera rizika od najmanje 15 %. Resekuritizacije, međutim, podrazumijevaju veću složenost i rizičnost te su u skladu s tim u okviru [Uredbe (EU) 2017/2402 dopušteni samo određeni oblici resekuritizacije. Osim toga, na pozicije u resekuritizacijama trebao bi se primjenjivati konzervativniji izračun kapitalnih zahtjeva i donja granica pondera rizika od 100 %.

| (6) | Od institucije se ne bi smjelo zahtijevati da primjenjuje viši ponder rizika na nadređenu poziciju od onoga koji bi se primjenjivao da odnosne izloženosti drže izravno, čime se odražava korist od kreditnog poboljšanja koju podređene tranše donose nadređenim pozicijama u sekuritizacijskoj strukturi. Stoga bi se Uredbom (EU) br. 575/2013 trebao omogućiti pristup odnosnih izloženosti na temelju kojeg bi se nadređenoj sekuritizacijskoj poziciji trebao dodijeliti maksimalni ponder rizika koji je jednak prosječnom ponderu rizika ponderiranom izloženošću primjenjivom na odnosne izloženosti, a takav pristup trebao bi biti na raspolaganju bez obzira na to ima li relevantna pozicija svoj rejting ili ne i bez obzira na pristup koji se primjenjuje na odnosni skup (standardizirani pristup ili pristup IRB), podložno određenim uvjetima. |
| --- | --- |

(6)

Od institucije se ne bi smjelo zahtijevati da primjenjuje viši ponder rizika na nadređenu poziciju od onoga koji bi se primjenjivao da odnosne izloženosti drže izravno, čime se odražava korist od kreditnog poboljšanja koju podređene tranše donose nadređenim pozicijama u sekuritizacijskoj strukturi. Stoga bi se Uredbom (EU) br. 575/2013 trebao omogućiti pristup odnosnih izloženosti na temelju kojeg bi se nadređenoj sekuritizacijskoj poziciji trebao dodijeliti maksimalni ponder rizika koji je jednak prosječnom ponderu rizika ponderiranom izloženošću primjenjivom na odnosne izloženosti, a takav pristup trebao bi biti na raspolaganju bez obzira na to ima li relevantna pozicija svoj rejting ili ne i bez obzira na pristup koji se primjenjuje na odnosni skup (standardizirani pristup ili pristup IRB), podložno određenim uvjetima.

| (7) | U trenutačnom je okviru ukupna gornja granica u smislu iznosa izloženosti ponderiranih rizikom na raspolaganju institucijama koje mogu izračunati kapitalne zahtjeve za odnosne izloženosti u skladu s pristupom IRB kao da te izloženosti nisu bile sekuritizirane (KIRB). U mjeri u kojoj se sekuritizacijskim postupkom smanjuje rizik povezan s odnosnim izloženostima, ta bi gornja granica trebala biti na raspolaganju svim institucijama inicijatorima i sponzorima, bez obzira na pristup koji primjenjuju za izračun regulatornih kapitalnih zahtjeva za pozicije u sekuritizaciji. |
| --- | --- |

(7)

U trenutačnom je okviru ukupna gornja granica u smislu iznosa izloženosti ponderiranih rizikom na raspolaganju institucijama koje mogu izračunati kapitalne zahtjeve za odnosne izloženosti u skladu s pristupom IRB kao da te izloženosti nisu bile sekuritizirane (KIRB). U mjeri u kojoj se sekuritizacijskim postupkom smanjuje rizik povezan s odnosnim izloženostima, ta bi gornja granica trebala biti na raspolaganju svim institucijama inicijatorima i sponzorima, bez obzira na pristup koji primjenjuju za izračun regulatornih kapitalnih zahtjeva za pozicije u sekuritizaciji.

| (8) | Kao što je europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo) („EBA”) osnovano Uredbom (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (6) istaknulo u svojem izvješću o kvalificiranim sekuritizacijama iz srpnja 2015., empirijski dokazi o neispunjavanju obveza i gubitcima pokazuju da su tijekom financijske krize STS sekuritizacije imale bolje rezultate od ostalih sekuritizacija, zahvaljujući primjeni jednostavnih i transparentnih struktura i čvrstih praksi provedbe za STS sekuritizacije, što rezultira nižim kreditnim i operativnim rizicima te nižim rizicima agencije. Stoga je Uredbu (EU) br. 575/2013 primjereno izmijeniti kako bi se omogućila kalibracija za STS sekuritizacije koja je primjereno osjetljiva na rizik, pod uvjetom da one ispunjavaju i dodatne zahtjeve za umanjivanje rizika, na način koji je EBA preporučila u tom izvješću, što osobito uključuje nižu donju granicu pondera rizika od 10 % za nadređene pozicije. |
| --- | --- |

(8)

Kao što je europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo) („EBA”) osnovano Uredbom (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (6) istaknulo u svojem izvješću o kvalificiranim sekuritizacijama iz srpnja 2015., empirijski dokazi o neispunjavanju obveza i gubitcima pokazuju da su tijekom financijske krize STS sekuritizacije imale bolje rezultate od ostalih sekuritizacija, zahvaljujući primjeni jednostavnih i transparentnih struktura i čvrstih praksi provedbe za STS sekuritizacije, što rezultira nižim kreditnim i operativnim rizicima te nižim rizicima agencije. Stoga je Uredbu (EU) br. 575/2013 primjereno izmijeniti kako bi se omogućila kalibracija za STS sekuritizacije koja je primjereno osjetljiva na rizik, pod uvjetom da one ispunjavaju i dodatne zahtjeve za umanjivanje rizika, na način koji je EBA preporučila u tom izvješću, što osobito uključuje nižu donju granicu pondera rizika od 10 % za nadređene pozicije.

| (9) | Niže kapitalne zahtjeve koji se primjenjuju na STS sekuritizacije trebalo bi ograničiti na sekuritizacije u kojima se vlasništvo nad odnosnim izloženostima prenosi na sekuritizacijski subjekt posebne namjene odnosno „SSPN” („tradicionalne sekuritizacije”). Međutim, institucije koje zadržavaju nadređene pozicije u sintetskim sekuritizacijama osigurane odnosnim skupom kredita malim i srednjim poduzećima („MSP”) trebale bi također imati mogućnost na te pozicije primjenjivati niže kapitalne zahtjeve koji su na raspolaganju za STS sekuritizacije ako se smatra da su te transakcije visoke kvalitete u skladu s određenim strogim kriterijima, među ostalim i za prihvatljive ulagatelje. Osobito bi takva podgrupa sintetskih sekuritizacija trebala ostvarivati korist od jamstva ili protujamstva središnje vlasti ili središnje banke države članice ili razvojnog subjekta, ili institucionalnog ulagatelja pod uvjetom da su jamstvo ili protujamstvo koje su pružili potonji potpuno osigurani gotovinskim pologom kod institucija inicijatora. Povlaštenim tretmanom regulatornog kapitala za STS sekuritizacije koji bi bio na raspolaganju za te transakcije na temelju Uredbe (EU) br. 575/2013 ne dovodi se u pitanje usklađenost s okvirom Unije za državne potpore, kako je određen u Direktivi 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća (7). |
| --- | --- |

(9)

Niže kapitalne zahtjeve koji se primjenjuju na STS sekuritizacije trebalo bi ograničiti na sekuritizacije u kojima se vlasništvo nad odnosnim izloženostima prenosi na sekuritizacijski subjekt posebne namjene odnosno „SSPN” („tradicionalne sekuritizacije”). Međutim, institucije koje zadržavaju nadređene pozicije u sintetskim sekuritizacijama osigurane odnosnim skupom kredita malim i srednjim poduzećima („MSP”) trebale bi također imati mogućnost na te pozicije primjenjivati niže kapitalne zahtjeve koji su na raspolaganju za STS sekuritizacije ako se smatra da su te transakcije visoke kvalitete u skladu s određenim strogim kriterijima, među ostalim i za prihvatljive ulagatelje. Osobito bi takva podgrupa sintetskih sekuritizacija trebala ostvarivati korist od jamstva ili protujamstva središnje vlasti ili središnje banke države članice ili razvojnog subjekta, ili institucionalnog ulagatelja pod uvjetom da su jamstvo ili protujamstvo koje su pružili potonji potpuno osigurani gotovinskim pologom kod institucija inicijatora. Povlaštenim tretmanom regulatornog kapitala za STS sekuritizacije koji bi bio na raspolaganju za te transakcije na temelju Uredbe (EU) br. 575/2013 ne dovodi se u pitanje usklađenost s okvirom Unije za državne potpore, kako je određen u Direktivi 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća (7).

| (10) | Kako bi se harmonizirala nadzorna praksa širom Unije, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), uzimajući u obzir izvješće EBA-e, u vezi s detaljnijim utvrđivanjem uvjeta za prijenos kreditnog rizika na treće strane, pojma razmjernog prijenosa kreditnog rizika na treće strane te zahtjeva u pogledu procjene sekuritizacijskih transakcija koju provode nadležna tijela, u vezi s tradicionalnim i sintetskim sekuritizacijama. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (8). Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(10)

Kako bi se harmonizirala nadzorna praksa širom Unije, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), uzimajući u obzir izvješće EBA-e, u vezi s detaljnijim utvrđivanjem uvjeta za prijenos kreditnog rizika na treće strane, pojma razmjernog prijenosa kreditnog rizika na treće strane te zahtjeva u pogledu procjene sekuritizacijskih transakcija koju provode nadležna tijela, u vezi s tradicionalnim i sintetskim sekuritizacijama. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (8). Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (11) | Tehničkim standardima u pogledu financijskih usluga trebalo bi osigurati primjerenu zaštitu ulagateljâ i potrošačâ u Uniji. Bilo bi učinkovito i primjereno EBA-i, kao tijelu s visoko specijaliziranim stručnim znanjem, povjeriti izradu nacrta regulatornih tehničkih standarda koji ne uključuju donošenje političkih odluka, kao i njihovu dostavu Komisiji. |
| --- | --- |

(11)

Tehničkim standardima u pogledu financijskih usluga trebalo bi osigurati primjerenu zaštitu ulagateljâ i potrošačâ u Uniji. Bilo bi učinkovito i primjereno EBA-i, kao tijelu s visoko specijaliziranim stručnim znanjem, povjeriti izradu nacrta regulatornih tehničkih standarda koji ne uključuju donošenje političkih odluka, kao i njihovu dostavu Komisiji.

| (12) | Komisija bi trebala biti ovlaštena donijeti regulatorne tehničke standarde koje izradi EBA u pogledu toga što sačinjava primjereno konzervativne metode za mjerenje iznosa neiskorištenog dijela gotovinskih predujmova u kontekstu izračunavanja vrijednosti izloženosti sekuritizacije te u pogledu detaljnijeg utvrđivanja uvjeta za dopuštanje institucijama da izračunaju vrijednost KIRB za skup odnosnih izloženosti sekuritizacije kao u slučaju otkupljenih potraživanja. Komisija bi trebala donijeti te nacrte regulatornih tehničkih standarda putem delegiranih akata na temelju članka 290. UFEU-a i u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1093/2010. |
| --- | --- |

(12)

Komisija bi trebala biti ovlaštena donijeti regulatorne tehničke standarde koje izradi EBA u pogledu toga što sačinjava primjereno konzervativne metode za mjerenje iznosa neiskorištenog dijela gotovinskih predujmova u kontekstu izračunavanja vrijednosti izloženosti sekuritizacije te u pogledu detaljnijeg utvrđivanja uvjeta za dopuštanje institucijama da izračunaju vrijednost KIRB za skup odnosnih izloženosti sekuritizacije kao u slučaju otkupljenih potraživanja. Komisija bi trebala donijeti te nacrte regulatornih tehničkih standarda putem delegiranih akata na temelju članka 290. UFEU-a i u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1093/2010.

| (13) | U ostatak regulatornih kapitalnih zahtjeva za sekuritizacije utvrđenih u Uredbi (EU) br. 575/2013 trebalo bi unijeti samo posljedične izmjene, u mjeri u kojoj je to potrebno kako bi se u obzir uzela nova hijerarhija pristupâ i posebne odredbe za STS sekuritizacije. Osobito bi se trebale i dalje primjenjivati odredbe povezane s priznavanjem prijenosa značajnog rizika i zahtjevima za vanjske kreditne procjene, u osnovi pod istim uvjetima kao i dosad. Međutim, peti dio Uredbe (EU) br. 575/2013 trebalo bi u cijelosti izbrisati, uz izuzetak zahtjeva za držanje dodatnih pondera rizika koji bi se trebali nametnuti institucijama za koje se ustanovi da su prekršile odredbe poglavlja 2. Uredbe (EU) 2017/2402 . |
| --- | --- |

(13)

U ostatak regulatornih kapitalnih zahtjeva za sekuritizacije utvrđenih u Uredbi (EU) br. 575/2013 trebalo bi unijeti samo posljedične izmjene, u mjeri u kojoj je to potrebno kako bi se u obzir uzela nova hijerarhija pristupâ i posebne odredbe za STS sekuritizacije. Osobito bi se trebale i dalje primjenjivati odredbe povezane s priznavanjem prijenosa značajnog rizika i zahtjevima za vanjske kreditne procjene, u osnovi pod istim uvjetima kao i dosad. Međutim, peti dio Uredbe (EU) br. 575/2013 trebalo bi u cijelosti izbrisati, uz izuzetak zahtjeva za držanje dodatnih pondera rizika koji bi se trebali nametnuti institucijama za koje se ustanovi da su prekršile odredbe poglavlja 2. Uredbe (EU) 2017/2402 .

| (14) | Primjereno je da se izmjene Uredbe (EU) br. 575/2013 predviđene u ovoj Uredbi primjenjuju na sve sekuritizacijske pozicije koje neka institucija drži. Međutim, kako bi se što je više moguće smanjili prijelazni troškovi te kako bi se omogućio nesmetan prijelaz na novi okvir, institucije bi trebale do 31. prosinca 2019. nastaviti primjenjivati prethodni okvir, odnosno relevantne odredbe Uredbe (EU) br. 575/2013 koje su se primjenjivale prije datuma početka primjene ove Uredbe, na sve neotplaćene sekuritizacijske pozicije koje drže na dan početka primjene ove Uredbe, |
| --- | --- |

(14)

Primjereno je da se izmjene Uredbe (EU) br. 575/2013 predviđene u ovoj Uredbi primjenjuju na sve sekuritizacijske pozicije koje neka institucija drži. Međutim, kako bi se što je više moguće smanjili prijelazni troškovi te kako bi se omogućio nesmetan prijelaz na novi okvir, institucije bi trebale do 31. prosinca 2019. nastaviti primjenjivati prethodni okvir, odnosno relevantne odredbe Uredbe (EU) br. 575/2013 koje su se primjenjivale prije datuma početka primjene ove Uredbe, na sve neotplaćene sekuritizacijske pozicije koje drže na dan početka primjene ove Uredbe,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Izmjena Uredbe (EU) br. 575/2013

Uredba (EU) br. 575/2013 mijenja se kako slijedi:

| 1. | Članak 4. stavak 1. mijenja se kako slijedi:






  (a) | Točke 13. i 14. zamjenjuju se sljedećim:






  „13. | ‚inicijator’ znači inicijator kako je definiran u članku 2. točki 3. Uredbe (EU) 2017/2402 (*1); |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Članak 4. stavak 1. mijenja se kako slijedi:

(a)

Točke 13. i 14. zamjenjuju se sljedećim:

„13.

‚inicijator’ znači inicijator kako je definiran u članku 2. točki 3. Uredbe (EU) 2017/2402 (*1);

*1

| 14. | ‚sponzor’ znači sponzor kako je definiran u članku 2. točki 5. Uredbe (EU) 2017/2402; |
| --- | --- |

14.

‚sponzor’ znači sponzor kako je definiran u članku 2. točki 5. Uredbe (EU) 2017/2402;

(*1)  Uredba (EU) 2017/2402 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o utvrđivanju općeg okvira za sekuritizaciju i o uspostavi europskog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju te o izmjeni direktiva 2009/65/EZ, 2009/138/EZ i 2011/61/EU te uredaba (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 648/2012 (SL L 347, 28.12.2017., str. 35.).”;"

*1

| (b) | umeće se sljedeća točka:






  „14.a | ‚izvorni zajmodavac’ znači izvorni zajmodavac kako je definiran u članku 2. točki 20. Uredbe (EU) 2017/2402”; |
| --- | --- | --- |

(b)

umeće se sljedeća točka:

„14.a

‚izvorni zajmodavac’ znači izvorni zajmodavac kako je definiran u članku 2. točki 20. Uredbe (EU) 2017/2402”;

| (c) | Točke 61., 62. i 63. zamjenjuju se sljedećim:






  „61. | ‚sekuritizacija’ znači sekuritizacija kako je definirana u članku 2. točki 1. Uredbe (EU) 2017/2402; |
| --- | --- | --- |

(c)

Točke 61., 62. i 63. zamjenjuju se sljedećim:

„61.

‚sekuritizacija’ znači sekuritizacija kako je definirana u članku 2. točki 1. Uredbe (EU) 2017/2402;

| 62. | ‚sekuritizacijska pozicija’ znači sekuritizacijska pozicija kako je definirana u članku 2. točki 19. Uredbe (EU) 2017/2402; |
| --- | --- |

62.

‚sekuritizacijska pozicija’ znači sekuritizacijska pozicija kako je definirana u članku 2. točki 19. Uredbe (EU) 2017/2402;

| 63. | ‚resekuritizacija’ znači resekuritizacija kako je definirana u članku 2. točki 4. Uredbe (EU) 2017/2402;”; |
| --- | --- |

63.

‚resekuritizacija’ znači resekuritizacija kako je definirana u članku 2. točki 4. Uredbe (EU) 2017/2402;”;

| (d) | Točke 66. i 67. zamjenjuju se sljedećim:






  „66. | ‚sekuritizacijski subjekt posebne namjene’ ili ‚SSPN’ znači sekuritizacijski subjekt posebne namjene ili SSPN kako je definiran u članku 2. točki 2. Uredbe (EU) 2017/2402; |
| --- | --- | --- |

(d)

Točke 66. i 67. zamjenjuju se sljedećim:

„66.

‚sekuritizacijski subjekt posebne namjene’ ili ‚SSPN’ znači sekuritizacijski subjekt posebne namjene ili SSPN kako je definiran u članku 2. točki 2. Uredbe (EU) 2017/2402;

| 67. | ‚tranša’ znači tranša kako je definirana u članku 2. točki 6. Uredbe (EU) 2017/2402;”; |
| --- | --- |

67.

‚tranša’ znači tranša kako je definirana u članku 2. točki 6. Uredbe (EU) 2017/2402;”;

| (e) | Dodaje se sljedeća točka:






  „129. | ‚serviser’ znači serviser kako je definiran u članku 2. točki 13. Uredbe (EU) 2017/2402”. |
| --- | --- | --- |

(e)

Dodaje se sljedeća točka:

„129.

‚serviser’ znači serviser kako je definiran u članku 2. točki 13. Uredbe (EU) 2017/2402”.

| 2. | U članku 36. stavku 1. točki (k) podtočka ii. zamjenjuje se sljedećim:






  „ii. | sekuritizacijske pozicije u skladu s člankom 244. stavkom 1. točkom (b), člankom 245. stavkom 1. točkom (b) i člankom 253.;”. |
| --- | --- | --- |

2.

U članku 36. stavku 1. točki (k) podtočka ii. zamjenjuje se sljedećim:

„ii.

sekuritizacijske pozicije u skladu s člankom 244. stavkom 1. točkom (b), člankom 245. stavkom 1. točkom (b) i člankom 253.;”.

| 3. | članak 109. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 109.
  Tretman sekuritizacijskih pozicija
  Institucije izračunavaju iznos izloženosti ponderiran rizikom za poziciju koju drže u sekuritizaciji u skladu s poglavljem 5.”. |
| --- | --- |

3.

članak 109. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 109.

Tretman sekuritizacijskih pozicija

Institucije izračunavaju iznos izloženosti ponderiran rizikom za poziciju koju drže u sekuritizaciji u skladu s poglavljem 5.”.

| 4. | U članku 134. stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

  „6.   Ako institucija pruža kreditnu zaštitu za određeni broj izloženosti podložno uvjetu da n-ti nastanak statusa neispunjavanja obveza u skupu izloženosti predstavlja osnovu za plaćanje i da taj kreditni događaj dovodi do otkazivanja ugovora, rizikom ponderirani iznos izloženosti izračunava se tako da se zbroje ponderi rizika za izloženosti uključene u košaricu, isključujući izloženosti n–1, do najviše 1 250 % te se pomnože s nominalnim iznosom zaštite koja proistječe iz kreditne izvedenice. Izloženosti n–1 koje se isključuju iz navedenog zbroja jesu one od kojih svaka rezultira nižim rizikom ponderiranim iznosom izloženosti nego što je rizikom ponderirani iznos izloženosti bilo koje druge izloženosti uključene u zbroj.”. |
| --- | --- |

4.

U članku 134. stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

„6.   Ako institucija pruža kreditnu zaštitu za određeni broj izloženosti podložno uvjetu da n-ti nastanak statusa neispunjavanja obveza u skupu izloženosti predstavlja osnovu za plaćanje i da taj kreditni događaj dovodi do otkazivanja ugovora, rizikom ponderirani iznos izloženosti izračunava se tako da se zbroje ponderi rizika za izloženosti uključene u košaricu, isključujući izloženosti n–1, do najviše 1 250 % te se pomnože s nominalnim iznosom zaštite koja proistječe iz kreditne izvedenice. Izloženosti n–1 koje se isključuju iz navedenog zbroja jesu one od kojih svaka rezultira nižim rizikom ponderiranim iznosom izloženosti nego što je rizikom ponderirani iznos izloženosti bilo koje druge izloženosti uključene u zbroj.”.

| 5. | U članku 142. stavku 1. točka 8. briše se. |
| --- | --- |

5.

U članku 142. stavku 1. točka 8. briše se.

| 6. | U članku 153. stavak 7. zamjenjuje se sljedećim:

  „7.   Kod otkupljenih potraživanja od trgovačkih društva, povratni diskonti kupovne cijene, kolaterali ili djelomična jamstva kojima se osigurava zaštita od prvoga gubitka zbog neispunjavanja obveza, gubitka s osnove razrjeđivanja ili oba ta gubitka mogu se tretirati kao zaštita od prvoga gubitka kupca potraživanja ili korisnika kolaterala ili djelomičnog jamstva, u skladu s poglavljem 5. odjeljkom 3 pododjeljcima 2. i 3. Prodavatelj koji omogućava povratni diskont kupovne cijene i pružatelj kolaterala ili djelomičnih jamstava tretira navedene kao izloženost poziciji prvog gubitka, u skladu s poglavljem 5. odjeljkom 3 pododjeljcima 2. i 3.


  8.   Ako institucija pruža kreditnu zaštitu za određeni broj izloženosti podložno uvjetu da n-ti nastanak statusa neispunjavanja obveza u skupu izloženosti predstavlja osnovu za plaćanje i da taj kreditni događaj dovodi do otkazivanja ugovora, rizikom ponderirani iznos izloženosti izračunava se tako da se zbroje ponderi rizika za izloženosti uključene u košaricu, isključujući izloženosti n–1, pri čemu zbroj iznosa očekivanog gubitka pomnožen s 12,5 i iznosom izloženosti ponderiran rizikom ne smije premašivati nominalni iznos zaštite koja proistječe iz kreditne izvedenice pomnožen s 12,5. Izloženosti n–1 koje se isključuju iz navedenog zbroja jesu one od kojih svaka rezultira nižim rizikom ponderiranim iznosom izloženosti nego što je rizikom ponderirani iznos izloženosti bilo koje druge izloženosti uključene u zbroj. Ponder rizika od 1 250 % promjenjuje se na pozicije u košarici za koje institucija ne može odrediti ponder rizika prema pristupu IRB.”. |
| --- | --- |

6.

U članku 153. stavak 7. zamjenjuje se sljedećim:

„7.   Kod otkupljenih potraživanja od trgovačkih društva, povratni diskonti kupovne cijene, kolaterali ili djelomična jamstva kojima se osigurava zaštita od prvoga gubitka zbog neispunjavanja obveza, gubitka s osnove razrjeđivanja ili oba ta gubitka mogu se tretirati kao zaštita od prvoga gubitka kupca potraživanja ili korisnika kolaterala ili djelomičnog jamstva, u skladu s poglavljem 5. odjeljkom 3 pododjeljcima 2. i 3. Prodavatelj koji omogućava povratni diskont kupovne cijene i pružatelj kolaterala ili djelomičnih jamstava tretira navedene kao izloženost poziciji prvog gubitka, u skladu s poglavljem 5. odjeljkom 3 pododjeljcima 2. i 3.

8.   Ako institucija pruža kreditnu zaštitu za određeni broj izloženosti podložno uvjetu da n-ti nastanak statusa neispunjavanja obveza u skupu izloženosti predstavlja osnovu za plaćanje i da taj kreditni događaj dovodi do otkazivanja ugovora, rizikom ponderirani iznos izloženosti izračunava se tako da se zbroje ponderi rizika za izloženosti uključene u košaricu, isključujući izloženosti n–1, pri čemu zbroj iznosa očekivanog gubitka pomnožen s 12,5 i iznosom izloženosti ponderiran rizikom ne smije premašivati nominalni iznos zaštite koja proistječe iz kreditne izvedenice pomnožen s 12,5. Izloženosti n–1 koje se isključuju iz navedenog zbroja jesu one od kojih svaka rezultira nižim rizikom ponderiranim iznosom izloženosti nego što je rizikom ponderirani iznos izloženosti bilo koje druge izloženosti uključene u zbroj. Ponder rizika od 1 250 % promjenjuje se na pozicije u košarici za koje institucija ne može odrediti ponder rizika prema pristupu IRB.”.

| 7. | U članku 154. stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

  „6.   Kod otkupljenih potraživanja od stanovništva, povratni diskonti kupovne cijene, kolaterali ili djelomična jamstva kojima se osigurava zaštita od prvoga gubitka zbog neispunjavanja obveza, gubitka s osnove razrjeđivanja ili oba ta gubitka mogu se tretirati kao zaštita od prvoga gubitka kupca potraživanja ili korisnika kolaterala ili djelomičnog jamstva, u skladu s poglavljem 5. odjeljkom 3. pododjeljcima 2. i 3. Prodavatelj koji omogućava povratni diskont kupovne cijene i pružatelj kolaterala ili djelomičnih jamstava tretira navedene kao izloženost poziciji prvog gubitka, u skladu s poglavljem 5. odjeljkom 3. pododjeljcima 2. i 3.” |
| --- | --- |

7.

U članku 154. stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

„6.   Kod otkupljenih potraživanja od stanovništva, povratni diskonti kupovne cijene, kolaterali ili djelomična jamstva kojima se osigurava zaštita od prvoga gubitka zbog neispunjavanja obveza, gubitka s osnove razrjeđivanja ili oba ta gubitka mogu se tretirati kao zaštita od prvoga gubitka kupca potraživanja ili korisnika kolaterala ili djelomičnog jamstva, u skladu s poglavljem 5. odjeljkom 3. pododjeljcima 2. i 3. Prodavatelj koji omogućava povratni diskont kupovne cijene i pružatelj kolaterala ili djelomičnih jamstava tretira navedene kao izloženost poziciji prvog gubitka, u skladu s poglavljem 5. odjeljkom 3. pododjeljcima 2. i 3.”

| 8. | U članku 197. stavku 1. točka (h) zamjenjuje se sljedećim:






  „(h) | sekuritizacijske pozicije koje nisu resekuritizacijske pozicije i na koje se primjenjuje ponder rizika od 100 % ili niži u skladu s člancima od 261. do 264.;”. |
| --- | --- | --- |

8.

U članku 197. stavku 1. točka (h) zamjenjuje se sljedećim:

„(h)

sekuritizacijske pozicije koje nisu resekuritizacijske pozicije i na koje se primjenjuje ponder rizika od 100 % ili niži u skladu s člancima od 261. do 264.;”.

| 9. | U trećem dijelu glavi II. poglavlje 5. zamjenjuje se sljedećim:


  „
  POGLAVLJE 5.




  Sekuritizacija





  Odjeljak 1.




  Definicije i kriteriji za jednostavne, transparentne i standardizirane sekuritizacije




  Članak 242.
  Definicije
  Za potrebe ovog poglavlja primjenjuju se sljedeće definicije:






  1. | ‚opcija kupnje s ugrađenim otkupom’ znači ugovorna mogućnost na temelju koje inicijator ima pravo kupiti sekuritizacijske pozicije prije nego što su otplaćene sve sekuritizirane izloženosti, i to otkupom odnosnih izloženosti koje su preostale u skupu u slučaju tradicionalnih sekuritizacija ili ukidanjem kreditne zaštite u slučaju sintetskih sekuritizacija, u oba slučaja kada iznos neotplaćenih odnosnih izloženosti padne na određenu unaprijed utvrđenu razinu ili ispod nje; |
| --- | --- | --- |

9.

U trećem dijelu glavi II. poglavlje 5. zamjenjuje se sljedećim:

„
  POGLAVLJE 5.

Sekuritizacija

Odjeljak 1.

Definicije i kriteriji za jednostavne, transparentne i standardizirane sekuritizacije

Članak 242.

Definicije

Za potrebe ovog poglavlja primjenjuju se sljedeće definicije:

1.

‚opcija kupnje s ugrađenim otkupom’ znači ugovorna mogućnost na temelju koje inicijator ima pravo kupiti sekuritizacijske pozicije prije nego što su otplaćene sve sekuritizirane izloženosti, i to otkupom odnosnih izloženosti koje su preostale u skupu u slučaju tradicionalnih sekuritizacija ili ukidanjem kreditne zaštite u slučaju sintetskih sekuritizacija, u oba slučaja kada iznos neotplaćenih odnosnih izloženosti padne na određenu unaprijed utvrđenu razinu ili ispod nje;

| 2. | ‚samo kamatni strip za poboljšanje kredita’ znači bilančna imovina koja predstavlja vrednovanje novčanih tokova povezanih s budućim maržnim prihodom te je podređena tranša u sekuritizaciji; |
| --- | --- |

2.

‚samo kamatni strip za poboljšanje kredita’ znači bilančna imovina koja predstavlja vrednovanje novčanih tokova povezanih s budućim maržnim prihodom te je podređena tranša u sekuritizaciji;

| 3. | ‚likvidnosna linija’ znači likvidnosna linija kako je definirana u članku 2. točki 14. Uredbe (EU) 2017/2402 ; |
| --- | --- |

3.

‚likvidnosna linija’ znači likvidnosna linija kako je definirana u članku 2. točki 14. Uredbe (EU) 2017/2402 ;

| 4. | ‚pozicija bez rejtinga’ znači sekuritizacijska pozicija koja nema prihvatljivu kreditnu procjenu u skladu s odjeljkom 4.; |
| --- | --- |

4.

‚pozicija bez rejtinga’ znači sekuritizacijska pozicija koja nema prihvatljivu kreditnu procjenu u skladu s odjeljkom 4.;

| 5. | ‚pozicija s rejtingom’ znači sekuritizacijska pozicija koja ima prihvatljivu kreditnu procjenu u skladu s odjeljkom 4.; |
| --- | --- |

5.

‚pozicija s rejtingom’ znači sekuritizacijska pozicija koja ima prihvatljivu kreditnu procjenu u skladu s odjeljkom 4.;

| 6. | ‚nadređena sekuritizacijska pozicija’ znači pozicija osigurana pravom prvenstva u potraživanjima na cjelokupne odnosne izloženosti, pri čemu se ne uzimaju u obzir dospjeli iznosi proizašli iz ugovora o kamatnim ili valutnim izvedenicama, naknade ili druga slična plaćanja, neovisno o razlikama u dospijeću u odnosu na jednu ili više drugih nadređenih tranši s kojima ta pozicija dijeli gubitke na proporcionalnoj osnovi; |
| --- | --- |

6.

‚nadređena sekuritizacijska pozicija’ znači pozicija osigurana pravom prvenstva u potraživanjima na cjelokupne odnosne izloženosti, pri čemu se ne uzimaju u obzir dospjeli iznosi proizašli iz ugovora o kamatnim ili valutnim izvedenicama, naknade ili druga slična plaćanja, neovisno o razlikama u dospijeću u odnosu na jednu ili više drugih nadređenih tranši s kojima ta pozicija dijeli gubitke na proporcionalnoj osnovi;

| 7. | ‚IRB skup’ znači skup odnosnih izloženosti vrste za koju institucija ima odobrenje za primjenu pristupa IRB te može izračunati iznose izloženosti ponderirane rizikom u skladu s poglavljem 3. za sve te izloženosti; |
| --- | --- |

7.

‚IRB skup’ znači skup odnosnih izloženosti vrste za koju institucija ima odobrenje za primjenu pristupa IRB te može izračunati iznose izloženosti ponderirane rizikom u skladu s poglavljem 3. za sve te izloženosti;

| 8. | ‚mješoviti skup’ znači skup odnosnih izloženosti vrste za koju institucija ima odobrenje za primjenu pristupa IRB te može izračunati iznose izloženosti ponderirane rizikom u skladu s poglavljem 3. za neke, ali ne sve, izloženosti; |
| --- | --- |

8.

‚mješoviti skup’ znači skup odnosnih izloženosti vrste za koju institucija ima odobrenje za primjenu pristupa IRB te može izračunati iznose izloženosti ponderirane rizikom u skladu s poglavljem 3. za neke, ali ne sve, izloženosti;

| 9. | ‚pretjerana kolateralizacija’ znači bilo koji oblik kreditnog poboljšanja na temelju kojeg su odnosne izloženosti dane u vrijednosti koja je veća od vrijednosti sekuritizacijskih pozicija; |
| --- | --- |

9.

‚pretjerana kolateralizacija’ znači bilo koji oblik kreditnog poboljšanja na temelju kojeg su odnosne izloženosti dane u vrijednosti koja je veća od vrijednosti sekuritizacijskih pozicija;

| 10. | ‚jednostavna, transparentna i standardizirana sekuritizacija’ ili ‚STS sekuritizacija’ znači sekuritizacija koja ispunjava zahtjeve izčlanka 18. Uredbe (EU) 2017/2402; |
| --- | --- |

10.

‚jednostavna, transparentna i standardizirana sekuritizacija’ ili ‚STS sekuritizacija’ znači sekuritizacija koja ispunjava zahtjeve izčlanka 18. Uredbe (EU) 2017/2402;

| 11. | ‚program komercijalnih zapisa osiguranih imovinom’ ili ‚program ABCP’ znači program komercijalnih zapisa osiguranih imovinom ili ABCP program kako je definiran u članku 2. točki 7. Uredbe (EU) 2017/2402; |
| --- | --- |

11.

‚program komercijalnih zapisa osiguranih imovinom’ ili ‚program ABCP’ znači program komercijalnih zapisa osiguranih imovinom ili ABCP program kako je definiran u članku 2. točki 7. Uredbe (EU) 2017/2402;

| 12. | ‚transakcija komercijalnim zapisima osiguranima imovinom’ ili ‚transakcija ABCP’ znači transakcija komercijalnim zapisima osiguranim imovinom ili transakcija ABCP kako je definirana u članku 2. točki 8. Uredbe (EU) 2017/2402; |
| --- | --- |

12.

‚transakcija komercijalnim zapisima osiguranima imovinom’ ili ‚transakcija ABCP’ znači transakcija komercijalnim zapisima osiguranim imovinom ili transakcija ABCP kako je definirana u članku 2. točki 8. Uredbe (EU) 2017/2402;

| 13. | ‚tradicionalna sekuritizacija’ znači tradicionalna sekuritizacija kako je definirana u članku 2. točki 9. Uredbe (EU) 2017/2402; |
| --- | --- |

13.

‚tradicionalna sekuritizacija’ znači tradicionalna sekuritizacija kako je definirana u članku 2. točki 9. Uredbe (EU) 2017/2402;

| 14. | ‚sintetska sekuritizacija’ znači sintetska sekuritizacija kako je definirana u članku 2. točki 10. Uredbe (EU) 2017/2402; |
| --- | --- |

14.

‚sintetska sekuritizacija’ znači sintetska sekuritizacija kako je definirana u članku 2. točki 10. Uredbe (EU) 2017/2402;

| 15. | ‚obnovljiva izloženost’ znači obnovljiva izloženost kako je definirana u članku 2. točki 15. Uredbe (EU) 2017/2402; |
| --- | --- |

15.

‚obnovljiva izloženost’ znači obnovljiva izloženost kako je definirana u članku 2. točki 15. Uredbe (EU) 2017/2402;

| 16. | ‚odredba o prijevremenoj isplati’ znači odredba o prijevremenoj isplati kako je definirana u članku 2. točki 17. Uredbe (EU) 2017/2402; |
| --- | --- |

16.

‚odredba o prijevremenoj isplati’ znači odredba o prijevremenoj isplati kako je definirana u članku 2. točki 17. Uredbe (EU) 2017/2402;

| 17. | ‚tranša prvog gubitka’ znači tranša prvog gubitka kako je definirana u članku 2. točki 18. Uredbe (EU) 2017/2402; |
| --- | --- |

17.

‚tranša prvog gubitka’ znači tranša prvog gubitka kako je definirana u članku 2. točki 18. Uredbe (EU) 2017/2402;

| 18. | ‚mezaninska sekuritizacijska pozicija’ znači pozicija u sekuritizaciji koja je podređena u odnosu na nadređenu sekuritizacijsku poziciju, a nadređena u odnosu na tranšu prvog gubitka te na koju se primjenjuje ponder rizika niži od 1 250 %, a viši od 25 %, u skladu s odjeljkom 3 pododjeljcima 2. i 3. |
| --- | --- |

18.

‚mezaninska sekuritizacijska pozicija’ znači pozicija u sekuritizaciji koja je podređena u odnosu na nadređenu sekuritizacijsku poziciju, a nadređena u odnosu na tranšu prvog gubitka te na koju se primjenjuje ponder rizika niži od 1 250 %, a viši od 25 %, u skladu s odjeljkom 3 pododjeljcima 2. i 3.

| 19. | ‚razvojni subjekt’ znači svako društvo ili subjekt koji su osnovale središnja, regionalna ili lokalna uprava države članice, koji odobrava promotivne kredite ili odobrava razvojna jamstva, čiji primarni cilj nije ostvarivanje dobiti ili povećanje tržišnog udjela, već promicanje ciljeva javnih politika te vlade, pod uvjetom da, sukladno pravilima o državnim potporama, ta država ima obvezu štititi ekonomsku osnovu društva ili subjekta i štititi njegovo redovno poslovanje tijekom njegova životnog vijeka, ili da za najmanje 90 % njegova početnog kapitala ili izvora financiranja ili promotivnog kredita koji odobrava izravno ili neizravno jamči središnja, regionalna ili lokalna uprava države članice. |
| --- | --- |

19.

‚razvojni subjekt’ znači svako društvo ili subjekt koji su osnovale središnja, regionalna ili lokalna uprava države članice, koji odobrava promotivne kredite ili odobrava razvojna jamstva, čiji primarni cilj nije ostvarivanje dobiti ili povećanje tržišnog udjela, već promicanje ciljeva javnih politika te vlade, pod uvjetom da, sukladno pravilima o državnim potporama, ta država ima obvezu štititi ekonomsku osnovu društva ili subjekta i štititi njegovo redovno poslovanje tijekom njegova životnog vijeka, ili da za najmanje 90 % njegova početnog kapitala ili izvora financiranja ili promotivnog kredita koji odobrava izravno ili neizravno jamči središnja, regionalna ili lokalna uprava države članice.

Članak 243.

Kriteriji za STS sekuritizacije koje ispunjuju uvjete za različit tretman kapitala

1.   Na pozicije u programu ABCP ili transakcijama ABCP koje se priznaju kao pozicije u STS sekuritizaciji može se primjenjivati tretman utvrđen u člancima 260., 262. i 264. ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

| (a) | odnosne izloženosti, u trenutku uključivanja u program ABCP, prema saznanjima inicijatora ili izvornog zajmodavca, ispunjavaju uvjete da im se, na temelju standardiziranog pristupa i uzimajući u obzir sva prihvatljiva smanjenja kreditnog rizika, dodijeli ponder rizika koji iznosi 75 % ili manje, na osnovi pojedinačne izloženosti u slučaju izloženosti koja je izloženost prema stanovništvu odnosno 100 % za sve druge izloženosti; i |
| --- | --- |

(a)

odnosne izloženosti, u trenutku uključivanja u program ABCP, prema saznanjima inicijatora ili izvornog zajmodavca, ispunjavaju uvjete da im se, na temelju standardiziranog pristupa i uzimajući u obzir sva prihvatljiva smanjenja kreditnog rizika, dodijeli ponder rizika koji iznosi 75 % ili manje, na osnovi pojedinačne izloženosti u slučaju izloženosti koja je izloženost prema stanovništvu odnosno 100 % za sve druge izloženosti; i

| (b) | ukupna vrijednost izloženosti svih izloženosti prema jednom dužniku na razini programa ABCP ne premašuje 2 % ukupne vrijednosti izloženosti svih izloženosti u okviru programa ABCP u trenutku kada su izloženosti dodane u program ABCP. Za potrebe ovog izračuna krediti ili najmovi grupi povezanih osoba, prema saznanjima sponzora, smatraju se izloženostima prema jednom dužniku. |
| --- | --- |

(b)

ukupna vrijednost izloženosti svih izloženosti prema jednom dužniku na razini programa ABCP ne premašuje 2 % ukupne vrijednosti izloženosti svih izloženosti u okviru programa ABCP u trenutku kada su izloženosti dodane u program ABCP. Za potrebe ovog izračuna krediti ili najmovi grupi povezanih osoba, prema saznanjima sponzora, smatraju se izloženostima prema jednom dužniku.

U slučaju potraživanja od kupaca, prvi podstavak točka (b) ne primjenjuje se ako je kreditni rizik tih potraživanja od kupaca potpuno pokriven prihvatljivom kreditnom zaštitom u skladu s poglavljem 4., pod uvjetom da je pružatelj zaštite u tom slučaju institucija, društvo za osiguranje ili društvo za reosiguranje. Za potrebe ovog podstavka, samo udio potraživanja od kupaca koji preostaje nakon što se u obzir uzme učinak bilo kojeg diskonta kupovne cijene i prekomjerne kolateralizacije upotrebljava se kako bi se utvrdilo jesu li ta potraživanja potpuno pokrivena i jesu li u skladu s limitom koncentracije.

U slučaju sekuritiziranih preostalih vrijednosti najma ne primjenjuje se prvi podstavak točka (b) ako te vrijednosti nisu izložene riziku refinanciranja ili kasnije prodaje zbog pravno izvršive obveze treće strane, prihvatljive u okviru članka 201. stavka 1., da otkupi ili refinancira izloženost prethodno utvrđenim iznosom.

Odstupajući od točke (a) prvi podstavak prema kojoj institucija primjenjuje članak 248. stavak 3. ili je dobila odobrenje za primjenu pristupa interne procjene u skladu s člankom 265., ponder rizika koji bi institucija dodijelila likvidnosnoj liniji koji u potpunosti pokriva ABCP izdan u okviru programa iznosi 100 % ili manje.

2.   Na pozicije u sekuritizaciji, osim programa ABCP ili transakcija ABCP, koje se priznaju kao pozicije u STS sekuritizaciji može se primjenjivati tretman utvrđen u člancima 260., 262. i 264. ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

| (a) | u trenutku uključivanja u sekuritizaciju ukupna vrijednost izloženosti svih izloženosti prema jednom dužniku u skupu ne premašuje 2 % vrijednosti izloženosti ukupnih neotplaćenih vrijednosti izloženosti skupa odnosnih izloženosti. Za potrebe ovog izračuna krediti ili najmovi grupi povezanih osoba smatraju se izloženostima prema jednom dužniku.
  U slučaju sekuritiziranih preostalih vrijednosti najma ne primjenjuje se prvi podstavak ove točke ako te vrijednosti nisu izložene riziku refinanciranja ili kasnije prodaje zbog pravno izvršive obveze treće strane, prihvatljive u okviru članka 201. stavka 1., da otkupi ili refinancira izloženost prethodno utvrđenim iznosom; |
| --- | --- |

(a)

u trenutku uključivanja u sekuritizaciju ukupna vrijednost izloženosti svih izloženosti prema jednom dužniku u skupu ne premašuje 2 % vrijednosti izloženosti ukupnih neotplaćenih vrijednosti izloženosti skupa odnosnih izloženosti. Za potrebe ovog izračuna krediti ili najmovi grupi povezanih osoba smatraju se izloženostima prema jednom dužniku.

U slučaju sekuritiziranih preostalih vrijednosti najma ne primjenjuje se prvi podstavak ove točke ako te vrijednosti nisu izložene riziku refinanciranja ili kasnije prodaje zbog pravno izvršive obveze treće strane, prihvatljive u okviru članka 201. stavka 1., da otkupi ili refinancira izloženost prethodno utvrđenim iznosom;

| (b) | odnosne izloženosti u trenutku njihova uključivanja u sekuritizaciju ispunjavaju uvjete da im se, na temelju standardiziranog pristupa i uzimajući u obzir sva prihvatljiva smanjenja kreditnog rizika, dodjeli ponder rizika jednak ili manji od:






  i. | 40 % na osnovi prosjeka ponderiranog vrijednošću izloženosti, za portfelj u kojem su izloženosti krediti osigurani stambenim hipotekama ili stambeni krediti za koje se u cijelosti jamči kako je navedeno u članku 129. stavku 1. točki (e); |
| --- | --- | --- |

(b)

odnosne izloženosti u trenutku njihova uključivanja u sekuritizaciju ispunjavaju uvjete da im se, na temelju standardiziranog pristupa i uzimajući u obzir sva prihvatljiva smanjenja kreditnog rizika, dodjeli ponder rizika jednak ili manji od:

i.

40 % na osnovi prosjeka ponderiranog vrijednošću izloženosti, za portfelj u kojem su izloženosti krediti osigurani stambenim hipotekama ili stambeni krediti za koje se u cijelosti jamči kako je navedeno u članku 129. stavku 1. točki (e);

| ii. | 50 % na osnovi pojedinačne izloženosti ako je izloženost kredit osiguran hipotekom na poslovnu nekretninu; |
| --- | --- |

ii.

50 % na osnovi pojedinačne izloženosti ako je izloženost kredit osiguran hipotekom na poslovnu nekretninu;

| iii. | 75 % na osnovi pojedinačne izloženosti u slučaju izloženosti koja je izloženost prema stanovništvu; |
| --- | --- |

iii.

75 % na osnovi pojedinačne izloženosti u slučaju izloženosti koja je izloženost prema stanovništvu;

| iv. | za sve druge izloženosti, 100 % na osnovi pojedinačne izloženosti; |
| --- | --- |

iv.

za sve druge izloženosti, 100 % na osnovi pojedinačne izloženosti;

| (c) | kada se primjenjuje točka (b) podtočke i. i ii., krediti osigurani pravima povezanima s vrijednosnim papirima niže klase na određenu imovinu uključuju se u sekuritizaciju samo kada su u sekuritizaciju uključeni i svi krediti osigurani pravima povezanima s vrijednosnim papirima više klase na tu imovinu; |
| --- | --- |

(c)

kada se primjenjuje točka (b) podtočke i. i ii., krediti osigurani pravima povezanima s vrijednosnim papirima niže klase na određenu imovinu uključuju se u sekuritizaciju samo kada su u sekuritizaciju uključeni i svi krediti osigurani pravima povezanima s vrijednosnim papirima više klase na tu imovinu;

| (d) | kada se primjenjuje točka (b) podtočka i. ovog stavka, ni jedan kredit u skupu odnosnih izloženosti u trenutku uključivanja u sekuritizaciju ne smije imati omjer kredita i vrijednosti nekretnine veći od 100 % izmjeren u skladu s člankom 129. stavkom 1. točkom (d) podtočkom i. te člankom 229. stavkom 1. |
| --- | --- |

(d)

kada se primjenjuje točka (b) podtočka i. ovog stavka, ni jedan kredit u skupu odnosnih izloženosti u trenutku uključivanja u sekuritizaciju ne smije imati omjer kredita i vrijednosti nekretnine veći od 100 % izmjeren u skladu s člankom 129. stavkom 1. točkom (d) podtočkom i. te člankom 229. stavkom 1.

Odjeljak 2.

Priznavanje prijenosa značajnog rizika

Članak 244.

Tradicionalna sekuritizacija

1.   Institucija inicijator tradicionalne sekuritizacije može odnosne izloženosti izuzeti iz svojih izračuna iznosa izloženosti ponderiranih rizikom i,ako je relevantno, iznosa očekivanih gubitaka ako je ispunjen bilo koji od sljedećih uvjeta:

| (a) | značajan kreditni rizik povezan s odnosnim izloženostima prenesen je na treće strane; |
| --- | --- |

(a)

značajan kreditni rizik povezan s odnosnim izloženostima prenesen je na treće strane;

| (b) | institucija inicijator na sve sekuritizacijske pozicije koje drži u sekuritizaciji primjenjuje ponder rizika od 1 250 % ili te sekuritizacijske pozicije odbija od stavki redovnog osnovnog kapitala u skladu s člankom 36. stavkom 1. točkom (k). |
| --- | --- |

(b)

institucija inicijator na sve sekuritizacijske pozicije koje drži u sekuritizaciji primjenjuje ponder rizika od 1 250 % ili te sekuritizacijske pozicije odbija od stavki redovnog osnovnog kapitala u skladu s člankom 36. stavkom 1. točkom (k).

2.   Smatra se da je značajan kreditni rizik prenesen u bilo kojem od sljedećih slučajeva:

| (a) | ako iznosi izloženosti ponderirani rizikom za mezaninske sekuritizacijske pozicije koje institucija inicijator drži u sekuritizaciji ne premašuju 50 % iznosa izloženosti ponderiranih rizikom svih mezaninskih sekuritizacijskih pozicija koje postoje u toj sekuritizaciji; |
| --- | --- |

(a)

ako iznosi izloženosti ponderirani rizikom za mezaninske sekuritizacijske pozicije koje institucija inicijator drži u sekuritizaciji ne premašuju 50 % iznosa izloženosti ponderiranih rizikom svih mezaninskih sekuritizacijskih pozicija koje postoje u toj sekuritizaciji;

| (b) | institucija inicijator ne drži više od 20 % vrijednosti izloženosti tranše prvoga gubitka u sekuritizaciji, pri čemu moraju biti ispunjena oba sljedeća uvjeta:






  i. | inicijator može dokazati da vrijednost izloženosti tranše prvoga gubitka znatno premašuje konzervativnu procjenu očekivanoga gubitka po odnosnim izloženostima; |
| --- | --- | --- |

(b)

institucija inicijator ne drži više od 20 % vrijednosti izloženosti tranše prvoga gubitka u sekuritizaciji, pri čemu moraju biti ispunjena oba sljedeća uvjeta:

i.

inicijator može dokazati da vrijednost izloženosti tranše prvoga gubitka znatno premašuje konzervativnu procjenu očekivanoga gubitka po odnosnim izloženostima;

| ii. | ne postoje mezaninske sekuritizacijske pozicije. |
| --- | --- |

ii.

ne postoje mezaninske sekuritizacijske pozicije.

Ako potencijalno smanjenje iznosa izloženosti ponderiranih rizikom koje bi institucija inicijator postigla sekuritizacijom iz točaka (a) ili (b) nije opravdano razmjernim prijenosom kreditnog rizika na treće strane, nadležna tijela mogu na pojedinačnoj osnovi odlučiti da se značajan kreditni rizik ne smatra prenesenim na treće strane.

3.   Odstupajući od stavka 2., nadležna tijela mogu institucijama inicijatorima odobriti da priznaju prijenos značajnog kreditnog rizika u vezi sa sekuritizacijom ako institucija inicijator u svakom pojedinom slučaju dokaže da je smanjenje kapitalnih zahtjeva koje inicijator postiže sekuritizacijom opravdano razmjernim prijenosom kreditnog rizika na treće strane. Odobrenje se daje samo ako institucija ispunjava oba sljedeća uvjeta:

| (a) | institucija ima odgovarajuće politike internog upravljanja rizikom i metodologije za procjenu prijenosa kreditnog rizika; |
| --- | --- |

(a)

institucija ima odgovarajuće politike internog upravljanja rizikom i metodologije za procjenu prijenosa kreditnog rizika;

| (b) | institucija je isto tako u svakom pojedinom slučaju priznala prijenos kreditnog rizika na treće strane za potrebe svojeg internog upravljanja rizikom i internog raspoređivanja kapitala. |
| --- | --- |

(b)

institucija je isto tako u svakom pojedinom slučaju priznala prijenos kreditnog rizika na treće strane za potrebe svojeg internog upravljanja rizikom i internog raspoređivanja kapitala.

4.   Uz zahtjeve iz stavaka 1., 2. i 3. moraju biti ispunjeni i svi sljedeći uvjeti:

| (a) | transakcijska dokumentacija odražava ekonomska svojstva sekuritizacije; |
| --- | --- |

(a)

transakcijska dokumentacija odražava ekonomska svojstva sekuritizacije;

| (b) | sekuritizacijske pozicije ne znače obvezu plaćanja za instituciju inicijatora; |
| --- | --- |

(b)

sekuritizacijske pozicije ne znače obvezu plaćanja za instituciju inicijatora;

| (c) | odnosne izloženosti nedostupne su instituciji inicijatoru i njezinim vjerovnicima na način koji je u skladu sa zahtjevom iz članka 20. stavka 1. Uredbe (EU) 2017/2402; |
| --- | --- |

(c)

odnosne izloženosti nedostupne su instituciji inicijatoru i njezinim vjerovnicima na način koji je u skladu sa zahtjevom iz članka 20. stavka 1. Uredbe (EU) 2017/2402;

| (d) | institucija inicijator ne zadržava kontrolu nad odnosnim izloženostima. Smatra se da je inicijator zadržao kontrolu nad odnosnim izloženostima ako on ima pravo od primatelja prijenosa otkupiti prethodno prenesene izloženosti kako bi od njih ostvario korist ili ako se od njega na neki drugi način traži ponovno preuzimanje prenesenog rizika. Ako je institucija inicijator zadržala prava ili obveze u vezi sa servisiranjem koji proizlaze iz odnosnih izloženosti, ta se činjenica ne može sama po sebi smatrati kontrolom nad izloženostima; |
| --- | --- |

(d)

institucija inicijator ne zadržava kontrolu nad odnosnim izloženostima. Smatra se da je inicijator zadržao kontrolu nad odnosnim izloženostima ako on ima pravo od primatelja prijenosa otkupiti prethodno prenesene izloženosti kako bi od njih ostvario korist ili ako se od njega na neki drugi način traži ponovno preuzimanje prenesenog rizika. Ako je institucija inicijator zadržala prava ili obveze u vezi sa servisiranjem koji proizlaze iz odnosnih izloženosti, ta se činjenica ne može sama po sebi smatrati kontrolom nad izloženostima;

| (e) | sekuritizacijska dokumentacija ne sadržava odredbe kojima se:






  i. | od institucije inicijatora zahtijeva da izmijeni odnosne izloženosti radi poboljšanja prosječne kvalitete skupa; ili |
| --- | --- | --- |

(e)

sekuritizacijska dokumentacija ne sadržava odredbe kojima se:

i.

od institucije inicijatora zahtijeva da izmijeni odnosne izloženosti radi poboljšanja prosječne kvalitete skupa; ili

| ii. | povećava prinos koji se plaća imateljima pozicija ili se na drugi način poboljšavaju pozicije u sekuritizaciji kao odgovor na pogoršanje kreditne kvalitete odnosnih izloženosti; |
| --- | --- |

ii.

povećava prinos koji se plaća imateljima pozicija ili se na drugi način poboljšavaju pozicije u sekuritizaciji kao odgovor na pogoršanje kreditne kvalitete odnosnih izloženosti;

| (f) | ako je primjenjivo, iz transakcijske dokumentacije jasno je da inicijator ili sponzor mogu kupiti ili otkupiti sekuritizacijske pozicije odnosno otkupiti, restrukturirati ili zamijeniti odnosne izloženosti iznad svojih ugovornih obveza samo ako se takvi aranžmani provode u skladu s prevladavajućim tržišnim uvjetima, a strane u njima djeluju u vlastitom interesu kao slobodne i neovisne strane (pod tržišnim uvjetima); |
| --- | --- |

(f)

ako je primjenjivo, iz transakcijske dokumentacije jasno je da inicijator ili sponzor mogu kupiti ili otkupiti sekuritizacijske pozicije odnosno otkupiti, restrukturirati ili zamijeniti odnosne izloženosti iznad svojih ugovornih obveza samo ako se takvi aranžmani provode u skladu s prevladavajućim tržišnim uvjetima, a strane u njima djeluju u vlastitom interesu kao slobodne i neovisne strane (pod tržišnim uvjetima);

| (g) | opcija kupnje s ugrađenim otkupom, ako postoji, mora ispunjavati i sve sljedeće uvjete:






  i. | njezino iskorištavanje diskrecijsko je pravo institucije inicijatora; |
| --- | --- | --- |

(g)

opcija kupnje s ugrađenim otkupom, ako postoji, mora ispunjavati i sve sljedeće uvjete:

i.

njezino iskorištavanje diskrecijsko je pravo institucije inicijatora;

| ii. | može se iskoristiti samo ako najviše 10 % izvornog iznosa odnosnih izloženosti ostane neamortizirano; |
| --- | --- |

ii.

može se iskoristiti samo ako najviše 10 % izvornog iznosa odnosnih izloženosti ostane neamortizirano;

| iii. | nije strukturirana tako da se izbjegne raspoređivanje gubitaka na pozicije kreditnog poboljšanja ili druge pozicije koje drži ulagatelj u sekuritizaciji i nije ni na koji drugi način strukturirana radi pružanja kreditnog poboljšanja. |
| --- | --- |

iii.

nije strukturirana tako da se izbjegne raspoređivanje gubitaka na pozicije kreditnog poboljšanja ili druge pozicije koje drži ulagatelj u sekuritizaciji i nije ni na koji drugi način strukturirana radi pružanja kreditnog poboljšanja.

| (h) | institucija inicijator dobila je mišljenje kvalificiranog pravnog stručnjaka kojim se potvrđuje da sekuritizacija ispunjava uvjete iz točke (c) ovog stavka. |
| --- | --- |

(h)

institucija inicijator dobila je mišljenje kvalificiranog pravnog stručnjaka kojim se potvrđuje da sekuritizacija ispunjava uvjete iz točke (c) ovog stavka.

5.   Nadležna tijela obavješćuju EBA-u o slučajevima u kojima su odlučila da potencijalno smanjenje iznosa izloženosti ponderiranih rizikom nije bilo opravdano razmjernim prijenosom kreditnog rizika na treće strane u skladu sa stavkom 2. te o slučajevima u kojima su institucije odlučile primjenjivati stavak 3.

6.   EBA prati različite nadzorne prakse u vezi s priznavanjem prijenosa značajnog rizika u tradicionalnim sekuritizacijama u skladu s ovim člankom. EBA osobito preispituje:

| (a) | uvjete za prijenos značajnog kreditnog rizika na treće strane u skladu sa stavcima 2., 3. i 4.; |
| --- | --- |

(a)

uvjete za prijenos značajnog kreditnog rizika na treće strane u skladu sa stavcima 2., 3. i 4.;

| (b) | tumačenje ‚razmjernog prijenosa kreditnog rizika na treće strane’ za potrebe procjene koju provode nadležna tijela kako je predviđeno u stavku 2. drugom podstavku i u stavku 3.; |
| --- | --- |

(b)

tumačenje ‚razmjernog prijenosa kreditnog rizika na treće strane’ za potrebe procjene koju provode nadležna tijela kako je predviđeno u stavku 2. drugom podstavku i u stavku 3.;

| (c) | zahtjeve u pogledu procjene sekuritizacijskih transakcija koju provode nadležna tijela, a u vezi s kojom inicijator traži priznavanje prijenosa značajnog kreditnog rizika na treće strane u skladu sa stavcima 2. ili 3. |
| --- | --- |

(c)

zahtjeve u pogledu procjene sekuritizacijskih transakcija koju provode nadležna tijela, a u vezi s kojom inicijator traži priznavanje prijenosa značajnog kreditnog rizika na treće strane u skladu sa stavcima 2. ili 3.

EBA o svojim nalazima izvješćuje Komisiju do 2. siječnja 2021. Komisija, uzimajući u obzir izvješće EBA-e, može donijeti delegirani akt u skladu s člankom 462. kako bi se dopunila ova Uredba detaljnijim utvrđivanjem stavki navedenih u točkama (a), (b) i (c) ovog stavka.

Članak 245.

Sintetska sekuritizacija

1.   Institucija inicijator sintetske sekuritizacije može izračunavati iznose izloženosti ponderirane rizikom i, ako je relevantno, iznose očekivanih gubitaka u odnosu na odnosne izloženosti u skladu s člancima 251. i 252., ako je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:

| (a) | značajan kreditni rizik prenesen je na treće strane putem materijalne ili nematerijalne kreditne zaštite; |
| --- | --- |

(a)

značajan kreditni rizik prenesen je na treće strane putem materijalne ili nematerijalne kreditne zaštite;

| (b) | institucija inicijator primjenjuje ponder rizika od 1 250 % na sve sekuritizacijske pozicije koje zadržava u toj sekuritizaciji ili te sekuritizacijske pozicije odbija od stavki redovnog osnovnog kapitala u skladu s člankom 36. stavkom 1. točkom (k). |
| --- | --- |

(b)

institucija inicijator primjenjuje ponder rizika od 1 250 % na sve sekuritizacijske pozicije koje zadržava u toj sekuritizaciji ili te sekuritizacijske pozicije odbija od stavki redovnog osnovnog kapitala u skladu s člankom 36. stavkom 1. točkom (k).

2.   Smatra se da je značajan kreditni rizik prenesen u bilo kojem od sljedećih slučajeva:

| (a) | ako iznosi izloženosti ponderirani rizikom za mezaninske sekuritizacijske pozicije koje institucija inicijator drži u sekuritizaciji ne premašuju 50 % iznosa izloženosti ponderiranih rizikom svih mezaninskih sekuritizacijskih pozicija koje postoje u toj sekuritizaciji; |
| --- | --- |

(a)

ako iznosi izloženosti ponderirani rizikom za mezaninske sekuritizacijske pozicije koje institucija inicijator drži u sekuritizaciji ne premašuju 50 % iznosa izloženosti ponderiranih rizikom svih mezaninskih sekuritizacijskih pozicija koje postoje u toj sekuritizaciji;

| (b) | institucija inicijator ne drži više od 20 % vrijednosti izloženosti tranše prvoga gubitka u sekuritizaciji, pri čemu moraju biti ispunjena oba sljedeća uvjeta:






  i. | inicijator može dokazati da vrijednost izloženosti tranše prvoga gubitka znatno premašuje konzervativnu procjenu očekivanoga gubitka po odnosnim izloženostima; |
| --- | --- | --- |

(b)

institucija inicijator ne drži više od 20 % vrijednosti izloženosti tranše prvoga gubitka u sekuritizaciji, pri čemu moraju biti ispunjena oba sljedeća uvjeta:

i.

inicijator može dokazati da vrijednost izloženosti tranše prvoga gubitka znatno premašuje konzervativnu procjenu očekivanoga gubitka po odnosnim izloženostima;

| ii. | nema mezaninskih sekuritizacijskih pozicija. |
| --- | --- |

ii.

nema mezaninskih sekuritizacijskih pozicija.

Ako potencijalno smanjenje iznosa izloženosti ponderiranih rizikom koje bi institucija inicijator postigla sekuritizacijom nije opravdano razmjernim prijenosom kreditnog rizika na treće strane, nadležna tijela mogu na pojedinačnoj osnovi odlučiti da se značajan kreditni rizik ne smatra prenesenim na treće strane.

3.   Odstupajući od stavka 2., nadležna tijela mogu institucijama inicijatorima izdati odobrenje da priznaju prijenos značajnog kreditnog rizika u vezi sa sekuritizacijom ako institucija inicijator u svakom pojedinom slučaju dokaže da je smanjenje kapitalnih zahtjeva koje inicijator postiže sekuritizacijom opravdano razmjernim prijenosom kreditnog rizika na treće strane. Odobrenje se izdaje samo ako institucija ispunjava oba sljedeća uvjeta:

| (a) | institucija ima odgovarajuće politike internog upravljanja rizikom i metodologije za procjenu prijenosa rizika; |
| --- | --- |

(a)

institucija ima odgovarajuće politike internog upravljanja rizikom i metodologije za procjenu prijenosa rizika;

| (b) | institucija je isto tako u svakom pojedinom slučaju priznala prijenos kreditnog rizika na treće strane za potrebe svojeg internog upravljanja rizikom i internog raspoređivanja kapitala. |
| --- | --- |

(b)

institucija je isto tako u svakom pojedinom slučaju priznala prijenos kreditnog rizika na treće strane za potrebe svojeg internog upravljanja rizikom i internog raspoređivanja kapitala.

4.   Uz zahtjeve iz stavaka 1., 2. i 3. moraju biti ispunjeni i svi sljedeći uvjeti:

| (a) | transakcijska dokumentacija odražava ekonomska svojstva sekuritizacije; |
| --- | --- |

(a)

transakcijska dokumentacija odražava ekonomska svojstva sekuritizacije;

| (b) | kreditna zaštita kojom je prenesen kreditni rizik u skladu je s člankom 249.; |
| --- | --- |

(b)

kreditna zaštita kojom je prenesen kreditni rizik u skladu je s člankom 249.;

| (c) | sekuritizacijska dokumentacija ne sadržava odredbe kojima se:






  i. | određuju značajni pragovi značajnosti ispod kojih se u slučaju kreditnog događaja kreditna zaštita ne smatra pokrenutom; |
| --- | --- | --- |

(c)

sekuritizacijska dokumentacija ne sadržava odredbe kojima se:

i.

određuju značajni pragovi značajnosti ispod kojih se u slučaju kreditnog događaja kreditna zaštita ne smatra pokrenutom;

| ii. | dopušta otkazivanje zaštite zbog pogoršanja kreditne kvalitete odnosnih izloženosti; |
| --- | --- |

ii.

dopušta otkazivanje zaštite zbog pogoršanja kreditne kvalitete odnosnih izloženosti;

| iii. | od institucije inicijatora zahtijeva da izmijeni sastav odnosnih izloženosti radi poboljšanja prosječne kvalitete skupa; ili |
| --- | --- |

iii.

od institucije inicijatora zahtijeva da izmijeni sastav odnosnih izloženosti radi poboljšanja prosječne kvalitete skupa; ili

| iv. | instituciji povećava trošak kreditne zaštite ili prinos koji se plaća imateljima pozicija u sekuritizaciji zbog pogoršanja kreditne kvalitete odnosnog skupa; |
| --- | --- |

iv.

instituciji povećava trošak kreditne zaštite ili prinos koji se plaća imateljima pozicija u sekuritizaciji zbog pogoršanja kreditne kvalitete odnosnog skupa;

| (d) | kreditna zaštita izvršiva je u svim relevantnim područjima sudske nadležnosti; |
| --- | --- |

(d)

kreditna zaštita izvršiva je u svim relevantnim područjima sudske nadležnosti;

| (e) | ako je primjenjivo, iz transakcijske dokumentacije jasno je da inicijator ili sponzor mogu kupiti ili otkupiti sekuritizacijske pozicije odnosno otkupiti, restrukturirati ili zamijeniti odnosne izloženosti iznad svojih ugovornih obveza samo ako se takvi aranžmani provode u skladu s prevladavajućim tržišnim uvjetima, a strane u njima djeluju u vlastitom interesu kao slobodne i neovisne strane (načelo nepristrane transakcije); |
| --- | --- |

(e)

ako je primjenjivo, iz transakcijske dokumentacije jasno je da inicijator ili sponzor mogu kupiti ili otkupiti sekuritizacijske pozicije odnosno otkupiti, restrukturirati ili zamijeniti odnosne izloženosti iznad svojih ugovornih obveza samo ako se takvi aranžmani provode u skladu s prevladavajućim tržišnim uvjetima, a strane u njima djeluju u vlastitom interesu kao slobodne i neovisne strane (načelo nepristrane transakcije);

| (f) | ako postoji opcija kupnje s ugrađenim otkupom, ona treba ispunjavati sve sljedeće uvjete:






  i. | njezino iskorištavanje diskrecijsko je pravo institucije inicijatora; |
| --- | --- | --- |

(f)

ako postoji opcija kupnje s ugrađenim otkupom, ona treba ispunjavati sve sljedeće uvjete:

i.

njezino iskorištavanje diskrecijsko je pravo institucije inicijatora;

| ii. | može se iskoristiti samo ako najviše 10 % izvornog iznosa odnosnih izloženosti ostane neamortizirano; |
| --- | --- |

ii.

može se iskoristiti samo ako najviše 10 % izvornog iznosa odnosnih izloženosti ostane neamortizirano;

| iii. | nije strukturirana tako da se izbjegne raspoređivanje gubitaka na pozicije kreditnog poboljšanja ili druge pozicije koje ulagatelji drže u sekuritizaciji i nije ni na koji drugi način strukturirana radi pružanja kreditnog poboljšanja; |
| --- | --- |

iii.

nije strukturirana tako da se izbjegne raspoređivanje gubitaka na pozicije kreditnog poboljšanja ili druge pozicije koje ulagatelji drže u sekuritizaciji i nije ni na koji drugi način strukturirana radi pružanja kreditnog poboljšanja;

| (g) | institucija inicijator dobila je mišljenje kvalificiranog pravnog stručnjaka kojim se potvrđuje da sekuritizacija ispunjava uvjete iz točke (d) ovog stavka. |
| --- | --- |

(g)

institucija inicijator dobila je mišljenje kvalificiranog pravnog stručnjaka kojim se potvrđuje da sekuritizacija ispunjava uvjete iz točke (d) ovog stavka.

5.   Nadležna tijela obavješćuju EBA-u o slučajevima u kojima su odlučila da potencijalno smanjenje iznosa izloženosti ponderiranih rizikom nije bilo opravdano razmjernim prijenosom kreditnog rizika na treće strane u skladu sa stavkom 2., te o slučajevima u kojima su institucije odlučile primjenjivati stavak 3.

6.   EBA prati različite nadzorne prakse u vezi s priznavanjem prijenosa značajnog rizika u sintetskim sekuritizacijama u skladu s ovim člankom. EBA osobito preispituje:

| (a) | uvjete za prijenos značajnog kreditnog rizika na treće strane u skladu sa stavcima 2., 3. i 4.; |
| --- | --- |

(a)

uvjete za prijenos značajnog kreditnog rizika na treće strane u skladu sa stavcima 2., 3. i 4.;

| (b) | tumačenje razmjernog prijenosa kreditnog rizika na treće strane za potrebe procjene koju provode nadležna tijela kako je predviđeno u stavku 2. drugom podstavku i u stavku 3.; i |
| --- | --- |

(b)

tumačenje razmjernog prijenosa kreditnog rizika na treće strane za potrebe procjene koju provode nadležna tijela kako je predviđeno u stavku 2. drugom podstavku i u stavku 3.; i

| (c) | zahtjeve u pogledu procjene sekuritizacijskih transakcija koju provode nadležna tijela, a u vezi s kojom inicijator traži priznavanje prijenosa značajnog kreditnog rizika na treće strane u skladu sa stavkom 2. ili 3. |
| --- | --- |

(c)

zahtjeve u pogledu procjene sekuritizacijskih transakcija koju provode nadležna tijela, a u vezi s kojom inicijator traži priznavanje prijenosa značajnog kreditnog rizika na treće strane u skladu sa stavkom 2. ili 3.

EBA o svojim nalazima izvješćuje Komisiju do 2. siječnja 2021. Komisija, uzimajući u obzir izvješće EBA-e, može donijeti delegirani akt u skladu s člankom 462. kako bi se dopunila ova Uredba detaljnijim utvrđivanjem stavki navedenih u točkama (a), (b) i (c) ovog stavka.

Članak 246.

Operativni zahtjevi za odredbe o prijevremenoj isplati

Ako sekuritizacija uključuje obnovljive izloženosti i odredbu o prijevremenoj isplati ili slične odredbe, smatra se da je institucija inicijator značajan kreditni rizik prenijela samo ako su ispunjeni zahtjevi utvrđeni u člancima 244. i 245. te ako odredba o prijevremenoj isplati, jednom kada je primijenjena, ne:

| (a) | podređuje nadređeno ili jednako potraživanje institucije na odnosne izloženosti potraživanjima drugih ulagatelja; |
| --- | --- |

(a)

podređuje nadređeno ili jednako potraživanje institucije na odnosne izloženosti potraživanjima drugih ulagatelja;

| (b) | dodatno podređuje potraživanje institucije na odnosne izloženosti u odnosu na potraživanja drugih strana; ili |
| --- | --- |

(b)

dodatno podređuje potraživanje institucije na odnosne izloženosti u odnosu na potraživanja drugih strana; ili

| (c) | na drugi način povećava izloženost institucije gubitcima povezanima s odnosnim obnovljivim izloženostima. |
| --- | --- |

(c)

na drugi način povećava izloženost institucije gubitcima povezanima s odnosnim obnovljivim izloženostima.

Odjeljak 3.

Izračun iznosa izloženosti ponderiranih rizikom

Pododjeljak 1.

Opće odredbe

Članak 247.

Izračun iznosa izloženosti ponderiranih rizikom

1.   Ako je institucija inicijator prenijela značajan kreditni rizik povezan s odnosnim izloženostima sekuritizacije u skladu s odjeljkom 2., ta institucija može:

| (a) | ako je riječ o tradicionalnoj sekuritizaciji, isključiti odnosne izloženosti iz svojeg izračuna iznosa izloženosti ponderiranih rizikom i, prema potrebi, iznosa očekivanih gubitaka; |
| --- | --- |

(a)

ako je riječ o tradicionalnoj sekuritizaciji, isključiti odnosne izloženosti iz svojeg izračuna iznosa izloženosti ponderiranih rizikom i, prema potrebi, iznosa očekivanih gubitaka;

| (b) | ako je riječ o sintetskoj sekuritizaciji, izračunati iznose izloženosti ponderirane rizikom i, ako je relevantno, iznose očekivanih gubitaka, u odnosu na odnosne izloženosti u skladu s člancima 251. i 252. |
| --- | --- |

(b)

ako je riječ o sintetskoj sekuritizaciji, izračunati iznose izloženosti ponderirane rizikom i, ako je relevantno, iznose očekivanih gubitaka, u odnosu na odnosne izloženosti u skladu s člancima 251. i 252.

2.   Ako je institucija inicijator odlučila primijeniti stavak 1., ona izračunava iznose izloženosti ponderirane rizikom, kako je propisano ovim poglavljem, za pozicije koje može držati u sekuritizaciji.

Ako institucija inicijator nije prenijela značajan kreditni rizik ili je odlučila da neće primijeniti stavak 1., ona ne treba izračunavati iznose izloženosti ponderirane rizikom za sve pozicije koje može imati u sekuritizaciji, već nastavlja uključivati odnosne izloženosti u izračun iznosa izloženosti ponderiranih rizikom, te gdje je to relevantno iznose očekivanoga gubitka, kao da one nisu sekuritizirane.

3.   Ako postoji izloženost prema pozicijama u različitima tranšama u sekuritizaciji, izloženost prema svakoj tranši smatra se zasebnom sekuritizacijskom pozicijom. Smatra se da pružatelji kreditne zaštite za sekuritizacijske pozicije drže pozicije u sekuritizaciji. U sekuritizacijske pozicije uključene su sekuritizacijske izloženosti proizašle iz ugovora o kamatnim ili valutnim izvedenicama koje je institucija sklopila tom transakcijom.

4.   Osim ako se sekuritizacijska pozicija odbija od stavki redovnog osnovnog kapitala u skladu s člankom 36. stavkom 1. točkom (k), iznos izloženosti ponderiran rizikom uključuje se u ukupne iznose izloženosti ponderirane rizikom te institucije za potrebe članka 92. stavka 3.

5.   Za sekuritizacijsku poziciju iznos izloženosti ponderiran rizikom izračunava se tako da se vrijednost izloženosti pozicije, izračunana na način naveden u članku 248., pomnoži s relevantnim ukupnim ponderom rizika.

6.   Ukupni ponder rizika određuje se kao zbroj pondera rizika određenog u ovom poglavlju i dodatnog pondera rizika u skladu s člankom 270.a.

Članak 248.

Vrijednost izloženosti

1.   Vrijednost izloženosti sekuritizacijske pozicije izračunava se na sljedeći način:

| (a) | vrijednost izloženosti bilančne sekuritizacijske pozicije jest njezina računovodstvena vrijednost koja preostaje nakon primjene bilo kojih relevantnih specifičnih ispravaka vrijednosti za kreditni rizik na tu sekuritizacijsku poziciju u skladu s člankom 110.; |
| --- | --- |

(a)

vrijednost izloženosti bilančne sekuritizacijske pozicije jest njezina računovodstvena vrijednost koja preostaje nakon primjene bilo kojih relevantnih specifičnih ispravaka vrijednosti za kreditni rizik na tu sekuritizacijsku poziciju u skladu s člankom 110.;

| (b) | vrijednost izloženosti izvanbilančne sekuritizacijske pozicije jest njezina nominalna vrijednost, umanjena za bilo koje relevantne specifične ispravke vrijednosti za kreditni rizik na tu sekuritizacijsku poziciju u skladu s člankom 110., pomnožena s relevantnim konverzijskim faktorom propisanim u ovoj točki. Konverzijski faktor jest 100 % osim u slučaju gotovinskih predujmova. Za određivanje vrijednosti izloženosti neiskorištenog dijela gotovinskih predujmova konverzijski faktor od 0 % može se primijeniti na nominalni iznos bezuvjetno otkazive likvidnosne linije ako je otplata iskorištenih iznosa iz te linije nadređena u odnosu na sva druga potraživanja prema novčanim tokovima koja proizlaze iz odnosnih izloženosti i institucija je nadležnom tijelu dokazala da primjenjuje primjereno konzervativnu metodu za mjerenje iznosa neiskorištenog dijela; |
| --- | --- |

(b)

vrijednost izloženosti izvanbilančne sekuritizacijske pozicije jest njezina nominalna vrijednost, umanjena za bilo koje relevantne specifične ispravke vrijednosti za kreditni rizik na tu sekuritizacijsku poziciju u skladu s člankom 110., pomnožena s relevantnim konverzijskim faktorom propisanim u ovoj točki. Konverzijski faktor jest 100 % osim u slučaju gotovinskih predujmova. Za određivanje vrijednosti izloženosti neiskorištenog dijela gotovinskih predujmova konverzijski faktor od 0 % može se primijeniti na nominalni iznos bezuvjetno otkazive likvidnosne linije ako je otplata iskorištenih iznosa iz te linije nadređena u odnosu na sva druga potraživanja prema novčanim tokovima koja proizlaze iz odnosnih izloženosti i institucija je nadležnom tijelu dokazala da primjenjuje primjereno konzervativnu metodu za mjerenje iznosa neiskorištenog dijela;

| (c) | vrijednost izloženosti za kreditni rizik druge ugovorne strane za sekuritizacijsku poziciju koja proizlazi iz izvedenog instrumenta navedenog u Prilogu II. određuje se u skladu s poglavljem 6.; |
| --- | --- |

(c)

vrijednost izloženosti za kreditni rizik druge ugovorne strane za sekuritizacijsku poziciju koja proizlazi iz izvedenog instrumenta navedenog u Prilogu II. određuje se u skladu s poglavljem 6.;

| (d) | institucija inicijator može od vrijednosti izloženosti sekuritizacijske pozicije na koju se primjenjuje ponder rizika od 1 250 % u skladu s pododjeljkom 3. ili koja je odbijena od redovnog osnovnog kapitala u skladu s člankom 36. stavkom 1. točkom (k) odbiti iznos specifičnih ispravaka vrijednosti za kreditni rizik za odnosne izloženosti u skladu s člankom 110. i bilo koje nepovratne diskonte kupovne cijene povezane s takvim odnosnim izloženostima u mjeri u kojoj su ti diskonti prouzročili smanjenje regulatornog kapitala. |
| --- | --- |

(d)

institucija inicijator može od vrijednosti izloženosti sekuritizacijske pozicije na koju se primjenjuje ponder rizika od 1 250 % u skladu s pododjeljkom 3. ili koja je odbijena od redovnog osnovnog kapitala u skladu s člankom 36. stavkom 1. točkom (k) odbiti iznos specifičnih ispravaka vrijednosti za kreditni rizik za odnosne izloženosti u skladu s člankom 110. i bilo koje nepovratne diskonte kupovne cijene povezane s takvim odnosnim izloženostima u mjeri u kojoj su ti diskonti prouzročili smanjenje regulatornog kapitala.

EBA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju karakteristike primjereno konzervativne metode za mjerenje iznosa neiskorištenog dijela navedenog u prvom podstavku točki (b).

EBA dostavlja Komisiji navedene nacrte regulatornih tehničkih standarda do 18. siječnja 2019.

Komisiji se dodjeljuje ovlast za dopunjavanje ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda navedenih u ovom stavku trećem podstavku u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1093/2010.;

2.   Ako institucija ima dvije ili više sekuritizacijskih pozicija koje se preklapaju, u izračun iznosa izloženosti ponderiranih rizikom uključuje samo jednu od tih pozicija.

Ako se pozicije djelomično preklapaju, institucija poziciju može podijeliti na dva dijela i priznati preklapanje samo za jedan dio u skladu s prvim podstavkom. Kao alternativna mogućnost, institucija pozicije može tretirati kao da se u potpunosti preklapaju tako da, za potrebe izračuna kapitala, proširi poziciju koja rezultira višim iznosima izloženosti ponderiranima rizikom.

Institucija također može priznati preklapanje između kapitalnih zahtjeva za specifični rizik za pozicije iz knjige trgovanja i kapitalnih zahtjeva za sekuritizacijske pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje, pod uvjetom da institucija može izračunati i usporediti kapitalne zahtjeve za relevantne pozicije.

Za potrebe ovog stavka, smatra se da se dvije pozicije preklapaju ako se međusobno prebijaju na način da institucija može gubitke koji proizlaze iz jedne pozicije izbjeći izvršenjem obveza koje se zahtijevaju na osnovi druge pozicije.

3.   Ako se članak 270.c točka (d) odnosi na pozicije u programu ABCP, institucija može za izračun iznosa izloženosti ponderiranog rizikom za program ABCP primjenjivati ponder rizika koji je dodijeljen likvidnosnoj liniji, pod uvjetom da je 100 % ABCP-a izdanog u programu ABCP pokriveno tom likvidnosnom linijom i da je likvidnosna linija u jednakom položaju kao ABCP tako da čine preklapajuću poziciju. Ako je institucija primijenila odredbe iz ovog stavka, ona o tome obavješćuje nadležna tijela. Kako bi se utvrdila pokrivenost od 100 % propisana ovim stavkom, institucija može uzeti u obzir druge likvidnosne linije u programu ABCP, pod uvjetom da s ABCP-om čine preklapajuću poziciju.

Članak 249.

Priznavanje smanjenja kreditnog rizika za sekuritizacijske pozicije

1.   Institucija može priznavati materijalnu ili nematerijalnu kreditnu zaštitu u odnosu na sekuritizacijsku poziciju ako su ispunjeni zahtjevi za smanjenje kreditnog rizika utvrđeni u ovom poglavlju i poglavlju 4.

2.   Priznata materijalna kreditna zaštita ograničava se na financijski kolateral koji se priznaje za izračun iznosa izloženosti ponderiranih rizikom u skladu s poglavljem 2., kako je utvrđeno u poglavlju 4., dok priznavanje smanjenja kreditnog rizika podliježe ispunjavanju relevantnih zahtjeva kako su utvrđeni u poglavlju 4.

Priznata nematerijalna kreditna zaštita i priznati pružatelji nematerijalne kreditne zaštite ograničavaju se na one koji se priznaju u skladu s poglavljem 4., dok priznavanje smanjenja kreditnog rizika podliježe ispunjavanju relevantnih zahtjeva kako su utvrđeni u poglavlju 4.

3.   Odstupajući od stavka 2., priznati pružatelji nematerijalne kreditne zaštite navedeni u članku 201. stavku 1. točkama (a) do (h) moraju imati kreditnu procjenu priznatog VIPKR-a koja pripada najmanje 2. stupnju kreditne kvalitete u trenutku kada je kreditna zaštita prvi put priznata i najmanje 3. stupnju kreditne kvalitete nakon toga. Zahtjevi propisani ovim podstavkom ne primjenjuju se na kvalificirane središnje druge ugovorne strane.

Institucije kojima je za izravnu izloženost prema pružatelju zaštite dopuštena primjena pristupa IRB mogu procijeniti prihvatljivost za priznavanje u skladu s prvim podstavkom na temelju jednakovrijednosti PD-a pružatelja zaštite i PD-a povezanog sa stupnjevima kreditne kvalitete iz članka 136.

4.   Odstupajući od stavka 2., sekuritizacijski subjekti posebne namjene priznati su pružatelji zaštite ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

| (a) | SSPN posjeduje imovinu koja se smatra priznatim financijskim kolateralom u skladu s poglavljem 4.; |
| --- | --- |

(a)

SSPN posjeduje imovinu koja se smatra priznatim financijskim kolateralom u skladu s poglavljem 4.;

| (b) | imovina iz točke (a) nije predmet potraživanja ili potencijalnih potraživanja koja su nadređena ili jednaka potraživanjima ili potencijalnim potraživanjima institucije koja dobiva nematerijalnu kreditnu zaštitu i |
| --- | --- |

(b)

imovina iz točke (a) nije predmet potraživanja ili potencijalnih potraživanja koja su nadređena ili jednaka potraživanjima ili potencijalnim potraživanjima institucije koja dobiva nematerijalnu kreditnu zaštitu i

| (c) | ispunjeni su svi zahtjevi za priznavanje financijskoga kolaterala iz poglavlja 4. |
| --- | --- |

(c)

ispunjeni su svi zahtjevi za priznavanje financijskoga kolaterala iz poglavlja 4.

5.   Za potrebe stavka 4., iznos zaštite prilagođen za bilo kakve valutne i ročne neusklađenosti (Ga) u skladu s odredbama poglavlja 4. ograničava se na tržišnu vrijednost te imovine prilagođenu volatilnosti, a ponder rizika izloženosti prema pružatelju zaštite koji je određen na temelju standardiziranog pristupa (g) određuje se kao ponderirani prosječni ponder rizika koji bi se primjenjivao na tu imovinu kao financijski kolateral na temelju standardiziranog pristupa.

6.   Ako sekuritizacijska pozicija na proporcionalnoj osnovi ostvaruje korist od potpune kreditne zaštite ili djelomične kreditne zaštite, primjenjuju se sljedeći zahtjevi:

| (a) | institucija koja pruža kreditnu zaštitu izračunava iznose izloženosti ponderirane rizikom za dio sekuritizacijske pozicije koja ostvaruje korist od kreditne zaštite u skladu s pododjeljkom 3. kao da taj dio pozicije drži izravno; |
| --- | --- |

(a)

institucija koja pruža kreditnu zaštitu izračunava iznose izloženosti ponderirane rizikom za dio sekuritizacijske pozicije koja ostvaruje korist od kreditne zaštite u skladu s pododjeljkom 3. kao da taj dio pozicije drži izravno;

| (b) | institucija koja kupuje kreditnu zaštitu izračunava iznose izloženosti ponderirane rizikom za zaštićeni dio u skladu s poglavljem 4. |
| --- | --- |

(b)

institucija koja kupuje kreditnu zaštitu izračunava iznose izloženosti ponderirane rizikom za zaštićeni dio u skladu s poglavljem 4.

7.   U svim slučajevima koji nisu obuhvaćeni stavkom 6. primjenjuju se sljedeći zahtjevi:

| (a) | institucija koja pruža kreditnu zaštitu dio pozicije koji ostvaruje korist od kreditne zaštite tretira kao sekuritizacijsku poziciju i izračunava iznose izloženosti ponderirane rizikom kao da tu poziciju drži izravno u skladu s pododjeljkom 3., podložno stavcima 8., 9. i 10.; |
| --- | --- |

(a)

institucija koja pruža kreditnu zaštitu dio pozicije koji ostvaruje korist od kreditne zaštite tretira kao sekuritizacijsku poziciju i izračunava iznose izloženosti ponderirane rizikom kao da tu poziciju drži izravno u skladu s pododjeljkom 3., podložno stavcima 8., 9. i 10.;

| (b) | institucija koja kupuje kreditnu zaštitu izračunava iznose izloženosti ponderirane rizikom za zaštićeni dio pozicije iz točke (a) u skladu s poglavljem 4. Institucija dio sekuritizacijske pozicije koji ne ostvaruje korist od kreditne zaštite tretira kao zasebnu sekuritizacijsku poziciju i izračunava iznose izloženosti ponderirane rizikom u skladu s pododjeljkom 3., podložno stavcima od 8., 9. i 10. |
| --- | --- |

(b)

institucija koja kupuje kreditnu zaštitu izračunava iznose izloženosti ponderirane rizikom za zaštićeni dio pozicije iz točke (a) u skladu s poglavljem 4. Institucija dio sekuritizacijske pozicije koji ne ostvaruje korist od kreditne zaštite tretira kao zasebnu sekuritizacijsku poziciju i izračunava iznose izloženosti ponderirane rizikom u skladu s pododjeljkom 3., podložno stavcima od 8., 9. i 10.

8.   Institucije koje primjenjuju pristup sekuritizaciji zasnovan na internim rejting-sustavima (SEC-IRBA) ili standardizirani pristup sekuritizaciji (SEC-SA) na temelju pododjeljka 3. određuju točku spajanja (A) i točku razdvajanja (D) zasebno za svaku poziciju izvedenu u skladu sa stavkom 7. kao da su one, u trenutku kada je transakcija započeta, izdane kao zasebne sekuritizacijske pozicije. Vrijednosti za KIRB ili KSA izračunavaju se uzimajući u obzir izvorni odnosni skup izloženosti sekuritizacije.

9.   Institucije koje primjenjuju pristup sekuritizaciji zasnovan na eksternim rejting-sustavima (SEC-ERBA) na temelju pododjeljka 3. za izvornu sekuritizacijsku poziciju izračunavaju iznose izloženosti ponderirane rizikom za pozicije izvedene u skladu sa stavkom 7. kako slijedi:

| (a) | ako je izvedena pozicija viša po nadređenosti, dodjeljuje joj se ponder rizika izvorne sekuritizacijske pozicije; |
| --- | --- |

(a)

ako je izvedena pozicija viša po nadređenosti, dodjeljuje joj se ponder rizika izvorne sekuritizacijske pozicije;

| (b) | ako je izvedena pozicija niža po nadređenosti, može joj se dodijeliti izvedeni rejting u skladu s člankom 261. stavkom 7. U tom će se slučaju ulazni podatak za gustoću T izračunati na temelju izvedene pozicije. Ako se rejting ne može izvesti, institucija primjenjuje viši od pondera rizika proizašlih iz:






  i. | primjene standardiziranog pristupa sekuritizaciji u skladu sa stavkom 8. i pododjeljkom 3. ili |
| --- | --- | --- |

(b)

ako je izvedena pozicija niža po nadređenosti, može joj se dodijeliti izvedeni rejting u skladu s člankom 261. stavkom 7. U tom će se slučaju ulazni podatak za gustoću T izračunati na temelju izvedene pozicije. Ako se rejting ne može izvesti, institucija primjenjuje viši od pondera rizika proizašlih iz:

i.

primjene standardiziranog pristupa sekuritizaciji u skladu sa stavkom 8. i pododjeljkom 3. ili

| ii. | pondera rizika izvorne sekuritizacijske pozicije na temelju pristupa SEC-ERBA. |
| --- | --- |

ii.

pondera rizika izvorne sekuritizacijske pozicije na temelju pristupa SEC-ERBA.

10.   Izvedena pozicija niža po nadređenosti tretira se kao sekuritizacijska pozicija koja nije nadređena, čak i ako se izvorna sekuritizacijska pozicija prije zaštite može smatrati nadređenom.

Članak 250.

Implicitna potpora

1.   Institucija sponzor ili institucija inicijator koja je u vezi sa sekuritizacijom pri izračunu iznosa izloženosti ponderiranih rizikom primijenila članak 247. stavke 1. i 2. ili je prodala instrumente iz svoje knjige trgovanja tako da više nije dužna držati regulatorni kapital za rizike povezane s tim instrumentima, ne smije, radi smanjenja potencijalnih ili stvarnih gubitaka ulagatelja, izravno ili neizravno, pružati potporu sekuritizaciji iznad svojih ugovornih obveza.

2.   Ako je transakcija na odgovarajući način uzeta u obzir u procjeni prijenosa značajnog kreditnog rizika i obje su je strane provele djelujući u vlastitom interesu kao slobodne i neovisne strane (načelo nepristrane transakcije), ta se transakcija ne smatra potporom za potrebe stavka 1. Za te potrebe institucija provodi potpunu kreditnu provjeru transakcije i u obzir uzima najmanje sljedeće stavke:

| (a) | otkupnu cijenu; |
| --- | --- |

(a)

otkupnu cijenu;

| (b) | kapital institucije i njezinu likvidnosnu poziciju prije i nakon otkupa; |
| --- | --- |

(b)

kapital institucije i njezinu likvidnosnu poziciju prije i nakon otkupa;

| (c) | rezultate odnosnih izloženosti; |
| --- | --- |

(c)

rezultate odnosnih izloženosti;

| (d) | rezultate sekuritizacijskih pozicija; |
| --- | --- |

(d)

rezultate sekuritizacijskih pozicija;

| (e) | učinak potpore na gubitke za koje se očekuje da će ih inicijator imati u odnosu na ulagatelje. |
| --- | --- |

(e)

učinak potpore na gubitke za koje se očekuje da će ih inicijator imati u odnosu na ulagatelje.

3.   Institucija inicijator i institucija sponzor obavješćuju nadležno tijelo o svim transakcijama koje su sklopile u vezi sa sekuritizacijama u skladu sa stavkom 2.

4.   EBA, u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1093/2010, donosi smjernice o tome što su načelo nepristrane transakcije za potrebe ovog članka i okolnosti u kojima transakcija nije strukturirana za pružanje potpore.

5.   Ako institucija inicijator ili institucija sponzor ne ispunjava uvjete iz stavka 1. u vezi sa sekuritizacijom, ta institucija u svoj izračun iznosa izloženosti ponderiranih rizikom uključuje sve odnosne izloženosti te sekuritizacije kao da nisu bile sekuritizirane i objavljuje:

| (a) | da je pružila potporu sekuritizaciji i time prekršila stavak 1. i |
| --- | --- |

(a)

da je pružila potporu sekuritizaciji i time prekršila stavak 1. i

| (b) | učinak pružene potpore u smislu kapitalnih zahtjeva. |
| --- | --- |

(b)

učinak pružene potpore u smislu kapitalnih zahtjeva.

Članak 251.

Izračun iznosa izloženosti ponderiranih rizikom koje se sekuritiziraju u sintetskoj sekuritizaciji od strane institucija inicijatora

1.   Za potrebe izračuna iznosa izloženosti ponderiranih rizikom za odnosne izloženosti, institucija inicijator sintetske sekuritizacije koristi se metodologijama izračuna propisanima u ovom odjeljku prema potrebi umjesto onih propisanih u poglavlju 2. Za institucije koje iznose izloženosti ponderirane rizikom i, ako je relevantno, iznose očekivanoga gubitka u odnosu na odnosne izloženosti izračunavaju u skladu s poglavljem 3., iznos očekivanoga gubitka takvih izloženosti jest nula (0).

2.   Zahtjevi iz stavka 1. ovog članka primjenjuju se na cjelokupni skup izloženosti kojima se osigurava sekuritizacija. U skladu s člankom 252., institucija inicijator izračunava iznose izloženosti ponderirane rizikom za sve tranše u sekuritizaciji u skladu s ovim odjeljkom, uključujući pozicije za koje institucija može priznati smanjenje kreditnog rizika u skladu s člankom 249. Ponder rizika koji se primjenjuje na pozicije koje imaju korist od smanjenja kreditnog rizika može se izmijeniti u skladu s poglavljem 4.

Članak 252.

Tretman ročnih neusklađenosti u sintetskim sekuritizacijama

Za potrebe izračuna iznosa izloženosti ponderiranih rizikom u skladu s člankom 251., bilo koja ročna neusklađenost između kreditne zaštite kojom je postignut prijenos rizika i odnosnih izloženosti izračunava se na sljedeći način:

| (a) | pod dospijećem odnosnih izloženosti podrazumijeva se najduže dospijeće bilo koje od tih izloženosti, koje ne smije prelaziti pet godina. Dospijeće kreditne zaštite određuje se u skladu s poglavljem 4.; |
| --- | --- |

(a)

pod dospijećem odnosnih izloženosti podrazumijeva se najduže dospijeće bilo koje od tih izloženosti, koje ne smije prelaziti pet godina. Dospijeće kreditne zaštite određuje se u skladu s poglavljem 4.;

| (b) | institucija inicijator zanemaruje bilo kakvu ročnu neusklađenost pri izračunu iznosa izloženosti ponderiranih rizikom za sekuritizacijske pozicije na koje se primjenjuje ponder rizika od 1 250 % u skladu s ovim odjeljkom. Za sve ostale pozicije primjenjuje se tretman ročne neusklađenosti iz poglavlja 4. u skladu sa sljedećom formulom:





  pri čemu:







  RW* | = | iznosi izloženosti ponderirani rizikom za potrebe članka 92. stavka 3. točke (a); |
| --- | --- | --- | --- |
| RWAss | = | iznosi izloženosti ponderirani rizikom za odnosne izloženosti kao da nisu bile sekuritizirane, izračunani na proporcionalnoj osnovi; |
| RWSP | = | iznosi izloženosti ponderirani rizikom izračunani u skladu s člankom 251. kao da ne postoji ročna neusklađenost; |
| T | = | dospijeće odnosnih izloženosti izraženo u godinama; |
| t | = | dospijeće kreditne zaštite izraženo u godinama; |
| t* | = | 0,25. |

(b)

institucija inicijator zanemaruje bilo kakvu ročnu neusklađenost pri izračunu iznosa izloženosti ponderiranih rizikom za sekuritizacijske pozicije na koje se primjenjuje ponder rizika od 1 250 % u skladu s ovim odjeljkom. Za sve ostale pozicije primjenjuje se tretman ročne neusklađenosti iz poglavlja 4. u skladu sa sljedećom formulom:

Formula

pri čemu:

RW*

=

iznosi izloženosti ponderirani rizikom za potrebe članka 92. stavka 3. točke (a);

RWAss

=

iznosi izloženosti ponderirani rizikom za odnosne izloženosti kao da nisu bile sekuritizirane, izračunani na proporcionalnoj osnovi;

RWSP

=

iznosi izloženosti ponderirani rizikom izračunani u skladu s člankom 251. kao da ne postoji ročna neusklađenost;

T

=

dospijeće odnosnih izloženosti izraženo u godinama;

t

=

dospijeće kreditne zaštite izraženo u godinama;

t*

=

0,25.

Članak 253.

Smanjenje iznosa izloženosti ponderiranih rizikom

1.   Ako se na sekuritizacijsku poziciju primjenjuje ponder rizika od 1 250 % na temelju ovog odjeljka, institucije vrijednost izloženosti tih pozicija mogu odbiti od redovnog osnovnog kapitala u skladu s člankom 36. stavkom 1. točkom (k), što je alternativa tome da poziciju uključe u svoje izračune iznosa izloženosti ponderiranih rizikom. Pritom se za izračun vrijednosti izloženosti može uzeti u obzir priznata materijalna kreditna zaštita u skladu s člankom 249.

2.   Ako institucija primjenjuje alternativu navedenu u stavku 1., može od iznosa iz članka 268. oduzeti iznos odbijen u skladu s člankom 36. stavkom 1. točkom (k) kao maksimalni kapitalni zahtjev koji bi se izračunao za odnosne izloženosti kao da nisu bile sekuritizirane.

Pododjeljak 2.

Hijerarhija metoda i zajednički parametri

Članak 254.

Hijerarhija metoda

1.   Institucije primjenjuju jednu od metoda iz pododjeljka 3. za izračunavanje iznosa izloženosti ponderiranih rizikom prema sljedećoj hijerarhiji:

| (a) | ako su ispunjeni uvjeti iz članka 258., institucija primjenjuje pristup SEC-IRBA u skladu s člancima 259. i 260.; |
| --- | --- |

(a)

ako su ispunjeni uvjeti iz članka 258., institucija primjenjuje pristup SEC-IRBA u skladu s člancima 259. i 260.;

| (b) | ako se pristup SEC-IRBA ne može primijeniti, institucija primjenjuje pristup SEC-SA- u skladu s člancima 261. i 262. |
| --- | --- |

(b)

ako se pristup SEC-IRBA ne može primijeniti, institucija primjenjuje pristup SEC-SA- u skladu s člancima 261. i 262.

| (c) | ako se pristup SEC-SA ne može primijeniti, institucije primjenjuju pristup SEC-ERBA u skladu s člancima 263. i 264. za pozicije s rejtingom ili pozicije na koje se može primijeniti izvedeni rejting. |
| --- | --- |

(c)

ako se pristup SEC-SA ne može primijeniti, institucije primjenjuju pristup SEC-ERBA u skladu s člancima 263. i 264. za pozicije s rejtingom ili pozicije na koje se može primijeniti izvedeni rejting.

2.   Za pozicije s rejtingom ili pozicije na koje se može primijeniti izvedeni rejting institucije primjenjuju pristup SEC-ERBA umjesto SEC-SA u svakom od sljedećih slučajeva:

| (a) | ako bi primjena pristupa SEC-SA dovela do pondera rizika višeg od 25 % za pozicije koje se priznaju kao pozicije u STS sekuritizaciji; |
| --- | --- |

(a)

ako bi primjena pristupa SEC-SA dovela do pondera rizika višeg od 25 % za pozicije koje se priznaju kao pozicije u STS sekuritizaciji;

| (b) | ako bi primjena pristupa SEC-SA dovela do pondera rizika višeg od 25 % ili bi primjena pristupa SEC-ERBA dovela do pondera rizika višeg od 75 % za pozicije koje se ne priznaju kao pozicije u STS sekuritizaciji; |
| --- | --- |

(b)

ako bi primjena pristupa SEC-SA dovela do pondera rizika višeg od 25 % ili bi primjena pristupa SEC-ERBA dovela do pondera rizika višeg od 75 % za pozicije koje se ne priznaju kao pozicije u STS sekuritizaciji;

| (c) | za sekuritizacijske transakcije osigurane skupovima kredita za kupnju automobila, najmova automobila i najmova opreme. |
| --- | --- |

(c)

za sekuritizacijske transakcije osigurane skupovima kredita za kupnju automobila, najmova automobila i najmova opreme.

3.   U slučajevima koji nisu obuhvaćeni stavkom 2. i odstupajući od stavka 1. točke (b), institucija umjesto pristupa SEC-SA može odlučiti primijeniti pristup SEC-ERBA za sve svoje sekuritizacijske pozicije s rejtingom ili pozicije na koje se može primijeniti izvedeni rejting.

Za potrebe prvog podstavka institucija obavještava nadležno tijelo o svojoj odluci najkasnije 17. studenoga 2018.

Institucija obavješćuje svoje nadležno tijelo o svakoj sljedećoj odluci o dodatnim promjenama pristupa koji primjenjuje na sve svoje sekuritizacijske pozicije s rejtingom odmah nakon te odluke, a najkasnije do 15. studenoga.

Ako do 15. prosinca, odmah po isteku roka iz drugog ili trećeg podstavka, prema potrebi, nadležno tijelo ne iznese nikakve prigovore, odluka o kojoj je institucija obavijestila nadležno tijelo proizvodi učinke od 1. siječnja sljedeće godine i valjana je do stupanja na snagu sljedeće odluke o kojoj je obaviješteno nadležno tijelo. Institucija ne primjenjuje različite pristupe tijekom iste godine.

4.   Odstupajući od stavka 1., nadležna tijela mogu na pojedinačnoj osnovi zabraniti institucijama primjenu pristupa SEC-SA ako iznos izloženosti ponderiran rizikom dobiven primjenom pristupa SEC-SA nije razmjeran rizicima za instituciju ili financijsku stabilnost, što među ostalim uključuje kreditni rizik uključen u odnosne izloženosti sekuritizacije. U slučaju izloženosti koje se ne priznaju kao pozicije u STS sekuritizaciji, posebnu pozornost posvećuje se sekuritizacijama vrlo složenih i riskantnih značajki.

5.   Ne dovodeći u pitanje stavak 1. ovog članka, institucija može primjenjivati pristup interne procjene za izračunavanje iznosâ izloženosti ponderiranih rizikom u odnosu na poziciju bez rejtinga u programu ABCP ili transakciji ABCP u skladu s člankom 266., pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti iz članka 265. Kada je institucija u skladu s člankom 265. stavkom 2. dobila odobrenje za primjenu pristupa interne procjene, a specifična pozicija u programu ABCP ili transakciji ABCP ulazi u područje primjene koje obuhvaća takvo odobrenje, institucija primjenjuje taj pristup da bi izračunala iznos izloženosti ponderiran rizikom za tu poziciju.

6.   Na poziciju u resekuritizaciji institucije primjenjuju pristup SEC-SA u skladu s člankom 261., uključujući izmjene iz članka 269.

7.   U svim drugim slučajevima sekuritizacijskim pozicijama pripisuje se ponder rizika od 1 250 %.

8.   Nadležna tijela obavješćuju EBA-u o svakoj obavijesti poslanoj u skladu sa stavkom 3. ovog članka. EBA prati učinak ovog članka na kapitalne zahtjeve i različite nadzorne prakse povezane sa stavkom 4. ovog članka te Komisiji podnosi godišnje izvješće o svojim nalazima i donosi smjernice u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1093/2010.

Članak 255.

Određivanje vrijednosti KIRB i KSA

1.   Ako institucija na temelju pododjeljka 3. primjenjuje pristup SEC-IRBA, ona izračunava vrijednost KIRB u skladu sa stavcima od 2. do 5.

2.   Institucije određuju vrijednost KIRB tako da iznose izloženosti ponderirane rizikom, koji se izračunavaju u skladu s poglavljem 3. za odnosne izloženosti, kao da nisu bile sekuritizirane, pomnože s 8 %, podijeljeno s vrijednošću izloženosti odnosnih izloženosti. KIRB je izražen kao decimalna vrijednost između 0 i 1.

3.   Za potrebe izračunavanja vrijednosti KIRB, iznosi izloženosti ponderirani rizikom koji bi se u skladu s poglavljem 3. izračunavali za odnosne izloženosti uključuju:

| (a) | iznos očekivanih gubitaka povezanih sa svim odnosnim izloženostima sekuritizacije, uključujući odnosne izloženosti sa statusom neispunjavanja obveza koje su još uvijek dio skupa u skladu s poglavljem 3.; i |
| --- | --- |

(a)

iznos očekivanih gubitaka povezanih sa svim odnosnim izloženostima sekuritizacije, uključujući odnosne izloženosti sa statusom neispunjavanja obveza koje su još uvijek dio skupa u skladu s poglavljem 3.; i

| (b) | iznos neočekivanih gubitaka povezanih sa svim odnosnim izloženostima uključujući odnosne izloženosti sa statusom neispunjavanja obveza koje su u skupu u skladu s poglavljem 3. |
| --- | --- |

(b)

iznos neočekivanih gubitaka povezanih sa svim odnosnim izloženostima uključujući odnosne izloženosti sa statusom neispunjavanja obveza koje su u skupu u skladu s poglavljem 3.

4.   Institucije mogu izračunati vrijednost KIRB u odnosu na odnosne izloženosti sekuritizacije u skladu s odredbama iz poglavlja 3. za izračunavanje kapitalnih zahtjeva za otkupljena potraživanja. U tu se svrhu izloženosti prema stanovništvu tretiraju kao otkupljena potraživanja od stanovništva, a izloženosti koje nisu prema stanovništvu kao otkupljena potraživanja od trgovačkih društava.

5.   Institucije zasebno izračunavaju vrijednost KIRB za razrjeđivački rizik u odnosu na odnosne izloženosti sekuritizacije ako je razrjeđivački rizik za takve izloženosti znatan.

Ako se u sekuritizaciji gubici koji proizlaze iz razrjeđivačkog i kreditnog rizika tretiraju na skupnoj osnovi, institucije združuju vrijednost KIRB za razrjeđivački rizik i vrijednost KIRB za kreditni rizik u jedinstveni KIRB za potrebe pododjeljka 3. Postojanje jedinstvene pričuve ili prekomjerne kolateralizacije kojom se mogu pokriti gubici koji proizlaze iz kreditnog ili razrjeđivačkog rizika može se smatrati indikacijom da se ti rizici tretiraju na skupnoj osnovi.

Ako se razrjeđivački i kreditni rizik u sekuritizaciji ne tretiraju na skupnoj osnovi, institucije mijenjaju način postupanja iz drugog podstavka kako bi vrijednost KIRB za razrjeđivački rizik i vrijednost KIRB za kreditni rizik združile na razborit način.

6.   Ako institucija primjenjuje pristup SEC-SA na temelju pododjeljka 3., ona izračunava vrijednost KSA tako da iznose izloženosti ponderirane rizikom, koji bi se računali u skladu s poglavljem 2. za odnosne izloženosti kao da nisu bili sekuritizirane, pomnoži s 8 %, podijeljeno s vrijednošću odnosnih izloženosti. KSA je izražen kao decimalna vrijednost između 0 i 1.

Za potrebe ovog stavka, institucije izračunavaju vrijednost izloženosti odnosnih izloženosti bez netiranja posebnih ispravaka vrijednosti kreditnog rizika i dodatnih vrijednosnih usklađenja u skladu s člancima 34. i 110. te ostalih smanjenja regulatornog kapitala.

7.   Za potrebe stavaka od 1. do 6., ako struktura sekuritizacije uključuje primjenu SSPN-a, sve se izloženosti SSPN-a povezane sa sekuritizacijom tretiraju kao odnosne izloženosti. Ne dovodeći u pitanje prethodno navedeno, ako rizik koji proizlazi iz izloženosti SSPN-a nije znatan ili ako ne utječe na njezinu sekuritizacijsku poziciju, institucija može za potrebe izračunavanja vrijednosti KIRB ili KSA iz skupa odnosnih izloženosti isključiti izloženosti SSPN-a.

U slučaju materijalnih sintetskih sekuritizacija, ako kreditni rizik kolaterala podliježe raspoređivanju gubitaka u tranše, u izračunavanje vrijednosti KIRB ili KSA uključuju se svi materijalni prihodi od izdavanja kreditnih zapisa ili drugih materijalnih obveza SSPN-a koji služe kao kolateral za otplatu sekuritizacijskih pozicija.

8.   Za potrebe stavka 5. trećeg podstavka ovog članka, EBA izdaje smjernice u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1093/2010 o primjerenim metodama kombiniranja vrijednosti KIRB za razrjeđivački rizik i vrijednosti KIRB za kreditni rizik ako se ti rizici u sekuritizaciji ne tretiraju na skupnoj osnovi.

9.   EBA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kako bi što detaljnije utvrdila uvjete koji će institucijama omogućiti da izračunaju KIRB za skupove odnosnih izloženosti u skladu sa stavkom 4., posebno s obzirom na:

| (a) | unutarnju kreditnu politiku i modele za izračun vrijednosti KIRB za sekuritizacije; |
| --- | --- |

(a)

unutarnju kreditnu politiku i modele za izračun vrijednosti KIRB za sekuritizacije;

| (b) | uporabu različitih faktora rizika povezanih s skupom odnosnih izloženosti te, u slučaju da nisu dostupni dostatno točni ili pouzdani podaci o tom skupu, zamjenskih podataka za potrebe procjena PD-a i LGD-a; i |
| --- | --- |

(b)

uporabu različitih faktora rizika povezanih s skupom odnosnih izloženosti te, u slučaju da nisu dostupni dostatno točni ili pouzdani podaci o tom skupu, zamjenskih podataka za potrebe procjena PD-a i LGD-a; i

| (c) | zahtjeve povezane s dubinskom analizom s ciljem praćenja aktivnosti i politika prodavatelja potraživanja ili drugih inicijatora. |
| --- | --- |

(c)

zahtjeve povezane s dubinskom analizom s ciljem praćenja aktivnosti i politika prodavatelja potraživanja ili drugih inicijatora.

EBA Komisiji podnosi navedeni nacrt regulatornih tehničkih standarda do 18. siječnja 2019.

Komisiji se delegira ovlast za dopunu ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz drugog podstavka ovog stavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1093/2010.

Članak 256.

Određivanje točke spajanja (A) i točke razdvajanja (D)

1.   Za potrebe pododjeljka 3., institucije određuju da je točka spajanja (A) jednaka pragu pri kojemu se gubici u skupu odnosnih izloženosti počinju raspoređivati na relevantne sekuritizacijske pozicije.

Točka spajanja (A) izražena je kao decimalna vrijednost između 0 i 1, koja je jednaka većoj od sljedeće dvije vrijednosti: nuli ili omjeru iskorištenih iznosa iz skupa odnosnih izloženosti u sekuritizaciji umanjenih za iskorištene iznose svih tranši čiji je rang nadređen ili jednak tranši s relevantnom sekuritizacijskom pozicijom uključujući i samu izloženost i iskorištenih iznosa svih odnosnih izloženosti u sekuritizaciji.

2.   Za potrebe pododjeljka 3., institucije određuju da je točka razdvajanja (D) jednaka pragu pri kojemu bi gubici u skupu odnosnih izloženosti kod tranše s relevantnom sekuritizacijskom pozicijom doveli do potpunog gubitka glavnice.

Točka razdvajanja (D) izražena je kao decimalna vrijednost između 0 i 1, koja je jednaka većoj od sljedeće dvije vrijednosti: nuli ili omjeru iskorištenih iznosa iz skupa odnosnih izloženosti u sekuritizaciji umanjenih za iskorištene iznose svih tranši čiji je rang viši od ranga tranše s relevantnom sekuritizacijskom pozicijom i iskorištenih iznosa svih odnosnih izloženosti u sekuritizaciji.

3.   Za potrebe stavaka 1. i 2., institucije prekomjernu kolateralizaciju i materijalne račune pričuva tretiraju kao tranše, a imovinu koja sadržava takve račune pričuva kao odnosne izloženosti.

4.   Za potrebe stavaka 1. i 2., institucije ne uzimaju u obzir nematerijalne račune pričuva i imovinu koja ne nudi kreditno poboljšanje, kao što je ona koja nudi samo likvidnosnu potporu, valutne ili kamatne ugovore o razmjeni te račune gotovinskih kolaterala povezane s tim pozicijama u sekuritizaciji. Za materijalne račune pričuva i imovinu koja nudi kreditno poboljšanje, institucija kao sekuritizacijske pozicije tretira samo one dijelove računa ili imovine koji pokrivaju gubitke.

5.   Kada dvije ili više nadređene pozicije iste transakcije imaju različita dospijeća, ali na proporcionalnoj osnovi dijele gubitke, izračun točaka spajanja (A) i točaka razdvajanja (D) temelji se na ukupnim iskorištenim iznosima tih pozicija te su točke spajanja (A) i točke razdvajanja (D) koje iz toga proizlaze jednake.

Članak 257.

Određivanje dospijeća tranše (MT)

1.   Za potrebe pododjeljka 3. i podložno stavku 2., institucije mogu odrediti dospijeće tranše (MT) kao:

| (a) | ponderirano prosječno dospijeće ugovornih plaćanja koja su dospjela u okviru tranše u skladu sa sljedećom formulom:





  pri čemu CFt označava sva ugovorena plaćanja (glavnica, kamate i naknade) koje je dužnik obvezan platiti u razdoblju t; ili |
| --- | --- |

(a)

ponderirano prosječno dospijeće ugovornih plaćanja koja su dospjela u okviru tranše u skladu sa sljedećom formulom:

Formula

pri čemu CFt označava sva ugovorena plaćanja (glavnica, kamate i naknade) koje je dužnik obvezan platiti u razdoblju t; ili

| (b) | konačno ugovoreno dospijeće tranše u skladu sa sljedećom formulom:





  pri čemu ML označava konačno ugovoreno dospijeće tranše. |
| --- | --- |

(b)

konačno ugovoreno dospijeće tranše u skladu sa sljedećom formulom:

Formula

pri čemu ML označava konačno ugovoreno dospijeće tranše.

2.   Za potrebe stavka 1., određivanje dospijeća tranše (MT) u svakom je slučaju uvjetovano donjom granicom od jedne godine i gornjom granicom od pet godina.

3.   Ako instituciji prijeti rizik od toga da odnosne izloženosti na temelju ugovora rezultiraju gubicima, institucije određuju dospijeće sekuritizacijske pozicije uzimajući u obzir dospijeće ugovora i najdulje dospijeće takvih odnosnih izloženosti. U slučaju obnovljivih izloženosti primjenjuje se najdulje moguće preostalo ugovorno dospijeće izloženosti koje bi se moglo dodati u razdoblju obnove.

4.   EBA prati različite prakse u navedenom području, posebice u pogledu primjene stavka 1. točke (a) ovog članka, i u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1093/2010 donosi smjernice do 31. prosinca 2019.

Pododjeljak 3.

Metode za izračunavanje iznosâ izloženosti ponderiranih rizikom

Članak 258.

Uvjeti za primjenu pristupa zasnovanog na internim rejting-sustavima (SEC-IRBA)

1.   Institucije primjenjuju pristup SEC-IRBA za izračunavanje iznosâ izloženosti ponderiranih rizikom u odnosu na sekuritizacijsku poziciju ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

| (a) | pozicija je osigurana IRB skupom ili mješovitim skupom uz uvjet da u potonjem slučaju institucija može izračunati KIRB u skladu s odjeljkom 3. za iznos odnosne izloženosti od minimalno 95 %; |
| --- | --- |

(a)

pozicija je osigurana IRB skupom ili mješovitim skupom uz uvjet da u potonjem slučaju institucija može izračunati KIRB u skladu s odjeljkom 3. za iznos odnosne izloženosti od minimalno 95 %;

| (b) | institucija ima dovoljno dostupnih informacija o odnosnim izloženostima sekuritizacije kako bi mogla izračunati KIRB; i |
| --- | --- |

(b)

institucija ima dovoljno dostupnih informacija o odnosnim izloženostima sekuritizacije kako bi mogla izračunati KIRB; i

| (c) | instituciji nije zabranjena mogućnost primjene pristupa SEC-IRBA u pogledu određene sekuritizacijske pozicije u skladu sa stavkom 2. |
| --- | --- |

(c)

instituciji nije zabranjena mogućnost primjene pristupa SEC-IRBA u pogledu određene sekuritizacijske pozicije u skladu sa stavkom 2.

2.   Nadležna tijela mogu na pojedinačnoj osnovi zabraniti primjenu pristupa SEC-IRBA ako je riječ o sekuritizacijama vrlo složenih ili riskantnih značajki. Za potrebe navedenog, sljedeće se značajke mogu smatrati vrlo složenima ili riskantnima:

| (a) | kreditno poboljšanje koje se može narušiti zbog razloga koji nisu gubitci portfelja; |
| --- | --- |

(a)

kreditno poboljšanje koje se može narušiti zbog razloga koji nisu gubitci portfelja;

| (b) | skupovi odnosnih izloženosti s visokim stupnjem unutarnje korelacije kao rezultat koncentriranih izloženosti prema pojedinim sektorima ili zemljopisnim područjima; |
| --- | --- |

(b)

skupovi odnosnih izloženosti s visokim stupnjem unutarnje korelacije kao rezultat koncentriranih izloženosti prema pojedinim sektorima ili zemljopisnim područjima;

| (c) | transakcije u kojima je otplata sekuritizacijskih pozicija u velikoj mjeri ovisna o činiteljima rizika koji se ne odražavaju u vrijednosti KIRB; ili |
| --- | --- |

(c)

transakcije u kojima je otplata sekuritizacijskih pozicija u velikoj mjeri ovisna o činiteljima rizika koji se ne odražavaju u vrijednosti KIRB; ili

| (d) | vrlo složeno raspoređivanje gubitaka među tranšama. |
| --- | --- |

(d)

vrlo složeno raspoređivanje gubitaka među tranšama.

Članak 259.

Izračunavanje iznosâ izloženosti ponderiranih rizikom u skladu s pristupom SEC-IRBA

1.   U skladu s pristupom SEC-IRBA, iznos izloženosti ponderiran rizikom za sekuritizacijsku poziciju izračunava se množenjem vrijednosti izloženosti pozicije izračunane u skladu s člankom 248. s primjenjivim ponderom rizika koji se određuje kako slijedi, a ni u kojem slučaju ne može biti niži od 15 %:

| RW = 1 250 % | ako je D ≤ KIRB |
| --- | --- |
| RW = 12,5 · KSSFA(KIRB) | ako je A ≥ KIRB |
| | ako je A < KIRB < D |

RW = 1 250 %

ako je D ≤ KIRB

RW = 12,5 · KSSFA(KIRB)

ako je A ≥ KIRB

Formula

ako je A < KIRB < D

pri čemu:

| KIRB | označava kapitalni zahtjev skupa odnosnih izloženosti kako je definirano u članku 255. |
| --- | --- |
| D | označava točku razdvajanja kako je određeno u skladu s člankom 256. |
| A | označava točku spajanja kako je određeno u skladu s člankom 256. |

KIRB

označava kapitalni zahtjev skupa odnosnih izloženosti kako je definirano u članku 255.

D

označava točku razdvajanja kako je određeno u skladu s člankom 256.

A

označava točku spajanja kako je određeno u skladu s člankom 256.

Formula

pri čemu:

| a | = | – (1/(p * KIRB)) |
| --- | --- | --- |
| u | = | D – KIRB |
| l | = | maks. (A – KIRB; 0) |

a

=

– (1/(p * KIRB))

u

=

D – KIRB

l

=

maks. (A – KIRB; 0)

pri čemu:

Formula

pri čemu:

| N | označava efektivan broj izloženosti u skupu odnosnih izloženosti, a izračunava se u skladu sa stavkom 4. |
| --- | --- |
| LGD | označava izloženošću ponderiran prosječni gubitak zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza u skupu odnosnih izloženosti, a izračunava se u skladu sa stavkom 5. |
| MT | označava dospijeće tranše kako je određeno u skladu s člankom 257. |

N

označava efektivan broj izloženosti u skupu odnosnih izloženosti, a izračunava se u skladu sa stavkom 4.

LGD

označava izloženošću ponderiran prosječni gubitak zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza u skupu odnosnih izloženosti, a izračunava se u skladu sa stavkom 5.

MT

označava dospijeće tranše kako je određeno u skladu s člankom 257.

Parametri A, B, C, D i E određuju se u skladu sa sljedećom referentnom tablicom:

| | A | B | C | D | E |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koji nije prema stanovništvu | Nadređeni, granularni (N ≥ 25) | 0 | 3,56 | –1,85 | 0,55 | 0,07 |
| Nadređeni, negranularni (N < 25) | 0,11 | 2,61 | –2,91 | 0,68 | 0,07 |
| Nenadređeni, granularni (N ≥ 25) | 0,16 | 2,87 | –1,03 | 0,21 | 0,07 |
| Nenadređeni, negranularni (N < 25) | 0,22 | 2,35 | –2,46 | 0,48 | 0,07 |
| Koji je prema stanovništvu | Nadređeni | 0 | 0 | –7,48 | 0,71 | 0,24 |
| Nenadređeni | 0 | 0 | –5,78 | 0,55 | 0,27 |

A

B

C

D

E

Koji nije prema stanovništvu

Nadređeni, granularni (N ≥ 25)

0

3,56

–1,85

0,55

0,07

Nadređeni, negranularni (N < 25)

0,11

2,61

–2,91

0,68

0,07

Nenadređeni, granularni (N ≥ 25)

0,16

2,87

–1,03

0,21

0,07

Nenadređeni, negranularni (N < 25)

0,22

2,35

–2,46

0,48

0,07

Koji je prema stanovništvu

Nadređeni

0

0

–7,48

0,71

0,24

Nenadređeni

0

0

–5,78

0,55

0,27

2.   Ako odnosni IRB skup sadržava i izloženosti prema stanovništvu i izloženosti koje nisu prema stanovništvu, skup se dijeli na jedan podskup prema stanovništvu i jedan podskup koji nije prema stanovništvu te se za svaki od njih procjenjuje poseban p-parametar (i odgovarajući ulazni parametri N, KIRB i LGD). Potom se na temelju p-parametara svakog podskupa i nominalne količine izloženosti u svakom podskupu izračunava ponderirani prosječni p-parametar za transakciju.

3.   Ako institucija primjenjuje pristup SEC-IRBA na mješoviti skup, p-parametar se izračunava na temelju odnosnih izloženosti na koje se isključivo primjenjuje pristup IRB. Za te se potrebe odnosne izloženosti na koje se primjenjuje standardizirani pristup ne uzimaju u obzir.

4.   Efektivni broj izloženosti (N) izračunava se na sljedeći način:

Formula

pri čemu EADi označava vrijednost izloženosti povezanu s i-tom izloženošću u skupu.

Višestruke izloženosti prema istom dužniku konsolidiraju se i tretiraju kao jedna izloženost.

5.   Izloženošću ponderirani prosječni LGD izračunava se na sljedeći način:

Formula

pri čemu LGDi označava prosječni LGD povezan sa svim izloženostima prema i-tom dužniku.

Ako se kreditnom i razrjeđivačkom rizikom otkupljenih potraživanja u sekuritizaciji upravlja na skupnoj osnovi, ulazni parametar LGD odgovara ponderiranom prosjeku LGD-a za kreditni rizik i stopostotnom LGD-u za razrjeđivački rizik. Ponderi su pojedinačni kapitalni zahtjevi pristupa IRB za kreditni rizik odnosno za razrjeđivački rizik. U tu se svrhu postojanje jedinstvene pričuve ili prekomjerne kolateralizacije kojom se mogu pokriti gubici koji proizlaze iz kreditnog ili razrjeđivačkog rizika može smatrati indikacijom da se tim rizicima upravlja na skupnoj osnovi.

6.   Ako udio najveće odnosne izloženosti u skupu (C1) ne premašuje 3 %, institucije za izračun vrijednosti N i izloženošću ponderiranih prosječnih LGD-ova mogu primjenjivati sljedeću pojednostavnjenu metodu:

Formula

LGD = 0,50

pri čemu:

| Cm | označava udio u skupu koji odgovara zbroju najvećih m izloženosti; i |
| --- | --- |
| m | određuje institucija. |

Cm

označava udio u skupu koji odgovara zbroju najvećih m izloženosti; i

m

određuje institucija.

Ako je dostupna samo vrijednost C1 i ako taj iznos nije veći od 0,03, institucija može odrediti da LGD bude 0,50, a N 1/C1.

7.   Ako je pozicija osigurana mješovitim skupom i institucija može izračunati KIRB za iznose odnosne izloženosti od minimalno 95 % u skladu s člankom 258. stavkom 1. točkom (a), institucija izračunava kapitalni zahtjev za skup odnosnih izloženosti kao:

Formula

pri čemu:

d označava udjel iznosa izloženosti odnosnih izloženosti za koje institucija može izračunati KIRB s obzirom na iznos izloženosti svih odnosnih izloženosti.

8.   Ako institucija ima sekuritizacijsku poziciju u obliku izvedenice za zaštitu od tržišnih rizika, uključujući kamatne ili valutne rizike, ona toj izvedenici može pripisati izvedeni ponder rizika ekvivalentan ponderu rizika referentne pozicije koji je izračunan u skladu s ovim člankom.

Za potrebe prvog podstavka, referentna pozicija jest pozicija koja je u svakom smislu jednaka izvedenici ili, u nedostatku takve jednake pozicije, pozicija koja je izvedenici neposredno podređena.

Članak 260.

Tretman STS sekuritizacija u skladu s pristupom SEC-IRBA

U skladu s pristupom SEC-IRBA, ponder rizika za poziciju u STS sekuritizaciji izračunava se u skladu s člankom 259. uz sljedeće izmjene:

donja granica pondera rizika za nadređene sekuritizacijske pozicije = 10 %

Formula

Članak 261.

Izračunavanje iznosâ izloženosti ponderiranih rizikom u skladu sa standardiziranim pristupom (SEC-SA)

1.   U skladu s pristupom SEC-SA, iznos izloženosti ponderiran rizikom za poziciju u sekuritizaciji izračunava se množenjem vrijednosti izloženosti pozicije, izračunane u skladu s člankom 248., s primjenjivim ponderom rizika koji se određuje kako slijedi, i ni u kojem slučaju ne može biti niži od 15 %:

| RW = 1 250 % | ako je D ≤ KA |
| --- | --- |
| RW = 12,5 · KSSFA(KA) | ako je A ≥ KA |
| | ako je A < KA < D |

RW = 1 250 %

ako je D ≤ KA

RW = 12,5 · KSSFA(KA)

ako je A ≥ KA

Formula

ako je A < KA < D

pri čemu:

| D | označava točku razdvajanja kako je određeno u skladu s člankom 256.; |
| --- | --- |
| A | označava točku spajanja kako je određeno u skladu s člankom 256.; |
| KA | je parametar koji se izračunava u skladu sa stavkom 2.; |

D

označava točku razdvajanja kako je određeno u skladu s člankom 256.;

A

označava točku spajanja kako je određeno u skladu s člankom 256.;

KA

je parametar koji se izračunava u skladu sa stavkom 2.;

Formula

pri čemu:

| a | = | – (1/(p · KA)) |
| --- | --- | --- |
| u | = | D – KA |
| l | = | maks. (A – KA; 0) |
| p | = | 1 za sekuritizacijsku izloženost koja nije resekuritizacijska izloženost |

a

=

– (1/(p · KA))

u

=

D – KA

l

=

maks. (A – KA; 0)

p

=

1 za sekuritizacijsku izloženost koja nije resekuritizacijska izloženost

2.   Za potrebe stavka 1. KA se izračunava kako slijedi:

Formula

pri čemu:

KSA označava kapitalni zahtjev odnosnog skupa kako je definirano u članku 255.;

W jednak je omjeru:

| (a) | zbroja nominalnog iznosa odnosnih izloženosti sa statusom neispunjavanja obveza, prema |
| --- | --- |

(a)

zbroja nominalnog iznosa odnosnih izloženosti sa statusom neispunjavanja obveza, prema

| (b) | zbroju nominalnog iznosa svih odnosnih izloženosti. |
| --- | --- |

(b)

zbroju nominalnog iznosa svih odnosnih izloženosti.

U tu svrhu izloženost sa statusom neispunjavanja obveza znači odnosna izloženost za koju vrijedi nešto od navedenog: i. dospjela je prije 90 dana ili dulje; ii. podliježe postupku u slučaju stečaja ili nesolventnosti; iii. podliježe ovrsi ili sličnom postupku; ili iv. ima status neispunjavanja obveze u skladu sa sekuritizacijskom dokumentacijom.

Ako institucija nema informacije o statusu u pogledu dospjelih nenaplaćenih potraživanja za 5 % ili manje odnosnih izloženosti u skupu u smislu dospjelih nenaplaćenih potraživanja, ona može primjenjivati pristup SEC-SA uz sljedeću korekciju pri izračunavanju KA:

Formula

Ako institucija nema informacije o statusu u pogledu dospjelih nenaplaćenih potraživanja za više od 5 % odnosnih izloženosti u skupu, na poziciju u sekuritizaciji primjenjuje se ponder rizika od 1 250 %.

3.   Ako institucija ima sekuritizacijsku poziciju u obliku izvedenice za zaštitu od tržišnih rizika, uključujući kamatne ili valutne rizike, ona toj izvedenici može pripisati izvedeni ponder rizika ekvivalentan ponderu rizika referentne pozicije koji je izračunan u skladu s ovim člankom.

Za potrebe ovog stavka, referentna pozicija jest pozicija koja je u svakom smislu pari passu izvedenici ili, u nedostatku takve pari passu pozicije, pozicija koja je izvedenici neposredno podređena.

Članak 262.

Tretman STS sekuritizacija u skladu s pristupom SEC-SA

U skladu s pristupom SEC-SA, ponder rizika za poziciju u STS sekuritizaciji izračunava se u skladu s člankom 261. uz sljedeće izmjene:

| | donja granica pondera rizika za nadređene sekuritizacijske pozicije = 10 % |
| --- | --- |

donja granica pondera rizika za nadređene sekuritizacijske pozicije = 10 %

| | p = 0,5 |
| --- | --- |

p = 0,5

Članak 263.

Izračunavanje iznosâ izloženosti ponderiranih rizikom u skladu s pristupom zasnovanim na eksternim rejting-sustavima (pristup SEC-ERBA)

1.   U skladu s pristupom SEC-ERBA, iznos izloženosti ponderiran rizikom za sekuritizacijsku poziciju izračunava se množenjem vrijednosti izloženosti pozicije, izračunane u skladu s člankom 248., s primjenjivim ponderom rizika u skladu s ovim člankom.

2.   Za izloženosti s kratkoročnim kreditnim procjenama ili ako se rejting temeljen na kratkoročnoj kreditnoj procjeni može izvesti u skladu sa stavkom 7., primjenjuju se sljedeći ponderi rizika:

Tablica 1.

| Stupanj kreditne kvalitete | 1 | 2 | 3 | Svi drugi rejtinzi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ponder rizika | 15 % | 50 % | 100 % | 1 250 % |

Stupanj kreditne kvalitete

1

2

3

Svi drugi rejtinzi

Ponder rizika

15 %

50 %

100 %

1 250 %

3.   Za izloženosti s dugoročnim kreditnim procjenama ili ako se rejting temeljen na dugoročnoj kreditnoj procjeni može izvesti u skladu sa stavkom 7. ovog članka, primjenjuju se ponderi rizika iz tablice 2., prema potrebi korigirani za dospijeće tranše (MT) u skladu s člankom 257. i stavkom 4. ovog članka te, u slučaju nenadređenih tranši, za gustoću tranše u skladu sa stavkom 5. ovog članka:

Tablica 2.

| Stupanj kreditne kvalitete | Nadređena tranša | Nenadređena (rijetka) tranša |
| --- | --- | --- |
| Dospijeće tranše (MT) | Dospijeće tranše (MT) |
| 1 godina | 5 godina | 1 godina | 5 godina |
| 1 | 15 % | 20 % | 15 % | 70 % |
| 2 | 15 % | 30 % | 15 % | 90 % |
| 3 | 25 % | 40 % | 30 % | 120 % |
| 4 | 30 % | 45 % | 40 % | 140 % |
| 5 | 40 % | 50 % | 60 % | 160 % |
| 6 | 50 % | 65 % | 80 % | 180 % |
| 7 | 60 % | 70 % | 120 % | 210 % |
| 8 | 75 % | 90 % | 170 % | 260 % |
| 9 | 90 % | 105 % | 220 % | 310 % |
| 10 | 120 % | 140 % | 330 % | 420 % |
| 11 | 140 % | 160 % | 470 % | 580 % |
| 12 | 160 % | 180 % | 620 % | 760 % |
| 13 | 200 % | 225 % | 750 % | 860 % |
| 14 | 250 % | 280 % | 900 % | 950 % |
| 15 | 310 % | 340 % | 1 050 % | 1 050 % |
| 16 | 380 % | 420 % | 1 130 % | 1 130 % |
| 17 | 460 % | 505 % | 1 250 % | 1 250 % |
| Svi ostali | 1 250 % | 1 250 % | 1 250 % | 1 250 % |

Stupanj kreditne kvalitete

Nadređena tranša

Nenadređena (rijetka) tranša

Dospijeće tranše (MT)

Dospijeće tranše (MT)

1 godina

5 godina

1 godina

5 godina

1

15 %

20 %

15 %

70 %

2

15 %

30 %

15 %

90 %

3

25 %

40 %

30 %

120 %

4

30 %

45 %

40 %

140 %

5

40 %

50 %

60 %

160 %

6

50 %

65 %

80 %

180 %

7

60 %

70 %

120 %

210 %

8

75 %

90 %

170 %

260 %

9

90 %

105 %

220 %

310 %

10

120 %

140 %

330 %

420 %

11

140 %

160 %

470 %

580 %

12

160 %

180 %

620 %

760 %

13

200 %

225 %

750 %

860 %

14

250 %

280 %

900 %

950 %

15

310 %

340 %

1 050 %

1 050 %

16

380 %

420 %

1 130 %

1 130 %

17

460 %

505 %

1 250 %

1 250 %

Svi ostali

1 250 %

1 250 %

1 250 %

1 250 %

4.   Za određivanje pondera rizika za tranše s dospijećem između jedne i pet godina institucije primjenjuju linearnu interpolaciju među ponderima rizika koji se primjenjuju na dospijeće od jedne i pet godina u skladu s tablicom 2.

5.   Kako bi uzele u obzir gustoću tranše institucije ponder rizika za nenadređene tranše izračunavaju kako slijedi:

Formula

pri čemu je:

T = gustoća tranše izračunana kao D – A

pri čemu:

| D | označava točku razdvajanja kako je određeno u skladu s člankom 256. |
| --- | --- |
| A | označava točku spajanja kako je određeno u skladu s člankom 256. |

D

označava točku razdvajanja kako je određeno u skladu s člankom 256.

A

označava točku spajanja kako je određeno u skladu s člankom 256.

6.   Ponderi rizika za nenadređene tranše koji proizlaze iz stavaka 3., 4. i 5. ne smiju biti niži od 15 %. Uz navedeno, tako izračunani ponderi rizika ne smiju biti niži od pondera rizika koji odgovara hipotetskoj nadređenoj tranši iste sekuritizacije s istom kreditnom procjenom i istim dospijećem.

7.   Za potrebe primjene izvedenih rejtinga, institucije poziciji bez rejtinga pripisuju izvedeni rejting ekvivalentan kreditnoj procjeni referentne pozicije s rejtingom koja ispunjava sve sljedeće uvjete:

| (a) | referentna pozicija u svakom smislu ima jednak rang u odnosu na sekuritizacijsku poziciju bez rejtinga ili, u odsutnosti pozicije jednakog ranga, referentna pozicija neposredno je podređena poziciji bez rejtinga; |
| --- | --- |

(a)

referentna pozicija u svakom smislu ima jednak rang u odnosu na sekuritizacijsku poziciju bez rejtinga ili, u odsutnosti pozicije jednakog ranga, referentna pozicija neposredno je podređena poziciji bez rejtinga;

| (b) | referentna pozicija nema koristi od jamstava trećih strana niti drugih kreditnih poboljšanja koji nisu dostupni pozicijama bez rejtinga; |
| --- | --- |

(b)

referentna pozicija nema koristi od jamstava trećih strana niti drugih kreditnih poboljšanja koji nisu dostupni pozicijama bez rejtinga;

| (c) | dospijeće referentne pozicije jednako je dospijeću dotičnih pozicija bez rejtinga ili dulje od tog dospijeća; |
| --- | --- |

(c)

dospijeće referentne pozicije jednako je dospijeću dotičnih pozicija bez rejtinga ili dulje od tog dospijeća;

| (d) | izvedeni rejtinzi redovito se ažuriraju kako bi odražavali sve eventualne promjene u kreditnoj procjeni referentne pozicije. |
| --- | --- |

(d)

izvedeni rejtinzi redovito se ažuriraju kako bi odražavali sve eventualne promjene u kreditnoj procjeni referentne pozicije.

8.   Ako institucija ima sekuritizacijsku poziciju u obliku izvedenice za zaštitu od tržišnog rizika, uključujući kamatne ili valutne rizike, ona toj izvedenici može pripisati izvedeni ponder rizika ekvivalentan ponderu rizika referentne pozicije koji je izračunan u skladu s ovim člankom.

Za potrebe prvog podstavka, referentna pozicija jest pozicija koja je u svakom smislu jednaka izvedenici ili, u nedostatku takve jednake pozicije, pozicija koja je transakciji izvedenicama neposredno podređena.

Članak 264.

Tretman STS sekuritizacija u skladu s pristupom SEC-ERBA

1.   U skladu s pristupom SEC-ERBA, ponder rizika za poziciju u STS sekuritizaciji izračunava se u skladu s člankom 263. uz izmjene utvrđene ovim člankom.

2.   Za izloženosti s kratkoročnim kreditnim procjenama ili ako rejting temeljen na kratkoročnoj kreditnoj procjeni može biti izveden u skladu s člankom 263. stavkom 7., primjenjuju se sljedeći ponderi rizika:

Tablica 3.

| Stupanj kreditne kvalitete | 1 | 2 | 3 | Svi drugi rejtinzi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ponder rizika | 10 % | 30 % | 60 % | 1 250 % |

Stupanj kreditne kvalitete

1

2

3

Svi drugi rejtinzi

Ponder rizika

10 %

30 %

60 %

1 250 %

3.   Za izloženosti s dugoročnim kreditnim procjenama ili ako rejting temeljen na dugoročnoj kreditnoj procjeni može biti izveden u skladu s člankom 263. stavkom 7., ponderi rizika određuju se u skladu s tablicom 4. korigirani za dospijeće tranše (MT) u skladu s člankom 257. i člankom 263. stavkom 4. te, u slučaju nenadređenih tranši, za gustoću tranše u skladu s člankom 263. stavkom 5.:

Tablica 4.

| Stupanj kreditne kvalitete | Nadređena tranša | Nenadređena (rijetka) tranša |
| --- | --- | --- |
| Dospijeće tranše (MT) | Dospijeće tranše (MT) |
| 1 godina | 5 godina | 1 godina | 5 godina |
| 1 | 10 % | 10 % | 15 % | 40 % |
| 2 | 10 % | 15 % | 15 % | 55 % |
| 3 | 15 % | 20 % | 15 % | 70 % |
| 4 | 15 % | 25 % | 25 % | 80 % |
| 5 | 20 % | 30 % | 35 % | 95 % |
| 6 | 30 % | 40 % | 60 % | 135 % |
| 7 | 35 % | 40 % | 95 % | 170 % |
| 8 | 45 % | 55 % | 150 % | 225 % |
| 9 | 55 % | 65 % | 180 % | 255 % |
| 10 | 70 % | 85 % | 270 % | 345 % |
| 11 | 120 % | 135 % | 405 % | 500 % |
| 12 | 135 % | 155 % | 535 % | 655 % |
| 13 | 170 % | 195 % | 645 % | 740 % |
| 14 | 225 % | 250 % | 810 % | 855 % |
| 15 | 280 % | 305 % | 945 % | 945 % |
| 16 | 340 % | 380 % | 1 015 % | 1 015 % |
| 17 | 415 % | 455 % | 1 250 % | 1 250 % |
| Svi ostali | 1 250 % | 1 250 % | 1 250 % | 1 250 % |

Stupanj kreditne kvalitete

Nadređena tranša

Nenadređena (rijetka) tranša

Dospijeće tranše (MT)

Dospijeće tranše (MT)

1 godina

5 godina

1 godina

5 godina

1

10 %

10 %

15 %

40 %

2

10 %

15 %

15 %

55 %

3

15 %

20 %

15 %

70 %

4

15 %

25 %

25 %

80 %

5

20 %

30 %

35 %

95 %

6

30 %

40 %

60 %

135 %

7

35 %

40 %

95 %

170 %

8

45 %

55 %

150 %

225 %

9

55 %

65 %

180 %

255 %

10

70 %

85 %

270 %

345 %

11

120 %

135 %

405 %

500 %

12

135 %

155 %

535 %

655 %

13

170 %

195 %

645 %

740 %

14

225 %

250 %

810 %

855 %

15

280 %

305 %

945 %

945 %

16

340 %

380 %

1 015 %

1 015 %

17

415 %

455 %

1 250 %

1 250 %

Svi ostali

1 250 %

1 250 %

1 250 %

1 250 %

Članak 265.

Opseg i operativni zahtjevi za pristup interne procjene

1.   Iznose izloženosti ponderirane rizikom za pozicije bez rejtinga u programima ABCP ili transakcijama ABCP institucije u okviru pristupa interne procjene mogu izračunavati u skladu s člankom 266. ako su ispunjeni uvjeti iz stavka 2. ovog članka.

Kada je institucija u skladu sa stavkom 2. ovog članka dobila odobrenje primijeniti pristup interne procjene, a specifična pozicija u programu ABCP ili transakciji ABCP ulazi u područje primjene koje obuhvaća takvo odobrenje, institucija primjenjuje taj pristup da bi izračunala iznos izloženosti ponderiran rizikom za tu poziciju.

2.   Nadležna tijela institucijama odobravaju primjenu pristupa interne procjene na jasno definirano područje primjene ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

| (a) | sve pozicije u komercijalnom zapisu izdanom u programu ABCP jesu pozicije s rejtingom; |
| --- | --- |

(a)

sve pozicije u komercijalnom zapisu izdanom u programu ABCP jesu pozicije s rejtingom;

| (b) | interna procjena kreditne kvalitete pozicije odražava javno dostupnu metodologiju procjene jedne ili više vanjskih institucija za procjenu kreditnog rizika (VIPKR) za potrebe dodjeljivanja rejtinga sekuritizacijskim pozicijama osiguranima odnosnim izloženostima koje su jednake vrste kao one koje se sekuritiziraju; |
| --- | --- |

(b)

interna procjena kreditne kvalitete pozicije odražava javno dostupnu metodologiju procjene jedne ili više vanjskih institucija za procjenu kreditnog rizika (VIPKR) za potrebe dodjeljivanja rejtinga sekuritizacijskim pozicijama osiguranima odnosnim izloženostima koje su jednake vrste kao one koje se sekuritiziraju;

| (c) | komercijalni zapis izdan u programu ABCP uglavnom je izdan ulagateljima treće strane; |
| --- | --- |

(c)

komercijalni zapis izdan u programu ABCP uglavnom je izdan ulagateljima treće strane;

| (d) | proces interne procjene institucije mora biti barem jednako konzervativan kao javno dostupne procjene onih VIPKR-ova koji su dodijelili vanjski rejting komercijalnom zapisu izdanom u programu ABCP, posebno u pogledu čimbenika stresa i drugih relevantnih kvantitativnih elemenata; |
| --- | --- |

(d)

proces interne procjene institucije mora biti barem jednako konzervativan kao javno dostupne procjene onih VIPKR-ova koji su dodijelili vanjski rejting komercijalnom zapisu izdanom u programu ABCP, posebno u pogledu čimbenika stresa i drugih relevantnih kvantitativnih elemenata;

| (e) | metodologija interne procjene institucije uzima u obzir sve relevantne javno dostupne metodologije dodjeljivanja rejtinga VIPKR-ova koji dodjeljuju rejting komercijalnom zapisu programa ABCP te primjenjuje razrede rejtinga koji odgovaraju kreditnim procjenama VIPKR-ova. Institucije u svoje interne evidencije uključuju obrazloženje u kojem opisuju način na koji su zahtjevi iz ove točke ispunjeni i to objašnjenje redovito ažuriraju; |
| --- | --- |

(e)

metodologija interne procjene institucije uzima u obzir sve relevantne javno dostupne metodologije dodjeljivanja rejtinga VIPKR-ova koji dodjeljuju rejting komercijalnom zapisu programa ABCP te primjenjuje razrede rejtinga koji odgovaraju kreditnim procjenama VIPKR-ova. Institucije u svoje interne evidencije uključuju obrazloženje u kojem opisuju način na koji su zahtjevi iz ove točke ispunjeni i to objašnjenje redovito ažuriraju;

| (f) | institucija primjenjuje metodologiju interne procjene za potrebe internog upravljanja rizicima, uključujući procese donošenja odluka, upravljanja informacijama i internog raspoređivanja kapitala; |
| --- | --- |

(f)

institucija primjenjuje metodologiju interne procjene za potrebe internog upravljanja rizicima, uključujući procese donošenja odluka, upravljanja informacijama i internog raspoređivanja kapitala;

| (g) | unutarnji ili vanjski revizori, VIPKR ili institucijine službe za internu provjeru kredita ili za upravljanje rizicima obavljaju redovite provjere procesa interne procjene i kvalitete internih procjena kreditne kvalitete izloženosti institucije prema programu ABCP ili transakciji ABCP; |
| --- | --- |

(g)

unutarnji ili vanjski revizori, VIPKR ili institucijine službe za internu provjeru kredita ili za upravljanje rizicima obavljaju redovite provjere procesa interne procjene i kvalitete internih procjena kreditne kvalitete izloženosti institucije prema programu ABCP ili transakciji ABCP;

| (h) | institucija prati uspješnost svojih internih rejtinga tijekom vremena da bi procijenila uspješnost svoje metodologije interne procjene i, prema potrebi, prilagođava tu metodologiju u slučaju da uspješnost izloženosti kontinuirano odstupa od one na koju upućuju interni rejtinzi; |
| --- | --- |

(h)

institucija prati uspješnost svojih internih rejtinga tijekom vremena da bi procijenila uspješnost svoje metodologije interne procjene i, prema potrebi, prilagođava tu metodologiju u slučaju da uspješnost izloženosti kontinuirano odstupa od one na koju upućuju interni rejtinzi;

| i. | program ABCP uključuje standarde ponude odnosno prodaje dužničkih ili vlasničkih instrumenata te upravljanja obvezama u obliku smjernica za rukovoditelja programa barem o sljedećem:






  i. | kriteriji prihvatljivosti imovine, podložno točki (j); |
| --- | --- | --- |

i.

program ABCP uključuje standarde ponude odnosno prodaje dužničkih ili vlasničkih instrumenata te upravljanja obvezama u obliku smjernica za rukovoditelja programa barem o sljedećem:

i.

kriteriji prihvatljivosti imovine, podložno točki (j);

| ii. | vrste i novčana vrijednost izloženosti koje proizlaze iz osiguranja likvidnosnih linija i kreditnih poboljšanja; |
| --- | --- |

ii.

vrste i novčana vrijednost izloženosti koje proizlaze iz osiguranja likvidnosnih linija i kreditnih poboljšanja;

| iii. | distribucija gubitaka među sekuritizacijskim pozicijama u programu ABCP ili transakciji ABCP; |
| --- | --- |

iii.

distribucija gubitaka među sekuritizacijskim pozicijama u programu ABCP ili transakciji ABCP;

| iv. | pravna i ekonomska izdvojenost prenesene imovine od subjekta koji tu imovinu prodaje; |
| --- | --- |

iv.

pravna i ekonomska izdvojenost prenesene imovine od subjekta koji tu imovinu prodaje;

| (j) | kriterijima prihvatljivosti imovine u programu ABCP osigurava se najmanje sljedeće:






  i. | isključenje kupnje imovine koja dulje vrijeme ima status dospjele nenaplaćene ili status neispunjavanja obveza; |
| --- | --- | --- |

(j)

kriterijima prihvatljivosti imovine u programu ABCP osigurava se najmanje sljedeće:

i.

isključenje kupnje imovine koja dulje vrijeme ima status dospjele nenaplaćene ili status neispunjavanja obveza;

| ii. | ograničenje prevelike koncentracije na pojedinačnog dužnika ili zemljopisno područje; i |
| --- | --- |

ii.

ograničenje prevelike koncentracije na pojedinačnog dužnika ili zemljopisno područje; i

| iii. | ograničenje roka dospijeća imovine koja se kupuje; |
| --- | --- |

iii.

ograničenje roka dospijeća imovine koja se kupuje;

| (k) | provodi se analiza kreditnog rizika prodavatelja imovine i njegov poslovni profil, uključujući barem procjenu prodavateljevih:






  i. | prošle i očekivane buduće financijske uspješnosti; |
| --- | --- | --- |

(k)

provodi se analiza kreditnog rizika prodavatelja imovine i njegov poslovni profil, uključujući barem procjenu prodavateljevih:

i.

prošle i očekivane buduće financijske uspješnosti;

| ii. | trenutačne tržišne pozicije i očekivane buduće konkurentnosti; |
| --- | --- |

ii.

trenutačne tržišne pozicije i očekivane buduće konkurentnosti;

| iii. | financijske poluge, novčanog toka, pokrića kamata i rejtinga duga; i |
| --- | --- |

iii.

financijske poluge, novčanog toka, pokrića kamata i rejtinga duga; i

| iv. | standarda pružanja usluge provedbe ponude odnosno prodaje dužničkih ili vlasničkih instrumenata uz obvezu otkupa, sposobnosti servisiranja i procesâ naplate; |
| --- | --- |

iv.

standarda pružanja usluge provedbe ponude odnosno prodaje dužničkih ili vlasničkih instrumenata uz obvezu otkupa, sposobnosti servisiranja i procesâ naplate;

| (l) | program ABCP uključuje politike i procese naplate koji uzimaju u obzir operativnu sposobnost i kreditnu kvalitetu servisera te raspolaže elementima za ublažavanje rizika povezanih s uspješnošću prodavatelja i servisera. Za potrebe ove točke, rizici povezani s uspješnošću mogu se ublažiti s pomoću pokretača temeljenih na trenutačnoj kreditnoj kvaliteti prodavatelja ili servisera kako bi se u slučaju nastanka statusa neispunjavanja obveza spriječilo miješanje prodavateljevih i opslužiteljevih sredstava; |
| --- | --- |

(l)

program ABCP uključuje politike i procese naplate koji uzimaju u obzir operativnu sposobnost i kreditnu kvalitetu servisera te raspolaže elementima za ublažavanje rizika povezanih s uspješnošću prodavatelja i servisera. Za potrebe ove točke, rizici povezani s uspješnošću mogu se ublažiti s pomoću pokretača temeljenih na trenutačnoj kreditnoj kvaliteti prodavatelja ili servisera kako bi se u slučaju nastanka statusa neispunjavanja obveza spriječilo miješanje prodavateljevih i opslužiteljevih sredstava;

| (m) | pri ukupnoj procjeni gubitka na skupu imovine koji se može kupiti u okviru programa ABCP uzimaju se u obzir svi potencijalni izvori rizika, kao što su kreditni i razrjeđivački rizik; |
| --- | --- |

(m)

pri ukupnoj procjeni gubitka na skupu imovine koji se može kupiti u okviru programa ABCP uzimaju se u obzir svi potencijalni izvori rizika, kao što su kreditni i razrjeđivački rizik;

| (n) | ako je opseg kreditnog poboljšanja koji pruža prodavatelj određen samo prema gubicima na osnovi kredita i ako je razrjeđivački rizik za taj skup imovine znatan, program ABCP sadržava zasebnu rezervu za razrjeđivački rizik; |
| --- | --- |

(n)

ako je opseg kreditnog poboljšanja koji pruža prodavatelj određen samo prema gubicima na osnovi kredita i ako je razrjeđivački rizik za taj skup imovine znatan, program ABCP sadržava zasebnu rezervu za razrjeđivački rizik;

| (o) | pri određivanju potrebne razine poboljšanja u programu ABCP u obzir se uzimaju višegodišnje povijesne informacije, uključujući gubitke, dospjela nenaplaćena potraživanja, umanjenja realne vrijednosti potraživanja nastala zbog razrjeđivačkog rizika i koeficijent obrtaja potraživanja; |
| --- | --- |

(o)

pri određivanju potrebne razine poboljšanja u programu ABCP u obzir se uzimaju višegodišnje povijesne informacije, uključujući gubitke, dospjela nenaplaćena potraživanja, umanjenja realne vrijednosti potraživanja nastala zbog razrjeđivačkog rizika i koeficijent obrtaja potraživanja;

| (p) | u slučaju kupnje izloženosti program ABCP uključuje elemente koji služe ublažavanju potencijalnog pogoršanja kreditne kvalitete odnosnog portfelja. Ti elementi mogu uključivati pokretače likvidacije karakteristične za skup izloženosti; |
| --- | --- |

(p)

u slučaju kupnje izloženosti program ABCP uključuje elemente koji služe ublažavanju potencijalnog pogoršanja kreditne kvalitete odnosnog portfelja. Ti elementi mogu uključivati pokretače likvidacije karakteristične za skup izloženosti;

| (q) | institucija procjenjuje obilježja odnosnog skupa imovine, kao što je npr. njegova ponderirana prosječna kreditna ocjena, i identificira sve koncentracije na pojedinačnog dužnika ili zemljopisno područje te granularnost skupa imovine. |
| --- | --- |

(q)

institucija procjenjuje obilježja odnosnog skupa imovine, kao što je npr. njegova ponderirana prosječna kreditna ocjena, i identificira sve koncentracije na pojedinačnog dužnika ili zemljopisno područje te granularnost skupa imovine.

3.   Ako reviziju iz stavka 2. točke (g) provode institucijine službe za unutarnju reviziju, provjeru kredita ili upravljanje rizicima, te službe moraju biti neovisne od unutarnjih službi institucije koje su u okviru programa ABCP zadužene za odnose s poduzećima i klijentima.

4.   Institucije kojima je izdano odobrenje za primjenu pristupa interne procjene ne smiju ponovno primjenjivati druge metode na pozicije obuhvaćene područjem primjene pristupa interne procjene, osim ako su ispunjena oba sljedeća uvjeta:

| (a) | institucija je po mišljenju nadležnog tijela dokazala da za to ima opravdane razloge; |
| --- | --- |

(a)

institucija je po mišljenju nadležnog tijela dokazala da za to ima opravdane razloge;

| (b) | institucija je dobila prethodno odobrenje nadležnog tijela. |
| --- | --- |

(b)

institucija je dobila prethodno odobrenje nadležnog tijela.

Članak 266.

Izračunavanje iznosâ izloženosti ponderiranih rizikom u skladu s pristupom interne procjene

1.   U skladu s pristupom interne procjene institucija, na temelju svoje interne procjene, poziciji bez rejtinga u okviru programa ABCP ili transakcije ABCP pripisuje jedan od razreda rejtinga utvrđenih u članku 265. stavku 2. točki (e). Poziciji se dodjeljuje izvedeni rejting koji je jednak kreditnim procjenama koje odgovaraju tom razredu rejtinga u skladu s člankom 265. stavkom 2. točkom (e).

2.   Rejting izveden u skladu sa stavkom 1. u trenutku svog prvog dodjeljivanja najmanje je na razini investicijskog rejtinga ili na boljoj razini te ga VIPKR za potrebe izračunavanja iznosâ izloženosti ponderiranih rizikom smatra prihvatljivom kreditnom procjenom u skladu s člankom 263. ili člankom 264., ovisno o tome koji se primjenjuje.

Pododjeljak 4.

Gornje granice za sekuritizacijske pozicije

Članak 267.

Maksimalni ponder rizika za nadređene sekuritizacijske pozicije: pristup odnosnih izloženosti

1.   Institucija koja u svakom trenutku poznaje sastav odnosnih izloženosti može nadređenoj sekuritizacijskoj poziciji pripisati maksimalni ponder rizika jednak izloženošću ponderiranom prosječnom ponderu rizika koji bi se primjenjivao na odnosne izloženosti da one nisu bile sekuritizirane.

2.   U slučaju skupova odnosnih izloženosti, ako institucija primjenjuje isključivo standardizirani pristup ili pristup IRB, maksimalni ponder rizika nadređene sekuritizacijske pozicije jednak je izloženošću ponderiranom prosječnom ponderu rizika koji bi se primjenjivao na odnosne izloženosti, u skladu s poglavljem 2. ili poglavljem 3., kakve bi bile da te izloženosti nisu bile sekuritizirane.

U slučaju mješovitih skupova maksimalni ponder rizika izračunava se na sljedeći način:

| (a) | ako institucija primjenjuje pristup SEC-IRBA, dijelu odnosnog skupa na koji se primjenjuje standardizirani pristup pripisuje se odgovarajući ponder rizika standardiziranog pristupa, dok se dijelu odnosnog skupa na koji se primjenjuje pristup IRB pripisuje odgovarajući ponder rizika pristupa IRB; |
| --- | --- |

(a)

ako institucija primjenjuje pristup SEC-IRBA, dijelu odnosnog skupa na koji se primjenjuje standardizirani pristup pripisuje se odgovarajući ponder rizika standardiziranog pristupa, dok se dijelu odnosnog skupa na koji se primjenjuje pristup IRB pripisuje odgovarajući ponder rizika pristupa IRB;

| (b) | ako institucija primjenjuje pristup SEC-SA ili pristup SEC-ERBA, maksimalni ponder rizika za nadređene sekuritizacijske pozicije jednak je ponderiranom prosječnom ponderu rizika odnosnih izloženosti karakterističnom za standardizirani pristup. |
| --- | --- |

(b)

ako institucija primjenjuje pristup SEC-SA ili pristup SEC-ERBA, maksimalni ponder rizika za nadređene sekuritizacijske pozicije jednak je ponderiranom prosječnom ponderu rizika odnosnih izloženosti karakterističnom za standardizirani pristup.

3.   Za potrebe ovog članka, ponder rizika koji bi se primjenjivao u skladu s pristupom IRB, na temelju poglavlja 3., jednak je omjeru:

| (a) | očekivanih gubitaka pomnoženih s 12,5 prema |
| --- | --- |

(a)

očekivanih gubitaka pomnoženih s 12,5 prema

| (b) | vrijednosti izloženosti odnosnih izloženosti. |
| --- | --- |

(b)

vrijednosti izloženosti odnosnih izloženosti.

4.   Ako je maksimalni ponder rizika izračunan u skladu sa stavkom 1. manji od donjih granica pondera rizika iz članaka od 259. do 264., ovisno o tome koji se primjenjuje, umjesto njih se primjenjuje taj ponder rizika.

Članak 268.

Maksimalni kapitalni zahtjevi

1.   Institucija inicijator, institucija sponzor ili druga institucija koja primjenjuje pristup SEC-IRBA ili institucija inicijator ili institucija sponzor koja primjenjuje pristup SEC-SA ili pristup SEC-ERBA može na sekuritizacijsku poziciju koju drži primjenjivati maksimalni kapitalni zahtjev jednak kapitalnim zahtjevima koji bi se dobili izračunom u skladu s poglavljem 2. ili 3. za odnosne izloženosti kakve bi bile da nisu bile sekuritizirane. Za potrebe ovog članka, kapitalni zahtjev pristupa IRB uključuje iznos očekivanih gubitaka povezanih s tim izloženostima, izračunan u skladu s poglavljem 3., i iznos neočekivanih gubitaka.

2.   U slučaju mješovitih skupova, maksimalni kapitalni zahtjev određuje se tako da se izračuna izloženošću ponderirani prosječni iznos kapitalnih zahtjeva za dio odnosnih izloženosti na koji se primjenjuje pristup IRB i za dio na koji se primjenjuje standardizirani pristup u skladu sa stavkom 1.

3.   Maksimalni kapitalni zahtjev rezultat je umnoška iznosa izračunanog u skladu sa stavkom 1. ili 2. i najvećeg udjela kamata koje institucija ima u relevantnim tranšama (V)., izraženog kao postotak i izračunanog na sljedeći način:

| (a) | za instituciju koja ima jednu ili više sekuritizacijskih pozicija u jednoj tranši, V je jednak omjeru nominalnog iznosa sekuritizacijskih pozicija koje institucija drži u toj tranši i nominalnog iznosa tranše; |
| --- | --- |

(a)

za instituciju koja ima jednu ili više sekuritizacijskih pozicija u jednoj tranši, V je jednak omjeru nominalnog iznosa sekuritizacijskih pozicija koje institucija drži u toj tranši i nominalnog iznosa tranše;

| (b) | za instituciju koja ima sekuritizacijske pozicije u različitim tranšama, V je jednak maksimalnom udjelu kamata u svim tranšama. Za potrebe toga, udjel kamata za svaku od različitih tranši izračunava se kako je navedeno u točki (a). |
| --- | --- |

(b)

za instituciju koja ima sekuritizacijske pozicije u različitim tranšama, V je jednak maksimalnom udjelu kamata u svim tranšama. Za potrebe toga, udjel kamata za svaku od različitih tranši izračunava se kako je navedeno u točki (a).

4.   Pri izračunavanju maksimalnog kapitalnog zahtjeva za sekuritizacijsku poziciju u skladu s ovim člankom, cijeli iznos eventualnog dobitka od prodaje i samo kamatnih stripova za poboljšanje kredita iz sekuritizacijske transakcije oduzima se od redovnog osnovnog kapitala u skladu s člankom 36. stavkom 1. točkom (k).

Pododjeljak 5.

Ostale odredbe

Članak 269.

Resekuritizacije

1.   Na poziciju u resekuritizaciji institucije primjenjuju pristup SEC-SA u skladu s člankom 261. uz sljedeće izmjene:

| (a) | W = 0 za sve izloženosti prema sekuritizacijskoj tranši unutar skupa odnosnih izloženosti; |
| --- | --- |

(a)

W = 0 za sve izloženosti prema sekuritizacijskoj tranši unutar skupa odnosnih izloženosti;

| (b) | p = 1,5; |
| --- | --- |

(b)

p = 1,5;

| (c) | dobiveni ponder rizika podliježe donjoj granici pondera rizika od 100 %. |
| --- | --- |

(c)

dobiveni ponder rizika podliježe donjoj granici pondera rizika od 100 %.

2.   KSA za odnosne sekuritizirane izloženosti izračunava se u skladu s pododjeljkom 2.

3.   Maksimalni kapitalni zahtjevi iz pododjeljka 4. ne primjenjuju se na resekuritizacijske pozicije.

4.   Ako se skup odnosnih izloženosti sastoji od mješavine sekuritizacijskih tranši i drugih vrsta imovine, parametar KA određuje se kao nominalnom izloženošću ponderirani prosječni KA koji se izračunava zasebno za svaku podskupinu izloženosti.

Članak 270.

Nadređene pozicije u sekuritizacijama kredita za MSP-ove

Institucija inicijator može izračunati iznose izloženosti ponderirane rizikom za sekuritizacijsku poziciju u skladu s člancima 260., 262. ili 264., ovisno o tome koji se primjenjuje, ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

| (a) | sekuritizacija ispunjava uvjete za STS sekuritizaciju utvrđene u poglavlju 4. Uredbe (EU) 2017/2402., kako je primjenjivo, uz iznimku članka 20. stavaka od 1. do 6. te Uredbe; |
| --- | --- |

(a)

sekuritizacija ispunjava uvjete za STS sekuritizaciju utvrđene u poglavlju 4. Uredbe (EU) 2017/2402., kako je primjenjivo, uz iznimku članka 20. stavaka od 1. do 6. te Uredbe;

| (b) | pozicija se može smatrati nadređenom sekuritizacijskom pozicijom; |
| --- | --- |

(b)

pozicija se može smatrati nadređenom sekuritizacijskom pozicijom;

| (c) | sekuritizacija je osigurana skupom izloženosti prema društvima, uz uvjet da ih se u smislu bilance portfelja u trenutku izdavanja sekuritizacije, ili u slučaju obnovljivih sekuritizacija u trenutku kada se sekuritizaciji dodaje izloženost, najmanje 70 % može smatrati MSP-ovima u smislu članka 501.; |
| --- | --- |

(c)

sekuritizacija je osigurana skupom izloženosti prema društvima, uz uvjet da ih se u smislu bilance portfelja u trenutku izdavanja sekuritizacije, ili u slučaju obnovljivih sekuritizacija u trenutku kada se sekuritizaciji dodaje izloženost, najmanje 70 % može smatrati MSP-ovima u smislu članka 501.;

| (d) | kreditni rizik povezan s pozicijama koje institucija inicijator nije zadržala prenosi se jamstvom ili protujamstvom koje ispunjava zahtjeve za nematerijalnu kreditnu zaštitu, kako je određeno u poglavlju 4. za standardizirani pristup kreditnom riziku; |
| --- | --- |

(d)

kreditni rizik povezan s pozicijama koje institucija inicijator nije zadržala prenosi se jamstvom ili protujamstvom koje ispunjava zahtjeve za nematerijalnu kreditnu zaštitu, kako je određeno u poglavlju 4. za standardizirani pristup kreditnom riziku;

| (e) | treća strana na koju se prenosi kreditni rizik je najmanje jedno od sljedećeg:






  i. | središnja vlast ili središnja banka države članice, multilateralna razvojna banka, međunarodna organizacija ili razvojni subjekt, uz uvjet da izloženosti prema jamcu ili protujamcu ispunjavaju uvjete za primjenu pondera rizika od 0 % u skladu s poglavljem 2.; |
| --- | --- | --- |

(e)

treća strana na koju se prenosi kreditni rizik je najmanje jedno od sljedećeg:

i.

središnja vlast ili središnja banka države članice, multilateralna razvojna banka, međunarodna organizacija ili razvojni subjekt, uz uvjet da izloženosti prema jamcu ili protujamcu ispunjavaju uvjete za primjenu pondera rizika od 0 % u skladu s poglavljem 2.;

| ii. | institucionalni ulagatelj kako je definiran člankom 2. točkom 12. (EU) 2017/2402, pod uvjetom da su jamstvo ili protujamstvo potpuno osigurani gotovinskim pologom kod institucije inicijatora. |
| --- | --- |

ii.

institucionalni ulagatelj kako je definiran člankom 2. točkom 12. (EU) 2017/2402, pod uvjetom da su jamstvo ili protujamstvo potpuno osigurani gotovinskim pologom kod institucije inicijatora.

Članak 270.a

Dodatni ponder rizika

1.   Ako institucija zbog svojeg nemara ili propusta u bilo kojem materijalnom pogledu ne ispunjava zahtjeve iz poglavlja 2. Uredbe (EU) 2017/2402 , nadležna tijela određuju razmjerni dodatni ponder rizika od najmanje 250 % pondera rizika, uz gornju granicu od 1 250 %, koji se primjenjuje na relevantne sekuritizacijske pozicije na način određen u članku 247. stavku 6. odnosno članku 337. stavku 3. ove Uredbe. Dodatni ponder rizika postupno se povisuje sa svakim sljedećim kršenjem odredaba o dubinskoj analizi i upravljanju rizikom. Nadležna tijela uzimaju u obzir izuzeća za određene sekuritizacije iz članka 6. stavka 5. Uredbe (EU) 2017/2402 smanjivanjem pondera rizika koji bi inače propisivala u skladu s ovim člankom za sekuritizaciju na koju se primjenjuje članak 6. stavak 5. Uredbe (EU) 2017/2402.

2.   EBA izrađuje nacrt provedbenih tehničkih standarda za olakšavanje konvergencije nadzornih praksi u vezi s provedbom stavka 1., uključujući mjere koje je potrebno donijeti u slučaju kršenja obveza dubinske analize i upravljanja rizikom. EBA dostavlja Komisiji taj nacrt provedbenih tehničkih standarda do 1. siječnja 2014.

Komisiji se dodjeljuje ovlast za donošenje provedbenih tehničkih standarda navedenih u prvom podstavku u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1093/2010.

Odjeljak 4.

Vanjske kreditne procjene

Članak 270.b

Korištenje kreditnih procjena vanjskih institucija za procjenu kreditnog rizika

Institucije se mogu koristiti kreditnim procjenama za određivanje pondera rizika sekuritizacijske pozicije u skladu s ovim poglavljem samo ako je kreditnu procjenu dodijelio ili potvrdio VIPKR u skladu s Uredbom (EZ) br. 1060/2009.

Članak 270.c

Zahtjevi koje moraju ispuniti kreditne procjene vanjskih institucija za procjenu kreditnog rizika

Za potrebe izračuna iznosâ izloženosti ponderiranih rizikom u skladu s odjeljkom 3. institucije se koriste kreditnom procjenom VIPKR-a samo ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

| (a) | ne postoji nikakva neusklađenost između vrsta plaćanja koje su uzete u obzir u kreditnoj procjeni i vrsta plaćanja na koja kreditna institucija ima pravo na temelju ugovora iz kojeg proizlazi ta sekuritizacijska pozicija; |
| --- | --- |

(a)

ne postoji nikakva neusklađenost između vrsta plaćanja koje su uzete u obzir u kreditnoj procjeni i vrsta plaćanja na koja kreditna institucija ima pravo na temelju ugovora iz kojeg proizlazi ta sekuritizacijska pozicija;

| (b) | VIPKR objavljuje kreditne procjene i informacije o analizi gubitaka i novčanih tokova, osjetljivosti rejtinga na promjene u pretpostavkama na kojima se temelje rejtinzi, uključujući uspješnost odnosnih izloženosti, te o postupcima, metodologijama, pretpostavkama i ključnim elementima na kojima se zasnivaju procjene u skladu s Uredbom (EZ) br. 1060/2009. Za potrebe ove točke, informacije se smatraju javno dostupnima ako su objavljene u dostupnom formatu. Informacije koje su dostupne samo ograničenom broju subjekata ne smatraju se javno dostupnima; |
| --- | --- |

(b)

VIPKR objavljuje kreditne procjene i informacije o analizi gubitaka i novčanih tokova, osjetljivosti rejtinga na promjene u pretpostavkama na kojima se temelje rejtinzi, uključujući uspješnost odnosnih izloženosti, te o postupcima, metodologijama, pretpostavkama i ključnim elementima na kojima se zasnivaju procjene u skladu s Uredbom (EZ) br. 1060/2009. Za potrebe ove točke, informacije se smatraju javno dostupnima ako su objavljene u dostupnom formatu. Informacije koje su dostupne samo ograničenom broju subjekata ne smatraju se javno dostupnima;

| (c) | kreditne procjene uključene su u tranzicijsku matricu VIPKR-a; |
| --- | --- |

(c)

kreditne procjene uključene su u tranzicijsku matricu VIPKR-a;

| (d) | kreditne procjene ne temelje se ni u cijelosti ni djelomično na nematerijalnoj potpori koju pruža sama institucija. Ako se pozicija u cijelosti ili djelomično temelji na nematerijalnoj potpori, za potrebe izračunavanja iznosâ izloženosti ponderiranih rizikom za tu poziciju, institucija je u skladu s odjeljkom 3. tretira kao poziciju bez rejtinga; |
| --- | --- |

(d)

kreditne procjene ne temelje se ni u cijelosti ni djelomično na nematerijalnoj potpori koju pruža sama institucija. Ako se pozicija u cijelosti ili djelomično temelji na nematerijalnoj potpori, za potrebe izračunavanja iznosâ izloženosti ponderiranih rizikom za tu poziciju, institucija je u skladu s odjeljkom 3. tretira kao poziciju bez rejtinga;

| (e) | VIPKR se obvezao objaviti objašnjenja o tome kako uspješnost odnosnih izloženosti utječe na tu kreditnu procjenu. |
| --- | --- |

(e)

VIPKR se obvezao objaviti objašnjenja o tome kako uspješnost odnosnih izloženosti utječe na tu kreditnu procjenu.

Članak 270.d

Upotreba kreditnih procjena

1.   Institucija može odlučiti da odabere jednu ili više vanjskih institucija za procjenu kreditnog rizika, čije se kreditne procjene upotrebljavaju za izračun iznosâ izloženosti ponderiranih rizikom u skladu s ovim poglavljem (‚,odabrani VIPKR’).

2.   Institucija se koristi kreditnim procjenama svojih sekuritizacijskih pozicija na dosljedan i neselektivan način te, za potrebe toga, mora poštovati sljedeće zahtjeve:

| (a) | institucija se ne smije unutar iste sekuritizacije koristiti kreditnim procjenama jednog VIPKR-a za svoje pozicije u pojedinim tranšama, a kreditnim procjenama drugog VIPKR-a za svoje pozicije u ostalim tranšama, neovisno o tome postoji li kreditna procjena prvog VIPKR-a za ostale tranše; |
| --- | --- |

(a)

institucija se ne smije unutar iste sekuritizacije koristiti kreditnim procjenama jednog VIPKR-a za svoje pozicije u pojedinim tranšama, a kreditnim procjenama drugog VIPKR-a za svoje pozicije u ostalim tranšama, neovisno o tome postoji li kreditna procjena prvog VIPKR-a za ostale tranše;

| (b) | ako postoje dvije kreditne procjene odabranih vanjskih institucija za procjenu kreditnog rizika za istu poziciju, institucija se koristi nepovoljnijom kreditnom procjenom; |
| --- | --- |

(b)

ako postoje dvije kreditne procjene odabranih vanjskih institucija za procjenu kreditnog rizika za istu poziciju, institucija se koristi nepovoljnijom kreditnom procjenom;

| (c) | ako za istu poziciju postoje tri ili više kreditnih procjena odabranih vanjskih institucija za procjenu kreditnog rizika, institucija se koristi dvjema najpovoljnijim kreditnim procjenama. Ako se dvije najpovoljnije procjene razlikuju, institucija se koristi onom nepovoljnijom; |
| --- | --- |

(c)

ako za istu poziciju postoje tri ili više kreditnih procjena odabranih vanjskih institucija za procjenu kreditnog rizika, institucija se koristi dvjema najpovoljnijim kreditnim procjenama. Ako se dvije najpovoljnije procjene razlikuju, institucija se koristi onom nepovoljnijom;

| (d) | institucija ne smije aktivno tražiti povlačenje nepovoljnijih rejtinga. |
| --- | --- |

(d)

institucija ne smije aktivno tražiti povlačenje nepovoljnijih rejtinga.

3.   Ako odnosne izloženosti sekuritizacije uživaju punu ili djelomičnu prihvatljivu kreditnu zaštitu u skladu s poglavljem 4. te ako je učinak te zaštite uzet u obzir u kreditnoj procjeni sekuritizacijske pozicije od strane odabranog VIPKR-a, institucija primjenjuje ponder rizika povezan s tom kreditnom procjenom. Ako kreditna zaštita iz ovog stavka nije prihvatljiva u skladu s poglavljem 4., ona se ne priznaje, a sekuritizacijska pozicija se tretira kao pozicija bez rejtinga.

4.   Ako sekuritizacijska pozicija uživa prihvatljivu kreditnu zaštitu u skladu s poglavljem 4. te ako je učinak te zaštite uzet u obzir u njezinoj kreditnoj procjeni od strane odabranog VIPKR-a, institucija sekuritizacijsku poziciju tretira kao da je bez rejtinga i izračunava iznose izloženosti ponderirane rizikom u skladu s poglavljem 4.

Članak 270.e

Raspoređivanje sekuritizacija

EBA izrađuje nacrt provedbenih tehničkih standarda kako bi se objektivno i dosljedno rasporedili stupnjevi kreditne kvalitete iz ovog poglavlja povezani s relevantnim kreditnim procjenama svih VIPKR-ova. Za potrebe ovog članka, EBA osobito:

| (a) | pravi razliku između relativnih stupnjeva rizika izraženih svakom procjenom; |
| --- | --- |

(a)

pravi razliku između relativnih stupnjeva rizika izraženih svakom procjenom;

| (b) | razmatra kvantitativne čimbenike kao što su stope statusa neispunjavanja obveza ili stope gubitka te povijesna uspješnost kreditnih procjena svakog VIPKR-a za različite kategorije imovine; |
| --- | --- |

(b)

razmatra kvantitativne čimbenike kao što su stope statusa neispunjavanja obveza ili stope gubitka te povijesna uspješnost kreditnih procjena svakog VIPKR-a za različite kategorije imovine;

| (c) | razmatra kvalitativne čimbenike kao što su obujam transakcija koje je procijenio VIPKR, njegova metodologija i značenje njegovih kreditnih procjena, posebno uzimaju li te procjene u obzir očekivani gubitak ili prvi gubitak u eurima te pravodobno plaćanje kamata ili konačno plaćanje kamata; |
| --- | --- |

(c)

razmatra kvalitativne čimbenike kao što su obujam transakcija koje je procijenio VIPKR, njegova metodologija i značenje njegovih kreditnih procjena, posebno uzimaju li te procjene u obzir očekivani gubitak ili prvi gubitak u eurima te pravodobno plaćanje kamata ili konačno plaćanje kamata;

| (d) | nastoji osigurati da sekuritizacijske pozicije na koje se primjenjuje isti ponder rizika na temelju kreditnih procjena VIPKR-ova podliježu jednakim stupnjevima kreditnog rizika. |
| --- | --- |

(d)

nastoji osigurati da sekuritizacijske pozicije na koje se primjenjuje isti ponder rizika na temelju kreditnih procjena VIPKR-ova podliježu jednakim stupnjevima kreditnog rizika.

EBA dostavlja Komisiji taj nacrt provedbenih tehničkih standarda do 1. srpnja 2014.

Komisiji se dodjeljuje ovlast za donošenje provedbenih tehničkih standarda iz prvog podstavka ovog stavka u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1093/2010.”

| 10. | Članak 337. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 337.
  Kapitalni zahtjev za sekuritizacijske instrumente

  1.   Kada je riječ o instrumentima u knjizi trgovanja koji su sekuritizacijske pozicije, institucija neto pozicije, koje su izračunane u skladu s člankom 327. stavkom 1., ponderira s 8 % pondera rizika koji bi primijenila na poziciju iz svoje knjige pozicija kojima se ne trguje u skladu s glavom II. poglavljem 5. odjeljkom 3.


  2.   Pri određivanju ponderâ rizika za potrebe stavka 1., procjene PD-a i LGD-a mogu se odrediti na temelju procjena izvedenih iz internog modela za dodatni rizik statusa neispunjavanja obveza i migracijski rizik (model IRC) pristupa IRB institucije kojoj je odobrena primjena internog modela za specifični rizik dužničkih instrumenata. Potonja mogućnost može se upotrebljavati samo uz odobrenje nadležnih tijela koje se izdaje ako navedene procjene ispunjavaju kvantitativne zahtjeve za pristup IRB iz glave II. poglavlja 3.
  U skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1093/2010, EBA izdaje smjernice o upotrebi procjena PD-a i LGD-a kao ulaznih parametara kad se te procjene temelje na modelu IRC.


  3.   Za sekuritizacijske pozicije koje podliježu dodatnom ponderu rizika u skladu s člankom 247. stavkom 6. primjenjuje se 8 % ukupnog pondera rizika.


  4.   Institucija zbraja svoje ponderirane pozicije koje proizlaze iz primjene stavaka 1., 2. i 3. neovisno o tome jesu li duge ili kratke kako bi izračunala svoje kapitalne zahtjeve za specifični rizik, uz iznimku sekuritizacijskih pozicija na koje se primjenjuje članak 338. stavak 4.


  5.   Ako institucija inicijator tradicionalne sekuritizacije ne ispunjava uvjete za prijenos znatnog rizika iz članka 244., ona u izračun svojeg kapitalnog zahtjeva uključuje odnosne izloženosti sekuritizacije kakve bi bile da te izloženosti nisu bile sekuritizirane.
  Ako institucija inicijator sintetske sekuritizacije ne ispunjava uvjete za prijenos znatnog rizika iz članka 245., ona u izračun svojih kapitalnih zahtjeva uključuje odnosne izloženosti sekuritizacije kakve bi bile da te izloženosti nisu bile sekuritizirane te zanemaruje učinak sintetske sekuritizacije za potrebe kreditne zaštite.”. |
| --- | --- |

10.

Članak 337. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 337.

Kapitalni zahtjev za sekuritizacijske instrumente

1.   Kada je riječ o instrumentima u knjizi trgovanja koji su sekuritizacijske pozicije, institucija neto pozicije, koje su izračunane u skladu s člankom 327. stavkom 1., ponderira s 8 % pondera rizika koji bi primijenila na poziciju iz svoje knjige pozicija kojima se ne trguje u skladu s glavom II. poglavljem 5. odjeljkom 3.

2.   Pri određivanju ponderâ rizika za potrebe stavka 1., procjene PD-a i LGD-a mogu se odrediti na temelju procjena izvedenih iz internog modela za dodatni rizik statusa neispunjavanja obveza i migracijski rizik (model IRC) pristupa IRB institucije kojoj je odobrena primjena internog modela za specifični rizik dužničkih instrumenata. Potonja mogućnost može se upotrebljavati samo uz odobrenje nadležnih tijela koje se izdaje ako navedene procjene ispunjavaju kvantitativne zahtjeve za pristup IRB iz glave II. poglavlja 3.

U skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1093/2010, EBA izdaje smjernice o upotrebi procjena PD-a i LGD-a kao ulaznih parametara kad se te procjene temelje na modelu IRC.

3.   Za sekuritizacijske pozicije koje podliježu dodatnom ponderu rizika u skladu s člankom 247. stavkom 6. primjenjuje se 8 % ukupnog pondera rizika.

4.   Institucija zbraja svoje ponderirane pozicije koje proizlaze iz primjene stavaka 1., 2. i 3. neovisno o tome jesu li duge ili kratke kako bi izračunala svoje kapitalne zahtjeve za specifični rizik, uz iznimku sekuritizacijskih pozicija na koje se primjenjuje članak 338. stavak 4.

5.   Ako institucija inicijator tradicionalne sekuritizacije ne ispunjava uvjete za prijenos znatnog rizika iz članka 244., ona u izračun svojeg kapitalnog zahtjeva uključuje odnosne izloženosti sekuritizacije kakve bi bile da te izloženosti nisu bile sekuritizirane.

Ako institucija inicijator sintetske sekuritizacije ne ispunjava uvjete za prijenos znatnog rizika iz članka 245., ona u izračun svojih kapitalnih zahtjeva uključuje odnosne izloženosti sekuritizacije kakve bi bile da te izloženosti nisu bile sekuritizirane te zanemaruje učinak sintetske sekuritizacije za potrebe kreditne zaštite.”.

| 11. | Dio peti briše se te se sva upućivanja na njega čitaju kao upućivanja na poglavlje 2. Uredbe (EU) 2017/2402 |
| --- | --- |

11.

Dio peti briše se te se sva upućivanja na njega čitaju kao upućivanja na poglavlje 2. Uredbe (EU) 2017/2402

| 12. | U članku 457. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:






  „(c) | ,kapitalni zahtjevi za sekuritizaciju iz članaka 242. do 270.a”. |
| --- | --- | --- |

12.

U članku 457. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

„(c)

,kapitalni zahtjevi za sekuritizaciju iz članaka 242. do 270.a”.

| 13. | Članak 462. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 462.
  Izvršavanje delegiranja ovlasti

  1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.


  2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 244. stavka 6. i članka 245. stavka 6. te članaka od 456. do 460. dodjeljuje se na neodređeno vrijeme od 28. lipnja 2013.


  3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom mogu trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz članka 244. stavka 6. i članka 245. stavka 6. te članaka od 456. do 460. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.


  4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.


  5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.


  6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 244. stavka 6. i članka 245. stavka 6. te članaka od 456. do 460. stupa na snagu samo ako Europski parlament ni Vijeće u roku od tri mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za tri mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”. |
| --- | --- |

13.

Članak 462. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 462.

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 244. stavka 6. i članka 245. stavka 6. te članaka od 456. do 460. dodjeljuje se na neodređeno vrijeme od 28. lipnja 2013.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom mogu trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz članka 244. stavka 6. i članka 245. stavka 6. te članaka od 456. do 460. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 244. stavka 6. i članka 245. stavka 6. te članaka od 456. do 460. stupa na snagu samo ako Europski parlament ni Vijeće u roku od tri mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za tri mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”.

| 14. | Umeće se sljedeći članak:

  „Članak 519.a
  Izvješćivanje i preispitivanje
  Najkasnije do 1. siječnja 2022. Komisija, na temelju promjena na sekuritizacijskim tržištima uključujući iz makrobonitetne i ekonomske perspektive, Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o primjeni odredaba iz poglavlja 5. glave II. dijela trećeg. U tom izvješću, kojem se prema potrebi prilaže zakonodavni prijedlog, ocjenjuju se posebice sljedeći elementi:






  (a) | učinak hijerarhije metoda iz članka 254. i izračun iznosâ izloženosti ponderiranih rizikom sekuritizacijskih pozicija iz članaka od 258. do 266. o aktivnostima izdavanja i ulaganja institucija na sekuritizacijskim tržištima Unije; |
| --- | --- | --- |

14.

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 519.a

Izvješćivanje i preispitivanje

Najkasnije do 1. siječnja 2022. Komisija, na temelju promjena na sekuritizacijskim tržištima uključujući iz makrobonitetne i ekonomske perspektive, Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o primjeni odredaba iz poglavlja 5. glave II. dijela trećeg. U tom izvješću, kojem se prema potrebi prilaže zakonodavni prijedlog, ocjenjuju se posebice sljedeći elementi:

(a)

učinak hijerarhije metoda iz članka 254. i izračun iznosâ izloženosti ponderiranih rizikom sekuritizacijskih pozicija iz članaka od 258. do 266. o aktivnostima izdavanja i ulaganja institucija na sekuritizacijskim tržištima Unije;

| (b) | učinci na financijsku stabilnost Unije i država članica, s posebnim osvrtom na moguće špekulacije na tržištu nekretnina i na porast međusobne povezanosti financijskih institucija; |
| --- | --- |

(b)

učinci na financijsku stabilnost Unije i država članica, s posebnim osvrtom na moguće špekulacije na tržištu nekretnina i na porast međusobne povezanosti financijskih institucija;

| (c) | koje bi mjere bile opravdane za smanjenje i suzbijanje eventualnih negativnih učinaka sekuritizacije na financijsku stabilnost, uz istodobno očuvanje njezinog pozitivnog učinka na financiranje, uključujući moguće uvođenje maksimalnog ograničenja izloženosti sekuritizacijama; i |
| --- | --- |

(c)

koje bi mjere bile opravdane za smanjenje i suzbijanje eventualnih negativnih učinaka sekuritizacije na financijsku stabilnost, uz istodobno očuvanje njezinog pozitivnog učinka na financiranje, uključujući moguće uvođenje maksimalnog ograničenja izloženosti sekuritizacijama; i

| (d) | učinci na sposobnost financijskih institucija u pogledu pružanja održivih i stabilnih izvora financiranja za realno gospodarstvo, s posebnom pozornošću na mala i srednja poduzeća. |
| --- | --- |

(d)

učinci na sposobnost financijskih institucija u pogledu pružanja održivih i stabilnih izvora financiranja za realno gospodarstvo, s posebnom pozornošću na mala i srednja poduzeća.

Tim se izvješćem ujedno uzima u obzir razvoj regulative u međunarodnim forumima, posebno one koja se odnosi na međunarodne standarde o sekuritizaciji.”.

Članak 2.

Prijelazne odredbe o neotplaćenim sekuritizacijskim pozicijama

U pogledu sekuritizacija vrijednosnih papira koji su izdani prije 1. siječnja 2019., institucije i dalje primjenjuju odredbe iz poglavlja 5. glave II. dijela trećeg i članka 337. Uredbe (EU) br. 575/2013 do 31. prosinca 2019. u verziji primjenjivoj na dan 31. prosinca 2018.

Za potrebe ovog članka, u slučaju sekuritizacija koje ne uključuju izdavanje vrijednosnih papira, upućivanje na „sekuritizacije vrijednosnih papira koji su izdani” znači „sekuritizacije čije su početne sekuritizacijske pozicije stvorene”.

Članak 3.

Stupanje na snagu i datum početka primjene

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Primjenjuje se od 1. siječnja 2019.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Strasbourgu 12. prosinca 2017.

Za Europski parlament

Predsjednik

A. TAJANI

Za Vijeće

Predsjednik

M. MAASIKAS

---

(1)  
  SL C 219, 17.6.2016., str. 2.

1

(2)  
  SL C 82, 3.3.2016., str. 1.

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od 26. listopada 2017. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 20. studenoga 2017.

3

(4)  Uredba (EU) 2017/2402 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o utvrđivanju općeg okvira za sekuritizaciju i o uspostavi europskog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju te o izmjeni direktiva 2009/65/EZ, 2009/138/EZ i 2011/61/EU te uredaba (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 648/2012 (SL L 347, 28.12.2017., str. 35.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

5

(6)  Uredba (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/78/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 12.).

6

(7)  Direktiva 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava te o izmjeni Direktive Vijeća 82/891/EEZ i direktiva 2001/24/EZ, 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2005/56/EZ, 2007/36/EZ, 2011/35/EU, 2012/30/EU i 2013/36/EU te uredbi (EU) br. 1093/2010 i (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 173, 12.6.2014., str. 190.).

7

(8)  
  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

8

---

| 28.12.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 347/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 347/35

---

UREDBA (EU) 2017/2402 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 12. prosinca 2017.

o utvrđivanju općeg okvira za sekuritizaciju i o uspostavi specifičnog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju te o izmjeni direktiva 2009/65/EZ, 2009/138/EZ i 2011/61/EU te uredaba (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 648/2012

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke (1)

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

| (1) | Sekuritizacijom su obuhvaćene transakcije kojima se zajmodavcu ili vjerovniku – obično kreditnoj instituciji ili trgovačkom društvu – omogućuje refinanciranje skupa kredita, izloženosti ili potraživanja, kao što su stambeni krediti, krediti za kupnju automobila ili leasing automobila, potrošački krediti, kreditne kartice ili potraživanja od kupaca njihovim pretvaranjem u vrijednosne papire kojima se trguje. Zajmodavac objedinjuje i „preoblikuje” portfelj svojih kredita i raspodjeljuje ih u različite kategorije rizika za različite ulagatelje, čime ulagateljima omogućuje pristup ulaganjima u kredite i druge izloženosti kojima inače ne bi imali izravan pristup. Povrat od ulaganja ulagatelji ostvaruju iz novčanih tokova odnosnih kredita. |
| --- | --- |

(1)

Sekuritizacijom su obuhvaćene transakcije kojima se zajmodavcu ili vjerovniku – obično kreditnoj instituciji ili trgovačkom društvu – omogućuje refinanciranje skupa kredita, izloženosti ili potraživanja, kao što su stambeni krediti, krediti za kupnju automobila ili leasing automobila, potrošački krediti, kreditne kartice ili potraživanja od kupaca njihovim pretvaranjem u vrijednosne papire kojima se trguje. Zajmodavac objedinjuje i „preoblikuje” portfelj svojih kredita i raspodjeljuje ih u različite kategorije rizika za različite ulagatelje, čime ulagateljima omogućuje pristup ulaganjima u kredite i druge izloženosti kojima inače ne bi imali izravan pristup. Povrat od ulaganja ulagatelji ostvaruju iz novčanih tokova odnosnih kredita.

| (2) | U svojoj komunikaciji od 26. studenoga 2014. o planu ulaganja za Europu Komisija je najavila svoju namjeru ponovnog pokretanja tržišta kvalitetnih sekuritizacija bez ponavljanja pogrešaka iz razdoblja prije financijske krize 2008. Razvoj jednostavnog, transparentnog i standardiziranog sekuritizacijskog tržišta sastavni je dio unije tržišta kapitala i doprinosi prioritetnom cilju Komisije, a to je poticati otvaranje radnih mjesta i povratak održivom rastu. |
| --- | --- |

(2)

U svojoj komunikaciji od 26. studenoga 2014. o planu ulaganja za Europu Komisija je najavila svoju namjeru ponovnog pokretanja tržišta kvalitetnih sekuritizacija bez ponavljanja pogrešaka iz razdoblja prije financijske krize 2008. Razvoj jednostavnog, transparentnog i standardiziranog sekuritizacijskog tržišta sastavni je dio unije tržišta kapitala i doprinosi prioritetnom cilju Komisije, a to je poticati otvaranje radnih mjesta i povratak održivom rastu.

| (3) | Unija želi ojačati zakonodavni okvir proveden nakon financijske krize u cilju rješavanja rizika svojstvenih iznimno složenim, netransparentnim i rizičnim sekuritizacijama. Nužno je osigurati donošenje pravila kojima će se jednostavni, transparentni i standardizirani proizvodi bolje diferencirati od složenih, netransparentnih i rizičnih instrumenata te primijeniti bonitetni okvir osjetljiviji na rizik. |
| --- | --- |

(3)

Unija želi ojačati zakonodavni okvir proveden nakon financijske krize u cilju rješavanja rizika svojstvenih iznimno složenim, netransparentnim i rizičnim sekuritizacijama. Nužno je osigurati donošenje pravila kojima će se jednostavni, transparentni i standardizirani proizvodi bolje diferencirati od složenih, netransparentnih i rizičnih instrumenata te primijeniti bonitetni okvir osjetljiviji na rizik.

| (4) | Sekuritizacija je važan element za dobro funkcioniranje financijskih tržišta. Dobro strukturirana sekuritizacija važan je kanal za diversifikaciju izvora financiranja i širu raspodjelu rizika unutar financijskog sustava Unije. Omogućuje širu distribuciju rizika financijskog sektora i može pomoći osloboditi bilance inicijatorâ kako bi se omogućilo daljnje kreditiranje gospodarstva. Sve u svemu, može poboljšati učinkovitost u financijskom sustavu i osigurati dodatne prilike za ulaganja. Sekuritizacija može biti poveznica između kreditnih institucija i tržišta kapitala, što će neizravno donijeti korist poduzećima i građanima (na primjer, putem jeftinijih kredita i financiranja poduzeća te kredita za nekretnine i kreditnih kartica). Međutim, u ovoj Uredbi prepoznaju se rizici sve veće međupovezanosti i prekomjerne financijske poluge koji se javljaju kod sekuritizacije te se poboljšava mikrobonitetni nadzor koji nadležna tijela provode nad sudjelovanjem financijske institucije na sekuritizacijskom tržištu kao i makrobonitetni nadzor nad tim tržištem od strane Europskog odbora za sistemske rizike (ESRB) osnovanog Uredbom (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (4) te nacionalnih nadležnih i određenih tijela za makrobonitetne instrumente. |
| --- | --- |

(4)

Sekuritizacija je važan element za dobro funkcioniranje financijskih tržišta. Dobro strukturirana sekuritizacija važan je kanal za diversifikaciju izvora financiranja i širu raspodjelu rizika unutar financijskog sustava Unije. Omogućuje širu distribuciju rizika financijskog sektora i može pomoći osloboditi bilance inicijatorâ kako bi se omogućilo daljnje kreditiranje gospodarstva. Sve u svemu, može poboljšati učinkovitost u financijskom sustavu i osigurati dodatne prilike za ulaganja. Sekuritizacija može biti poveznica između kreditnih institucija i tržišta kapitala, što će neizravno donijeti korist poduzećima i građanima (na primjer, putem jeftinijih kredita i financiranja poduzeća te kredita za nekretnine i kreditnih kartica). Međutim, u ovoj Uredbi prepoznaju se rizici sve veće međupovezanosti i prekomjerne financijske poluge koji se javljaju kod sekuritizacije te se poboljšava mikrobonitetni nadzor koji nadležna tijela provode nad sudjelovanjem financijske institucije na sekuritizacijskom tržištu kao i makrobonitetni nadzor nad tim tržištem od strane Europskog odbora za sistemske rizike (ESRB) osnovanog Uredbom (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (4) te nacionalnih nadležnih i određenih tijela za makrobonitetne instrumente.

| (5) | Kako bi se uspostavio bonitetni okvir osjetljiviji na rizik za jednostavne, transparentne i standardizirane („STS”) sekuritizacije, Unija bi trebala jasno definirati što je STS sekuritizacija jer bi se u protivnom regulatorni tretman osjetljiviji na rizik za kreditne institucije i društva za osiguranje na drukčiji način primjenjivao na vrste sekuritizacija koje se razlikuju u državama članicama. To bi dovelo do nejednakih uvjeta i regulatorne arbitraže, dok je potrebno osigurati da Unija funkcionira kao jedinstveno tržište za STS sekuritizacije te da olakšava prekogranične transakcije. |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se uspostavio bonitetni okvir osjetljiviji na rizik za jednostavne, transparentne i standardizirane („STS”) sekuritizacije, Unija bi trebala jasno definirati što je STS sekuritizacija jer bi se u protivnom regulatorni tretman osjetljiviji na rizik za kreditne institucije i društva za osiguranje na drukčiji način primjenjivao na vrste sekuritizacija koje se razlikuju u državama članicama. To bi dovelo do nejednakih uvjeta i regulatorne arbitraže, dok je potrebno osigurati da Unija funkcionira kao jedinstveno tržište za STS sekuritizacije te da olakšava prekogranične transakcije.

| (6) | U skladu s postojećim definicijama u sektorskom zakonodavstvu Unije, primjereno je utvrditi definicije svih ključnih pojmova iz područja sekuritizacije. Posebno je potrebna jasna i obuhvatna definicija sekuritizacije kako bi se obuhvatile sve transakcije ili sheme u kojima je kreditni rizik povezan s izloženošću ili skupom izloženosti tranširan. Izloženost iz koje proizlazi izravna obveza plaćanja za transakciju ili shemu koja se upotrebljava za financiranje ili upravljanje materijalnom imovinom ne treba se smatrati izloženošću prema sekuritizaciji, čak i ako iz transakcije ili sheme proizlaze obveze plaćanja različitog statusa u redoslijedu naplate. |
| --- | --- |

(6)

U skladu s postojećim definicijama u sektorskom zakonodavstvu Unije, primjereno je utvrditi definicije svih ključnih pojmova iz područja sekuritizacije. Posebno je potrebna jasna i obuhvatna definicija sekuritizacije kako bi se obuhvatile sve transakcije ili sheme u kojima je kreditni rizik povezan s izloženošću ili skupom izloženosti tranširan. Izloženost iz koje proizlazi izravna obveza plaćanja za transakciju ili shemu koja se upotrebljava za financiranje ili upravljanje materijalnom imovinom ne treba se smatrati izloženošću prema sekuritizaciji, čak i ako iz transakcije ili sheme proizlaze obveze plaćanja različitog statusa u redoslijedu naplate.

| (7) | Sponzor bi trebao biti u mogućnosti delegirati zadatke serviseru, ali bi i dalje trebao biti odgovoran za upravljanje rizikom. Osobito, sponzor ne bi smio prenijeti zahtjev za zadržavanje rizika svojem serviseru. Serviser bi trebao biti regulirani upravitelj imovinom kao što je društvo za upravljanje subjektom za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS), upravitelj alternativnih investicijskih fondova (UIAF) ili subjekt određen Direktivom 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća (5) (subjekt iz MiFID-a). |
| --- | --- |

(7)

Sponzor bi trebao biti u mogućnosti delegirati zadatke serviseru, ali bi i dalje trebao biti odgovoran za upravljanje rizikom. Osobito, sponzor ne bi smio prenijeti zahtjev za zadržavanje rizika svojem serviseru. Serviser bi trebao biti regulirani upravitelj imovinom kao što je društvo za upravljanje subjektom za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS), upravitelj alternativnih investicijskih fondova (UIAF) ili subjekt određen Direktivom 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća (5) (subjekt iz MiFID-a).

| (8) | Ovom se Uredbom uvodi zabrana resekuritizacije, podložno odstupanjima u određenim slučajevima resekuritizacija koje se upotrebljavaju u zakonite svrhe i pojašnjenjima o tome smatraju li se programi komercijalnih zapisa osiguranih imovinom (ABCP) resekuritizacijama. Resekuritizacijama bi se mogla omesti razina transparentnosti koja se pokušava uspostaviti ovom Uredbom. Međutim, u iznimnim okolnostima resekuritizacija može biti korisna za zaštitu interesa ulagatelja. Stoga bi resekuritizacija trebala biti dopuštena samo u posebnim slučajevima, kako je utvrđeno ovom Uredbom. Osim toga, za financiranje realnoga gospodarstva važno je da potpuno osigurani programi ABCP kojima se ne uvodi nikakvo retranširanje uz transakcije koje se programom financiraju ostanu izvan područja primjene zabrane resekuritizacije. |
| --- | --- |

(8)

Ovom se Uredbom uvodi zabrana resekuritizacije, podložno odstupanjima u određenim slučajevima resekuritizacija koje se upotrebljavaju u zakonite svrhe i pojašnjenjima o tome smatraju li se programi komercijalnih zapisa osiguranih imovinom (ABCP) resekuritizacijama. Resekuritizacijama bi se mogla omesti razina transparentnosti koja se pokušava uspostaviti ovom Uredbom. Međutim, u iznimnim okolnostima resekuritizacija može biti korisna za zaštitu interesa ulagatelja. Stoga bi resekuritizacija trebala biti dopuštena samo u posebnim slučajevima, kako je utvrđeno ovom Uredbom. Osim toga, za financiranje realnoga gospodarstva važno je da potpuno osigurani programi ABCP kojima se ne uvodi nikakvo retranširanje uz transakcije koje se programom financiraju ostanu izvan područja primjene zabrane resekuritizacije.

| (9) | Ne samo da se ulaganjima u sekuritizacije ili izloženostima sekuritizacijama ulagatelji izlažu kreditnim rizicima odnosnih kredita ili izloženosti, već bi proces strukturiranja sekuritizacija mogao dovesti i do drugih rizika kao što su rizik agencije, rizik modela, pravni i operativni rizik, rizik druge ugovorne strane, rizik servisiranja, likvidnosni rizik i koncentracijski rizik. Stoga je nužno da institucionalni ulagatelji podliježu proporcionalnim zahtjevima u vezi s dubinskom analizom, kojima se osigurava da pravilno procjenjuju rizike povezane sa svim vrstama sekuritizacija, u korist krajnjih ulagatelja. Stoga se dubinskom analizom isto tako može povećati povjerenje u tržište i među pojedinim inicijatorima, sponzorima i ulagateljima. Potrebno je i da ulagatelji provedu primjerenu dubinsku analizu u pogledu STS sekuritizacija. Oni mogu prikupiti informacije koje objavljuju stranke sekuritizacije, osobito STS obavijest i povezane informacije objavljene u tom kontekstu, kojima bi se ulagateljima pružile sve relevantne informacije o načinu ispunjavanja STS kriterija. Institucionalni ulagatelji trebali bi se moći na odgovarajući način osloniti na STS obavijest i informacije koje objavljuju inicijator, sponzor i sekuritizacijski subjekt posebne namjene (SSPN) u pogledu toga ispunjava li sekuritizacija STS zahtjeve. Ipak, ne bi se trebali isključivo i mehanički oslanjati na takvu obavijest i takve informacije. |
| --- | --- |

(9)

Ne samo da se ulaganjima u sekuritizacije ili izloženostima sekuritizacijama ulagatelji izlažu kreditnim rizicima odnosnih kredita ili izloženosti, već bi proces strukturiranja sekuritizacija mogao dovesti i do drugih rizika kao što su rizik agencije, rizik modela, pravni i operativni rizik, rizik druge ugovorne strane, rizik servisiranja, likvidnosni rizik i koncentracijski rizik. Stoga je nužno da institucionalni ulagatelji podliježu proporcionalnim zahtjevima u vezi s dubinskom analizom, kojima se osigurava da pravilno procjenjuju rizike povezane sa svim vrstama sekuritizacija, u korist krajnjih ulagatelja. Stoga se dubinskom analizom isto tako može povećati povjerenje u tržište i među pojedinim inicijatorima, sponzorima i ulagateljima. Potrebno je i da ulagatelji provedu primjerenu dubinsku analizu u pogledu STS sekuritizacija. Oni mogu prikupiti informacije koje objavljuju stranke sekuritizacije, osobito STS obavijest i povezane informacije objavljene u tom kontekstu, kojima bi se ulagateljima pružile sve relevantne informacije o načinu ispunjavanja STS kriterija. Institucionalni ulagatelji trebali bi se moći na odgovarajući način osloniti na STS obavijest i informacije koje objavljuju inicijator, sponzor i sekuritizacijski subjekt posebne namjene (SSPN) u pogledu toga ispunjava li sekuritizacija STS zahtjeve. Ipak, ne bi se trebali isključivo i mehanički oslanjati na takvu obavijest i takve informacije.

| (10) | Neophodno je uskladiti interese inicijatora, sponzora, izvornih zajmodavaca koji su uključeni u sekuritizaciju i ulagatelja. Kako bi to postigli, inicijator, sponzor ili izvorni zajmodavac trebali bi zadržati znatan udio u odnosnim izloženostima sekuritizacije. Zato je važno da inicijator, sponzor ili izvorni zajmodavac zadrže znatnu neto ekonomsku izloženost dotičnom odnosnom riziku. Općenito, sekuritizacijske transakcije ne bi trebale biti strukturirane na način kojim se izbjegava primjena zahtjeva za zadržavanje. Taj bi se zahtjev trebao primjenjivati u svim situacijama u kojima je primjenjiv ekonomski sadržaj sekuritizacije, bez obzira na pravni oblik ili instrumente koji se upotrebljavaju. Nema potrebe za višestrukom primjenom zahtjeva za zadržavanje. Kod svake sekuritizacije dovoljno je da zahtjevu podliježe samo inicijator, sponzor ili izvorni zajmodavac. Isto tako, ako sekuritizacijske transakcije sadrže druge sekuritizacijske pozicije kao odnosne izloženosti, zahtjev za zadržavanje trebao bi se primjenjivati samo na sekuritizaciju koja je predmet ulaganja. U STS obavijesti trebalo bi obavješćivati ulagatelje da inicijator, sponzor ili izvorni zajmodavac zadržava znatnu neto ekonomsku izloženost odnosnim rizicima. Trebalo bi predvidjeti određene iznimke za slučajeve u kojima za sekuritizirane izloženosti u cijelosti, bezuvjetno i neopozivo jamče određena javna tijela. Ako se potpora iz javnih sredstava pruža u obliku jamstava ili iz drugih izvora, ova Uredba ne dovodi u pitanje pravila o državnim potporama. |
| --- | --- |

(10)

Neophodno je uskladiti interese inicijatora, sponzora, izvornih zajmodavaca koji su uključeni u sekuritizaciju i ulagatelja. Kako bi to postigli, inicijator, sponzor ili izvorni zajmodavac trebali bi zadržati znatan udio u odnosnim izloženostima sekuritizacije. Zato je važno da inicijator, sponzor ili izvorni zajmodavac zadrže znatnu neto ekonomsku izloženost dotičnom odnosnom riziku. Općenito, sekuritizacijske transakcije ne bi trebale biti strukturirane na način kojim se izbjegava primjena zahtjeva za zadržavanje. Taj bi se zahtjev trebao primjenjivati u svim situacijama u kojima je primjenjiv ekonomski sadržaj sekuritizacije, bez obzira na pravni oblik ili instrumente koji se upotrebljavaju. Nema potrebe za višestrukom primjenom zahtjeva za zadržavanje. Kod svake sekuritizacije dovoljno je da zahtjevu podliježe samo inicijator, sponzor ili izvorni zajmodavac. Isto tako, ako sekuritizacijske transakcije sadrže druge sekuritizacijske pozicije kao odnosne izloženosti, zahtjev za zadržavanje trebao bi se primjenjivati samo na sekuritizaciju koja je predmet ulaganja. U STS obavijesti trebalo bi obavješćivati ulagatelje da inicijator, sponzor ili izvorni zajmodavac zadržava znatnu neto ekonomsku izloženost odnosnim rizicima. Trebalo bi predvidjeti određene iznimke za slučajeve u kojima za sekuritizirane izloženosti u cijelosti, bezuvjetno i neopozivo jamče određena javna tijela. Ako se potpora iz javnih sredstava pruža u obliku jamstava ili iz drugih izvora, ova Uredba ne dovodi u pitanje pravila o državnim potporama.

| (11) | Inicijatori ili sponzori ne bi trebali iskoristiti činjenicu da bi oni mogli imati više informacija od ulagatelja i potencijalnih ulagatelja o imovini prenesenoj na SSPN te ne bi, bez znanja ulagatelja ili potencijalnih ulagatelja, trebali prenositi na SSPN imovinu čiji je profil kreditne rizičnosti veći od profila kreditne rizičnosti usporedive imovine u bilanci inicijatorâ. Na svako kršenje te obveze trebalo bi primjenjivati sankcije koje određuju nadležna tijela, ali samo ako je riječ o namjernom kršenju obveze. Na sam nemar ne bi se trebale primjenjivati sankcije u tom pogledu. Međutim, tom se obvezom ni na koji način ne bi trebalo dovoditi u pitanje pravo inicijatorâ ili sponzorâ da za prijenos na SSPN izaberu imovinu koja ex ante ima profil kreditne rizičnosti veći od prosječnoga u usporedbi s prosječnim profilom kreditne rizičnosti usporedive imovine koja ostaje u bilanci inicijatora, pod uvjetom da se ulagatelji ili potencijalni ulagatelji jasno obavijeste o profilu veće kreditne rizičnosti imovine prenesene na SSPN. Nadležna tijela trebala bi nadzirati usklađenost s ovom obvezom uspoređujući temeljne imovine sekuritizacije i usporedive imovine u bilanci inicijatora.
  Usporedba uspješnosti trebala bi se provoditi između imovine za koju se ex ante očekuje da će imati sličnu uspješnost, primjerice između neprihodujućih stambenih hipoteka prenesenih na SSPN i neprihodujućih stambenih hipoteka u bilanci inicijatora.
  Ne postoji pretpostavka da bi uspješnost temeljne imovine sekuritizacije trebala biti slična uspješnosti prosječne imovine u bilanci inicijatora. |
| --- | --- |

(11)

Inicijatori ili sponzori ne bi trebali iskoristiti činjenicu da bi oni mogli imati više informacija od ulagatelja i potencijalnih ulagatelja o imovini prenesenoj na SSPN te ne bi, bez znanja ulagatelja ili potencijalnih ulagatelja, trebali prenositi na SSPN imovinu čiji je profil kreditne rizičnosti veći od profila kreditne rizičnosti usporedive imovine u bilanci inicijatorâ. Na svako kršenje te obveze trebalo bi primjenjivati sankcije koje određuju nadležna tijela, ali samo ako je riječ o namjernom kršenju obveze. Na sam nemar ne bi se trebale primjenjivati sankcije u tom pogledu. Međutim, tom se obvezom ni na koji način ne bi trebalo dovoditi u pitanje pravo inicijatorâ ili sponzorâ da za prijenos na SSPN izaberu imovinu koja ex ante ima profil kreditne rizičnosti veći od prosječnoga u usporedbi s prosječnim profilom kreditne rizičnosti usporedive imovine koja ostaje u bilanci inicijatora, pod uvjetom da se ulagatelji ili potencijalni ulagatelji jasno obavijeste o profilu veće kreditne rizičnosti imovine prenesene na SSPN. Nadležna tijela trebala bi nadzirati usklađenost s ovom obvezom uspoređujući temeljne imovine sekuritizacije i usporedive imovine u bilanci inicijatora.

Usporedba uspješnosti trebala bi se provoditi između imovine za koju se ex ante očekuje da će imati sličnu uspješnost, primjerice između neprihodujućih stambenih hipoteka prenesenih na SSPN i neprihodujućih stambenih hipoteka u bilanci inicijatora.

Ne postoji pretpostavka da bi uspješnost temeljne imovine sekuritizacije trebala biti slična uspješnosti prosječne imovine u bilanci inicijatora.

| (12) | Sposobnost ulagatelja i potencijalnih ulagatelja da provedu dubinsku analizu i potom donesu utemeljene procjene kreditne sposobnosti određenog sekuritizacijskog instrumenta ovisi o njihovu pristupu informacijama o tim instrumentima. Na temelju postojećeg zakonodavstva važno je uspostaviti sveobuhvatan sustav u okviru kojeg će ulagatelji i potencijalni ulagatelji imati pristup svim relevantnim informacijama tijekom cijelog razdoblja trajanja transakcija, kako bi se smanjile obveze izvješćivanja inicijatora, sponzora i SSPN-a te omogućio trajan, jednostavan i slobodan pristup ulagatelja pouzdanim informacijama o sekuritizacijama. U svrhu postizanja bolje tržišne transparentnosti trebalo bi uspostaviti okvir za repozitorij podataka o sekuritizaciji kako bi se prikupljala odgovarajuća izvješća prije svega o odnosnim izloženostima u sekuritizacijama. Europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala) („ESMA”), osnovano Uredbom (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (6), trebalo bi odobravati i nadzirati takve registre podataka o sekuritizaciji. Pri navođenju pojedinosti takvih obveza izvješćivanja ESMA bi trebala osigurati da se informacije koje se moraju nalaziti u tim registrima što je više moguće temelje na postojećim obrascima za objavljivanje takvih informacija. |
| --- | --- |

(12)

Sposobnost ulagatelja i potencijalnih ulagatelja da provedu dubinsku analizu i potom donesu utemeljene procjene kreditne sposobnosti određenog sekuritizacijskog instrumenta ovisi o njihovu pristupu informacijama o tim instrumentima. Na temelju postojećeg zakonodavstva važno je uspostaviti sveobuhvatan sustav u okviru kojeg će ulagatelji i potencijalni ulagatelji imati pristup svim relevantnim informacijama tijekom cijelog razdoblja trajanja transakcija, kako bi se smanjile obveze izvješćivanja inicijatora, sponzora i SSPN-a te omogućio trajan, jednostavan i slobodan pristup ulagatelja pouzdanim informacijama o sekuritizacijama. U svrhu postizanja bolje tržišne transparentnosti trebalo bi uspostaviti okvir za repozitorij podataka o sekuritizaciji kako bi se prikupljala odgovarajuća izvješća prije svega o odnosnim izloženostima u sekuritizacijama. Europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala) („ESMA”), osnovano Uredbom (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (6), trebalo bi odobravati i nadzirati takve registre podataka o sekuritizaciji. Pri navođenju pojedinosti takvih obveza izvješćivanja ESMA bi trebala osigurati da se informacije koje se moraju nalaziti u tim registrima što je više moguće temelje na postojećim obrascima za objavljivanje takvih informacija.

| (13) | Glavna svrha opće obveze inicijatora, sponzora i SSPN-a da putem sekuritizacijskog repozitorija daju na raspolaganje informacije o sekuritizacijama jest pružiti ulagateljima jedinstven i nadziran izvor podataka koji im je potreban za provedbu dubinske analize. Privatne sekuritizacije često su nestandardizirane. Važne su jer strankama dopuštaju obavljanje sekuritizacijskih transakcija, a da se tržištu i konkurentima ne otkriju osjetljive poslovne informacije o transakciji (npr. da je određenom trgovačkom društvu potrebno financiranje kako bi proširilo proizvodnju ili da je ulazak investicijskog društva na novo tržište dio njegove strategije) i/ili o temeljnoj imovini (npr. o vrsti potraživanja od kupaca koje određeno industrijsko poduzeće generira). U tim slučajevima ulagatelji su u izravnom kontaktu s incijatorom i/ili sponzorom i izravno od njih dobivaju informacije koje su im potrebne za obavljanje dubinske analize. Stoga je prikladno izuzeti privatne sekuritizacije od obveze da se informacije o transakciji proslijede u sekuritizacijski repozitorij. |
| --- | --- |

(13)

Glavna svrha opće obveze inicijatora, sponzora i SSPN-a da putem sekuritizacijskog repozitorija daju na raspolaganje informacije o sekuritizacijama jest pružiti ulagateljima jedinstven i nadziran izvor podataka koji im je potreban za provedbu dubinske analize. Privatne sekuritizacije često su nestandardizirane. Važne su jer strankama dopuštaju obavljanje sekuritizacijskih transakcija, a da se tržištu i konkurentima ne otkriju osjetljive poslovne informacije o transakciji (npr. da je određenom trgovačkom društvu potrebno financiranje kako bi proširilo proizvodnju ili da je ulazak investicijskog društva na novo tržište dio njegove strategije) i/ili o temeljnoj imovini (npr. o vrsti potraživanja od kupaca koje određeno industrijsko poduzeće generira). U tim slučajevima ulagatelji su u izravnom kontaktu s incijatorom i/ili sponzorom i izravno od njih dobivaju informacije koje su im potrebne za obavljanje dubinske analize. Stoga je prikladno izuzeti privatne sekuritizacije od obveze da se informacije o transakciji proslijede u sekuritizacijski repozitorij.

| (14) | Inicijatori, sponzori i izvorni zajmodavci trebali bi na izloženosti koje se sekuritiziraju primijeniti iste pouzdane i dobro definirane kriterije za odobravanje kredita koje primjenjuju na izloženosti koje nisu sekuritizirane. Međutim, u mjeri u kojoj potraživanja od kupaca nisu inicirana u obliku kredita, u vezi s potraživanjima od kupaca nije potrebno ispuniti kriterije za odobravanje kredita. |
| --- | --- |

(14)

Inicijatori, sponzori i izvorni zajmodavci trebali bi na izloženosti koje se sekuritiziraju primijeniti iste pouzdane i dobro definirane kriterije za odobravanje kredita koje primjenjuju na izloženosti koje nisu sekuritizirane. Međutim, u mjeri u kojoj potraživanja od kupaca nisu inicirana u obliku kredita, u vezi s potraživanjima od kupaca nije potrebno ispuniti kriterije za odobravanje kredita.

| (15) | Sekuritizacijski instrumenti općenito nisu pogodni za male ulagatelje u smislu Direktive 2014/65/EU. |
| --- | --- |

(15)

Sekuritizacijski instrumenti općenito nisu pogodni za male ulagatelje u smislu Direktive 2014/65/EU.

| (16) | Inicijatori, sponzori i SSPN-i trebali bi u izvješću ulagateljima staviti na raspolaganje sve materijalno značajne podatke o kreditnoj kvaliteti i uspješnosti odnosnih izloženosti, uključujući podatke kojima se ulagateljima omogućuje da jasno utvrde neurednosti u plaćanju i neispunjavanje obveza odnosnih dužnika, restrukturiranje duga, otpust duga, odgodu plaćanja, otkup, razmake između plaćanja, gubitke, storniranja, povrate i druge instrumente za ispravljanje uspješnosti imovine u skupu odnosnih izloženosti. U izvješću ulagateljima trebali bi se u slučaju sekuritizacije koja nije transakcija ABCP navesti i podaci o novčanim tokovima koji nastaju na temelju odnosnih izloženosti i obveza povezanih s sekuritizacijom, uključujući zasebno objavljivanje dobiti i isplata sekuritizacijske pozicije, odnosno planiranu glavnicu, planirane kamate, prijevremeno otplaćenu glavnicu, dospjele kamate i naknade, te podaci povezani s aktiviranjem bilo kojeg događaja koji dovodi do promjena u prvenstvu plaćanja ili zamjena bilo koje druge ugovorne strane, kao i podaci o iznosu i obliku kreditnog poboljšanja dostupnog svakoj tranši. Iako su jednostavne, transparentne i standardizirane sekuritizacije do sada bile uspješne, ispunjavanje STS zahtjeva ne znači da sekuritizacijska pozicija nije povezana s rizicima niti se time upućuje na ikakve pokazatelje kvalitete temeljnih kredita sekuritizacije. Naprotiv, to bi se trebalo shvatiti kao naznaka da će razborit i pažljiv ulagatelj moći analizirati rizike povezane sa sekuritizacijom.
  Kako bi dugoročne sekuritizacije i kratkoročne sekuritizacije (odnosno programi ABCP i transakcije ABCP) mogle imati različita strukturna obilježja, trebale bi postojati dvije vrste STS zahtjeva: jedan za dugoročne, a drugi za kratkoročne sekuritizacije koji odgovaraju tim dvama tržišnim segmentima koji različito funkcioniraju. Programi ABCP oslanjaju se na niz transakcija ABCP koje se sastoje od kratkoročnih izloženosti koje je potrebno zamijeniti nakon dospijeća. Sekuritizacija se u okviru transakcije ABCP među ostalim može postići dogovorom o varijabilnom diskontu kupovne cijene na skupu odnosnih izloženosti ili izdavanjem nadređenih ili podređenih obveznica od strane SSPN-a u strukturi sufinanciranja pri čemu se nadređene obveznice potom prenose subjektu koji kupuje jedan ili više programa ABCP. Međutim, transakcije ABCP koje se smatraju jednostavnima, transparentnima i standardiziranima ne bi trebale obuhvaćati resekuritizacije. Osim toga, STS kriteriji trebali bi odražavati i posebnu ulogu sponzora u pružanju likvidnosne potpore programu ABCP, posebno za potpuno osigurane programe ABCP. |
| --- | --- |

(16)

Inicijatori, sponzori i SSPN-i trebali bi u izvješću ulagateljima staviti na raspolaganje sve materijalno značajne podatke o kreditnoj kvaliteti i uspješnosti odnosnih izloženosti, uključujući podatke kojima se ulagateljima omogućuje da jasno utvrde neurednosti u plaćanju i neispunjavanje obveza odnosnih dužnika, restrukturiranje duga, otpust duga, odgodu plaćanja, otkup, razmake između plaćanja, gubitke, storniranja, povrate i druge instrumente za ispravljanje uspješnosti imovine u skupu odnosnih izloženosti. U izvješću ulagateljima trebali bi se u slučaju sekuritizacije koja nije transakcija ABCP navesti i podaci o novčanim tokovima koji nastaju na temelju odnosnih izloženosti i obveza povezanih s sekuritizacijom, uključujući zasebno objavljivanje dobiti i isplata sekuritizacijske pozicije, odnosno planiranu glavnicu, planirane kamate, prijevremeno otplaćenu glavnicu, dospjele kamate i naknade, te podaci povezani s aktiviranjem bilo kojeg događaja koji dovodi do promjena u prvenstvu plaćanja ili zamjena bilo koje druge ugovorne strane, kao i podaci o iznosu i obliku kreditnog poboljšanja dostupnog svakoj tranši. Iako su jednostavne, transparentne i standardizirane sekuritizacije do sada bile uspješne, ispunjavanje STS zahtjeva ne znači da sekuritizacijska pozicija nije povezana s rizicima niti se time upućuje na ikakve pokazatelje kvalitete temeljnih kredita sekuritizacije. Naprotiv, to bi se trebalo shvatiti kao naznaka da će razborit i pažljiv ulagatelj moći analizirati rizike povezane sa sekuritizacijom.

Kako bi dugoročne sekuritizacije i kratkoročne sekuritizacije (odnosno programi ABCP i transakcije ABCP) mogle imati različita strukturna obilježja, trebale bi postojati dvije vrste STS zahtjeva: jedan za dugoročne, a drugi za kratkoročne sekuritizacije koji odgovaraju tim dvama tržišnim segmentima koji različito funkcioniraju. Programi ABCP oslanjaju se na niz transakcija ABCP koje se sastoje od kratkoročnih izloženosti koje je potrebno zamijeniti nakon dospijeća. Sekuritizacija se u okviru transakcije ABCP među ostalim može postići dogovorom o varijabilnom diskontu kupovne cijene na skupu odnosnih izloženosti ili izdavanjem nadređenih ili podređenih obveznica od strane SSPN-a u strukturi sufinanciranja pri čemu se nadređene obveznice potom prenose subjektu koji kupuje jedan ili više programa ABCP. Međutim, transakcije ABCP koje se smatraju jednostavnima, transparentnima i standardiziranima ne bi trebale obuhvaćati resekuritizacije. Osim toga, STS kriteriji trebali bi odražavati i posebnu ulogu sponzora u pružanju likvidnosne potpore programu ABCP, posebno za potpuno osigurane programe ABCP.

| (17) | Na međunarodnoj i razini Unije uložen je velik trud u definiranje STS sekuritizacije. U delegiranim uredbama Komisije (EU) 2015/35 (7) i (EU) 2015/61 (8) već su utvrđeni kriteriji za STS sekuritizaciju za posebne svrhe, spram koje se pruža bonitetni tretman koji je osjetljiviji na rizik. |
| --- | --- |

(17)

Na međunarodnoj i razini Unije uložen je velik trud u definiranje STS sekuritizacije. U delegiranim uredbama Komisije (EU) 2015/35 (7) i (EU) 2015/61 (8) već su utvrđeni kriteriji za STS sekuritizaciju za posebne svrhe, spram koje se pruža bonitetni tretman koji je osjetljiviji na rizik.

| (18) | SSPN-i bi trebali imati poslovni nastan samo u trećim zemljama koje nisu uvrštene na popis visokorizičnih i nekooperativnih jurisdikcija koji je sastavila Stručna skupina za financijsko djelovanje (FATF). Ako se do preispitivanja ove Uredbe donese poseban popis Unije s jurisdikcijama trećih zemalja koje se odbijaju uskladiti sa standardima dobrog poreznog upravljanja, taj popis Unije trebalo bi uzeti u obzir i mogao bi postati referentni popis za treće zemlje u kojima SSPN-i ne smiju imati poslovni nastan. |
| --- | --- |

(18)

SSPN-i bi trebali imati poslovni nastan samo u trećim zemljama koje nisu uvrštene na popis visokorizičnih i nekooperativnih jurisdikcija koji je sastavila Stručna skupina za financijsko djelovanje (FATF). Ako se do preispitivanja ove Uredbe donese poseban popis Unije s jurisdikcijama trećih zemalja koje se odbijaju uskladiti sa standardima dobrog poreznog upravljanja, taj popis Unije trebalo bi uzeti u obzir i mogao bi postati referentni popis za treće zemlje u kojima SSPN-i ne smiju imati poslovni nastan.

| (19) | Od ključne je važnosti utvrditi opću definiciju STS sekuritizacije primjenjivu na različite sektore na temelju postojećih kriterija, kriterija koje su donijeli Bazelski odbor za nadzor banaka (BCBS) i Međunarodna organizacija komisija za vrijednosne papire (IOSCO) 23. srpnja 2015. za utvrđivanje jednostavnih, transparentnih i usporedivih sekuritizacija u okviru odgovarajućeg kapitala za sekuritizacije, a posebno na temelju mišljenja o europskom okviru za kvalifikaciju sekuritizacije kojeg je 7. srpnja 2015. objavilo Europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo) (EBA) osnovano Uredbom (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (9). |
| --- | --- |

(19)

Od ključne je važnosti utvrditi opću definiciju STS sekuritizacije primjenjivu na različite sektore na temelju postojećih kriterija, kriterija koje su donijeli Bazelski odbor za nadzor banaka (BCBS) i Međunarodna organizacija komisija za vrijednosne papire (IOSCO) 23. srpnja 2015. za utvrđivanje jednostavnih, transparentnih i usporedivih sekuritizacija u okviru odgovarajućeg kapitala za sekuritizacije, a posebno na temelju mišljenja o europskom okviru za kvalifikaciju sekuritizacije kojeg je 7. srpnja 2015. objavilo Europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo) (EBA) osnovano Uredbom (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (9).

| (20) | Provedba STS kriterija diljem Unije ne bi trebala dovesti do neujednačenih pristupa. Neujednačenim bi se pristupima stvorile moguće prepreke prekograničnim ulagateljima obvezujući ih da se upoznaju s detaljima okvira država članica, čime bi se narušilo povjerenje ulagatelja u STS kriterije. EBA bi stoga trebala izraditi smjernice kako bi se osiguralo zajedničko i dosljedno shvaćanje STS zahtjeva u cijeloj Uniji i riješili potencijalni problemi tumačenja. Takvim jedinstvenim tumačenjem olakšalo bi se inicijatorima, sponzorima i ulagateljima usvajanje STS kriterija. ESMA bi također trebala imati aktivnu ulogu u rješavanju potencijalnih problema pri tumačenju. |
| --- | --- |

(20)

Provedba STS kriterija diljem Unije ne bi trebala dovesti do neujednačenih pristupa. Neujednačenim bi se pristupima stvorile moguće prepreke prekograničnim ulagateljima obvezujući ih da se upoznaju s detaljima okvira država članica, čime bi se narušilo povjerenje ulagatelja u STS kriterije. EBA bi stoga trebala izraditi smjernice kako bi se osiguralo zajedničko i dosljedno shvaćanje STS zahtjeva u cijeloj Uniji i riješili potencijalni problemi tumačenja. Takvim jedinstvenim tumačenjem olakšalo bi se inicijatorima, sponzorima i ulagateljima usvajanje STS kriterija. ESMA bi također trebala imati aktivnu ulogu u rješavanju potencijalnih problema pri tumačenju.

| (21) | Radi sprječavanja neujednačenih pristupa u provedbi STS kriterija, tri europska nadzorna tijela (ESA-e) trebala bi u okviru Zajedničkog odbora europskih nadzornih tijela koordinirati svoj rad i rad nadležnih tijela kako bi se osigurala međusektorska dosljednost te procijeniti praktična pitanja koja bi se mogla pojaviti u vezi sa STS sekuritizacijama. Pritom bi trebalo zatražiti i mišljenja sudionika na tržištu te ih uzeti u obzir u mjeri u kojoj je to moguće. Rezultat tih rasprava trebalo bi objaviti na internetskim stranicama ESA-a kako bi se inicijatorima, sponzorima, SSPN-ima i ulagateljima pomoglo pri procjeni STS sekuritizacija prije izdavanja takvih pozicija ili ulaganja u njih. Takav bi koordinacijski mehanizam bio osobito važan u razdoblju prije provedbe ove Uredbe. |
| --- | --- |

(21)

Radi sprječavanja neujednačenih pristupa u provedbi STS kriterija, tri europska nadzorna tijela (ESA-e) trebala bi u okviru Zajedničkog odbora europskih nadzornih tijela koordinirati svoj rad i rad nadležnih tijela kako bi se osigurala međusektorska dosljednost te procijeniti praktična pitanja koja bi se mogla pojaviti u vezi sa STS sekuritizacijama. Pritom bi trebalo zatražiti i mišljenja sudionika na tržištu te ih uzeti u obzir u mjeri u kojoj je to moguće. Rezultat tih rasprava trebalo bi objaviti na internetskim stranicama ESA-a kako bi se inicijatorima, sponzorima, SSPN-ima i ulagateljima pomoglo pri procjeni STS sekuritizacija prije izdavanja takvih pozicija ili ulaganja u njih. Takav bi koordinacijski mehanizam bio osobito važan u razdoblju prije provedbe ove Uredbe.

| (22) | Ovom Uredbom omogućuje se da samo sekuritizacije „stvarne prodaje” nose oznaku STS. U sekuritizaciji stvarne prodaje vlasništvo odnosnih izloženosti prenosi se ili dodjeljuje subjektu izdavatelja, a to je SSPN. Prijenos ili ustupanje odnosnih izloženosti SSPN-u ne bi trebali podlijegati odredbama o povratu sredstava u slučaju nesolventnosti prodavatelja, ne dovodeći u pitanje odredbe nacionalnog prava o nesolventnosti u skladu s kojima prodaja odnosnih izloženosti zaključena u određenom roku prije objave nesolventnosti prodavatelja može pod strogim uvjetima biti poništena. |
| --- | --- |

(22)

Ovom Uredbom omogućuje se da samo sekuritizacije „stvarne prodaje” nose oznaku STS. U sekuritizaciji stvarne prodaje vlasništvo odnosnih izloženosti prenosi se ili dodjeljuje subjektu izdavatelja, a to je SSPN. Prijenos ili ustupanje odnosnih izloženosti SSPN-u ne bi trebali podlijegati odredbama o povratu sredstava u slučaju nesolventnosti prodavatelja, ne dovodeći u pitanje odredbe nacionalnog prava o nesolventnosti u skladu s kojima prodaja odnosnih izloženosti zaključena u određenom roku prije objave nesolventnosti prodavatelja može pod strogim uvjetima biti poništena.

| (23) | Pravnim mišljenjem kvalificiranog pravnog savjetnika mogla bi se potvrditi stvarna prodaja ili ustupanje ili prijenos s jednakim pravnim učinkom odnosnih izloženosti i provedivost takve stvarne prodaje, ustupanja ili prijenosa s jednakim pravnim učinkom u skladu s primjenjivim pravom. |
| --- | --- |

(23)

Pravnim mišljenjem kvalificiranog pravnog savjetnika mogla bi se potvrditi stvarna prodaja ili ustupanje ili prijenos s jednakim pravnim učinkom odnosnih izloženosti i provedivost takve stvarne prodaje, ustupanja ili prijenosa s jednakim pravnim učinkom u skladu s primjenjivim pravom.

| (24) | U sekuritizacijama koje nisu „stvarna prodaja” odnosne izloženosti ne prenose se na subjekt izdavatelja koji je SSPN, već se kreditni rizik povezan s odnosnim izloženostima prenosi na temelju ugovora o izvedenicama ili jamstava. Time se uvodi dodatni kreditni rizik druge ugovorne strane i potencijalna složenost povezana posebno sa sadržajem ugovora o izvedenicama. Iz tih razloga STS kriterijima ne bi trebala biti dopuštena sintetska sekuritizacija.
  Trebalo bi prepoznati napredak koji je EBA postigla u svojem izvješću iz prosinca 2015. u kojem je utvrđen mogući niz STS kriterija za sintetsku sekuritizaciju i određena „bilančna sintetska sekuritizacija” i „arbitražna sintetska sekuritizacija”. Nakon što EBA jasno odredi niz STS kriterija primjenjivih specifično na bilančne sintetske sekuritizacije u cilju promicanja financiranja realnoga gospodarstva, a pogotovo MSP-a, koji od takvih sekuritizacija imaju najviše koristi, Komisija bi trebala sastaviti izvješće i, ako je to prikladno, donijeti zakonodavni prijedlog kako bi se STS okvir proširio na takve sekuritizacije. Međutim, Komisija ne bi trebala predlagati takva proširenja u pogledu arbitražnih sintetskih sekuritizacija. |
| --- | --- |

(24)

U sekuritizacijama koje nisu „stvarna prodaja” odnosne izloženosti ne prenose se na subjekt izdavatelja koji je SSPN, već se kreditni rizik povezan s odnosnim izloženostima prenosi na temelju ugovora o izvedenicama ili jamstava. Time se uvodi dodatni kreditni rizik druge ugovorne strane i potencijalna složenost povezana posebno sa sadržajem ugovora o izvedenicama. Iz tih razloga STS kriterijima ne bi trebala biti dopuštena sintetska sekuritizacija.

Trebalo bi prepoznati napredak koji je EBA postigla u svojem izvješću iz prosinca 2015. u kojem je utvrđen mogući niz STS kriterija za sintetsku sekuritizaciju i određena „bilančna sintetska sekuritizacija” i „arbitražna sintetska sekuritizacija”. Nakon što EBA jasno odredi niz STS kriterija primjenjivih specifično na bilančne sintetske sekuritizacije u cilju promicanja financiranja realnoga gospodarstva, a pogotovo MSP-a, koji od takvih sekuritizacija imaju najviše koristi, Komisija bi trebala sastaviti izvješće i, ako je to prikladno, donijeti zakonodavni prijedlog kako bi se STS okvir proširio na takve sekuritizacije. Međutim, Komisija ne bi trebala predlagati takva proširenja u pogledu arbitražnih sintetskih sekuritizacija.

| (25) | Odnosne izloženosti koje je prodavatelj prenio na SSPN trebale bi ispunjavati prethodno utvrđene i jasno definirane kriterije prihvatljivosti kojima se ne dopušta aktivno upravljanje portfeljima tih izloženosti na diskrecijskoj osnovi. Zamjena izloženosti kojima se krše izjave i jamstva u načelu se ne bi trebala smatrati aktivnim upravljanjem portfeljima. |
| --- | --- |

(25)

Odnosne izloženosti koje je prodavatelj prenio na SSPN trebale bi ispunjavati prethodno utvrđene i jasno definirane kriterije prihvatljivosti kojima se ne dopušta aktivno upravljanje portfeljima tih izloženosti na diskrecijskoj osnovi. Zamjena izloženosti kojima se krše izjave i jamstva u načelu se ne bi trebala smatrati aktivnim upravljanjem portfeljima.

| (26) | Odnosnim izloženostima ne bi trebalo obuhvatiti izloženosti sa statusom neispunjavanja obveza ili izloženosti prema pojedinačnim dužnicima ili jamcima koji su, prema saznanjima inicijatora ili izvornog zajmodavca, u posebnoj situaciji smanjene kreditne sposobnosti (primjerice pojedinačni dužnici koji su proglašeni nesolventnima).
  Standard „prema saznanjima” trebao bi se smatrati ispunjenim na temelju informacija dobivenih od dužnika u trenutku inicijacije izloženosti, informacija dobivenih od inicijatora tijekom servisiranja izloženosti, tijekom njegova postupka za upravljanje rizicima ili informacija koje je inicijatoru dostavila treća strana.
  Na neprihodujuće izloženosti koje su naknadno restrukturirane trebalo bi primijeniti razborit pristup. Ipak, ne bi trebalo isključiti njihovo uvrštavanje u skup odnosnih izloženosti ako takve izloženosti nisu uključivale nove zaostatke s plaćanjem od datuma restrukturiranja, koje se trebalo provesti najmanje godinu dana prije datuma prijenosa ili dodjele odnosnih izloženosti SSPN-u. U takvim bi se slučajevima odgovarajućim objavljivanjem trebala osigurati potpuna transparentnost. |
| --- | --- |

(26)

Odnosnim izloženostima ne bi trebalo obuhvatiti izloženosti sa statusom neispunjavanja obveza ili izloženosti prema pojedinačnim dužnicima ili jamcima koji su, prema saznanjima inicijatora ili izvornog zajmodavca, u posebnoj situaciji smanjene kreditne sposobnosti (primjerice pojedinačni dužnici koji su proglašeni nesolventnima).

Standard „prema saznanjima” trebao bi se smatrati ispunjenim na temelju informacija dobivenih od dužnika u trenutku inicijacije izloženosti, informacija dobivenih od inicijatora tijekom servisiranja izloženosti, tijekom njegova postupka za upravljanje rizicima ili informacija koje je inicijatoru dostavila treća strana.

Na neprihodujuće izloženosti koje su naknadno restrukturirane trebalo bi primijeniti razborit pristup. Ipak, ne bi trebalo isključiti njihovo uvrštavanje u skup odnosnih izloženosti ako takve izloženosti nisu uključivale nove zaostatke s plaćanjem od datuma restrukturiranja, koje se trebalo provesti najmanje godinu dana prije datuma prijenosa ili dodjele odnosnih izloženosti SSPN-u. U takvim bi se slučajevima odgovarajućim objavljivanjem trebala osigurati potpuna transparentnost.

| (27) | Kako bi se osiguralo da ulagatelji provode temeljitu dubinsku analizu i olakšala procjena odnosnih rizika, važno je da sekuritizacijske transakcije budu osigurane skupovima izloženosti koje su slične prema vrsti imovine, kao što su skupovi stambenih kredita ili skupovi kredita trgovačkim društvima, skupovi kredita za imovinu poduzeća, leasing i kreditne linije odobreni društvima iste kategorije ili skupovi kredita za kupnju automobila i leasing automobila ili skupovi kreditnih linija odobreni pojedincima za osobne potrebe, potrebe obitelji ili potrošnje kućanstva. Odnosnim izloženostima ne bi trebalo obuhvatiti prenosive vrijednosne papire, kako je definirano člankom 4. stavkom 1. točkom 44. Direktive 2014/65/EU. Kako bi se vodilo računa o onim državama članicama u kojima je uobičajeno da kreditne institucije upotrebljavaju obveznice umjesto ugovora o kreditu za kreditiranje nefinancijskih trgovačkih društava, takve bi obveznice trebalo biti moguće uključiti pod uvjetom da nisu uvrštene na mjestu trgovanja. |
| --- | --- |

(27)

Kako bi se osiguralo da ulagatelji provode temeljitu dubinsku analizu i olakšala procjena odnosnih rizika, važno je da sekuritizacijske transakcije budu osigurane skupovima izloženosti koje su slične prema vrsti imovine, kao što su skupovi stambenih kredita ili skupovi kredita trgovačkim društvima, skupovi kredita za imovinu poduzeća, leasing i kreditne linije odobreni društvima iste kategorije ili skupovi kredita za kupnju automobila i leasing automobila ili skupovi kreditnih linija odobreni pojedincima za osobne potrebe, potrebe obitelji ili potrošnje kućanstva. Odnosnim izloženostima ne bi trebalo obuhvatiti prenosive vrijednosne papire, kako je definirano člankom 4. stavkom 1. točkom 44. Direktive 2014/65/EU. Kako bi se vodilo računa o onim državama članicama u kojima je uobičajeno da kreditne institucije upotrebljavaju obveznice umjesto ugovora o kreditu za kreditiranje nefinancijskih trgovačkih društava, takve bi obveznice trebalo biti moguće uključiti pod uvjetom da nisu uvrštene na mjestu trgovanja.

| (28) | Nužno je izbjeći ponavljanje modela koji se temelje na načelu „iniciraj i distribuiraj”. U tim situacijama zajmodavci odobravaju kredite primjenjujući loše i slabe politike odobravanja plasmana jer unaprijed znaju da se povezani rizici naposljetku prodaju trećim stranama. Stoga bi se izloženosti koje se sekuritiziraju trebale inicirati u uobičajenom poslovanju inicijatora ili izvornog zajmodavca u skladu sa standardima odobravanja plasmana koji ne bi trebali biti manje strogi od onih koje inicijator ili izvorni zajmodavac primjenjuje u trenutku iniciranja sličnih izloženosti koje nisu sekuritizirane. Značajne promjene standarda odobravanja plasmana u potpunosti bi se trebale objaviti potencijalnim ulagateljima ili, u slučaju potpuno osiguranih programa ABCP, sponzoru i drugim strankama koje su izravno izložene transakciji ABCP. Inicijator ili izvorni zajmodavac trebali bi imati dovoljno iskustva u iniciranju izloženosti sličnih onima koje su sekuritizirane. U slučaju sekuritizacija u kojima su odnosne izloženosti stambeni krediti, skup kredita ne bi trebao uključivati kredite koji su stavljeni na tržište i zajamčeni pod pretpostavkom da su podnositelj zahtjeva za kredit ili, ovisno o slučaju, posrednici upozoreni da zajmodavac možda nije provjerio dostavljene informacije. Kada je to primjenjivo, procjenom kreditne sposobnosti dužnika trebali bi se ispuniti i zahtjevi iz direktiva 2008/48/EZ (10) ili 2014/17/EU (11) Europskog parlamenta i Vijeća ili jednakovrijedni zahtjevi u trećim zemljama. |
| --- | --- |

(28)

Nužno je izbjeći ponavljanje modela koji se temelje na načelu „iniciraj i distribuiraj”. U tim situacijama zajmodavci odobravaju kredite primjenjujući loše i slabe politike odobravanja plasmana jer unaprijed znaju da se povezani rizici naposljetku prodaju trećim stranama. Stoga bi se izloženosti koje se sekuritiziraju trebale inicirati u uobičajenom poslovanju inicijatora ili izvornog zajmodavca u skladu sa standardima odobravanja plasmana koji ne bi trebali biti manje strogi od onih koje inicijator ili izvorni zajmodavac primjenjuje u trenutku iniciranja sličnih izloženosti koje nisu sekuritizirane. Značajne promjene standarda odobravanja plasmana u potpunosti bi se trebale objaviti potencijalnim ulagateljima ili, u slučaju potpuno osiguranih programa ABCP, sponzoru i drugim strankama koje su izravno izložene transakciji ABCP. Inicijator ili izvorni zajmodavac trebali bi imati dovoljno iskustva u iniciranju izloženosti sličnih onima koje su sekuritizirane. U slučaju sekuritizacija u kojima su odnosne izloženosti stambeni krediti, skup kredita ne bi trebao uključivati kredite koji su stavljeni na tržište i zajamčeni pod pretpostavkom da su podnositelj zahtjeva za kredit ili, ovisno o slučaju, posrednici upozoreni da zajmodavac možda nije provjerio dostavljene informacije. Kada je to primjenjivo, procjenom kreditne sposobnosti dužnika trebali bi se ispuniti i zahtjevi iz direktiva 2008/48/EZ (10) ili 2014/17/EU (11) Europskog parlamenta i Vijeća ili jednakovrijedni zahtjevi u trećim zemljama.

| (29) | Ako otplata sekuritizacijskih pozicija u velikoj mjeri ovisi od prodaje imovine kojom se osigurava odnosna imovina, javljaju se slabosti vidljive iz loših rezultata dijelova tržišta vrijednosnih papira osiguranih hipotekama na poslovnim nekretninama (CMBS, eng. commercial mortgage-backed securities) tijekom financijske krize. Stoga CMBS ne bi trebalo smatrati STS sekuritizacijom. |
| --- | --- |

(29)

Ako otplata sekuritizacijskih pozicija u velikoj mjeri ovisi od prodaje imovine kojom se osigurava odnosna imovina, javljaju se slabosti vidljive iz loših rezultata dijelova tržišta vrijednosnih papira osiguranih hipotekama na poslovnim nekretninama (CMBS, eng. commercial mortgage-backed securities) tijekom financijske krize. Stoga CMBS ne bi trebalo smatrati STS sekuritizacijom.

| (30) | Ako su podaci o učinku na okoliš odnosne imovine sekuritizacija dostupni, inicijator i sponzor takvih sekuritizacija trebali bi ih objaviti.
  Stoga bi inicijator, sponzor i SSPN STS sekuritizacije čije su odnosne izloženosti stambeni krediti ili krediti za kupnju automobila ili leasing automobila trebali objaviti dostupne informacije koje se odnose na okolišnu učinkovitost imovine koja se financira takvim stambenim kreditima ili kreditima za kupnju automobila ili leasingom automobila. |
| --- | --- |

(30)

Ako su podaci o učinku na okoliš odnosne imovine sekuritizacija dostupni, inicijator i sponzor takvih sekuritizacija trebali bi ih objaviti.

Stoga bi inicijator, sponzor i SSPN STS sekuritizacije čije su odnosne izloženosti stambeni krediti ili krediti za kupnju automobila ili leasing automobila trebali objaviti dostupne informacije koje se odnose na okolišnu učinkovitost imovine koja se financira takvim stambenim kreditima ili kreditima za kupnju automobila ili leasingom automobila.

| (31) | Ako inicijatori, sponzori i SSPN-i žele da njihove sekuritizacije nose oznaku STS, ulagatelji, nadležna tijela i ESMA trebali bi biti obaviješteni da sekuritizacija ispunjava STS zahtjeve. U obavijesti bi se trebalo nalaziti objašnjenje o tome kako se poštuju svi STS kriteriji. Tada bi ih ESMA trebala objaviti na popisu objavljenih STS sekuritizacija koji je za potrebe pružanja informacija dostupan na njezinim internetskim stranicama. Uključivanjem izdavanja sekuritizacije u ESMA-in popis objavljenih STS sekuritizacija ne podrazumijeva se da su ESMA ili druga nadležna tijela potvrdili da sekuritizacija ispunjava STS kriterije. Usklađenost s STS kriterijima u isključivoj je nadležnosti inicijatora, sponzora i SSPN-a. Time bi se trebalo osigurati da inicijatori, sponzori i SSPN-i preuzmu odgovornost za svoju tvrdnju da je riječ o STS sekuritizaciji te osigurati transparentnost na tržištu. |
| --- | --- |

(31)

Ako inicijatori, sponzori i SSPN-i žele da njihove sekuritizacije nose oznaku STS, ulagatelji, nadležna tijela i ESMA trebali bi biti obaviješteni da sekuritizacija ispunjava STS zahtjeve. U obavijesti bi se trebalo nalaziti objašnjenje o tome kako se poštuju svi STS kriteriji. Tada bi ih ESMA trebala objaviti na popisu objavljenih STS sekuritizacija koji je za potrebe pružanja informacija dostupan na njezinim internetskim stranicama. Uključivanjem izdavanja sekuritizacije u ESMA-in popis objavljenih STS sekuritizacija ne podrazumijeva se da su ESMA ili druga nadležna tijela potvrdili da sekuritizacija ispunjava STS kriterije. Usklađenost s STS kriterijima u isključivoj je nadležnosti inicijatora, sponzora i SSPN-a. Time bi se trebalo osigurati da inicijatori, sponzori i SSPN-i preuzmu odgovornost za svoju tvrdnju da je riječ o STS sekuritizaciji te osigurati transparentnost na tržištu.

| (32) | Ako sekuritizacija više ne ispunjava STS zahtjeve, inicijator i sponzor trebali bi odmah o tome obavijestiti ESMA-u i relevantno nadležno tijelo. Nadalje, ako je nadležno tijelo izreklo administrativne sankcije u pogledu sekuritizacije koja je objavljena kao STS sekuritizacija, to nadležno tijelo trebalo bi odmah obavijestiti ESMA-u radi njihova navođenja na popisu STS obavijesti čime se omogućuje ulagateljima da budu informirani o tim sankcijama i pouzdanosti STS obavijesti. Stoga je u interesu inicijatora i sponzora da pomno sastave obavijesti radi izbjegavanja posljedica za ugled. |
| --- | --- |

(32)

Ako sekuritizacija više ne ispunjava STS zahtjeve, inicijator i sponzor trebali bi odmah o tome obavijestiti ESMA-u i relevantno nadležno tijelo. Nadalje, ako je nadležno tijelo izreklo administrativne sankcije u pogledu sekuritizacije koja je objavljena kao STS sekuritizacija, to nadležno tijelo trebalo bi odmah obavijestiti ESMA-u radi njihova navođenja na popisu STS obavijesti čime se omogućuje ulagateljima da budu informirani o tim sankcijama i pouzdanosti STS obavijesti. Stoga je u interesu inicijatora i sponzora da pomno sastave obavijesti radi izbjegavanja posljedica za ugled.

| (33) | Ulagatelji bi trebali provesti vlastitu dubinsku analizu o ulaganjima primjerenu povezanom riziku, ali bi se trebali moći osloniti na STS obavijesti i informacije koje su o usklađenosti sekuritizacije s STS kriterijima pružili inicijator, sponzor i SSPN. Ipak, ne bi se trebali isključivo i mehanički oslanjati na takvu obavijest i informacije. |
| --- | --- |

(33)

Ulagatelji bi trebali provesti vlastitu dubinsku analizu o ulaganjima primjerenu povezanom riziku, ali bi se trebali moći osloniti na STS obavijesti i informacije koje su o usklađenosti sekuritizacije s STS kriterijima pružili inicijator, sponzor i SSPN. Ipak, ne bi se trebali isključivo i mehanički oslanjati na takvu obavijest i informacije.

| (34) | Uključenost trećih strana koje doprinose provjeri usklađenosti sekuritizacije s STS zahtjevima mogla bi koristiti ulagateljima, inicijatorima, sponzorima i SSPN-ima i mogla bi doprinijeti povećanju povjerenju u tržište STS sekuritizacija. Inicijatori, sponzori i SSPN-i također bi mogli upotrebljavati usluge treće strane koja je u skladu s ovom Uredbom ovlaštena za procjenu usklađenosti sekuritizacija sa STS kriterijima. Te treće strane trebale bi dobiti ovlaštenje nadležnih tijela. U obavijesti ESMA-i i naknadnoj objavi na internetskim stranicama ESMA-e trebalo bi naznačiti je li usklađenost s STS-om potvrdila ovlaštena treća strana. Međutim, od ključne je važnosti da ulagatelji provedu vlastitu procjenu, preuzmu odgovornost za svoje odluke o ulaganju i ne oslanjaju se mehanički na takve treće strane. Uključivanjem treće strane inicijatori, sponzori i institucionalni ulagatelji ne bi se ni na koji način trebali osloboditi krajnje pravne odgovornosti za obavješćivanje i smatranje sekuritizacijske transakcije kao jednostavne, transparentne i standardizirane. |
| --- | --- |

(34)

Uključenost trećih strana koje doprinose provjeri usklađenosti sekuritizacije s STS zahtjevima mogla bi koristiti ulagateljima, inicijatorima, sponzorima i SSPN-ima i mogla bi doprinijeti povećanju povjerenju u tržište STS sekuritizacija. Inicijatori, sponzori i SSPN-i također bi mogli upotrebljavati usluge treće strane koja je u skladu s ovom Uredbom ovlaštena za procjenu usklađenosti sekuritizacija sa STS kriterijima. Te treće strane trebale bi dobiti ovlaštenje nadležnih tijela. U obavijesti ESMA-i i naknadnoj objavi na internetskim stranicama ESMA-e trebalo bi naznačiti je li usklađenost s STS-om potvrdila ovlaštena treća strana. Međutim, od ključne je važnosti da ulagatelji provedu vlastitu procjenu, preuzmu odgovornost za svoje odluke o ulaganju i ne oslanjaju se mehanički na takve treće strane. Uključivanjem treće strane inicijatori, sponzori i institucionalni ulagatelji ne bi se ni na koji način trebali osloboditi krajnje pravne odgovornosti za obavješćivanje i smatranje sekuritizacijske transakcije kao jednostavne, transparentne i standardizirane.

| (35) | Države članice trebale bi odrediti nadležna tijela i dodijeliti im potrebne ovlasti u području nadzora, istrage i sankcioniranja. Administrativne sankcije trebalo bi u načelu objaviti. Budući da ulagatelji, inicijatori, sponzori, izvorni zajmodavci i SSPN-i mogu imati poslovni nastan u različitim državama članicama i mogu ih nadzirati različita nadležna sektorska tijela, potrebno je osigurati blisku suradnju među odgovarajućim nadležnim tijelima, uključujući Europsku središnju banku (ESB) u odnosu na posebne zadaće koje su joj dodijeljene Uredbom Vijeća (EU) br. 1024/2013 (12), te s ESA-ma, s pomoću uzajamne razmjene informacija i pomoći u aktivnostima nadzora. Nadležna tijela trebala bi primijeniti sankcije samo u slučaju namjerne povrede ili povrede zbog nemara. Primjena korektivnih mjera ne bi trebala ovisiti o dokazivanju namjere ili nemara. Za utvrđivanje odgovarajuće vrste i razine sankcija ili korektivnih mjera nadležna tijela bi pri uzimanju u obzir financijske snage odgovorne fizičke ili pravne osobe trebala posebice razmotriti ukupan promet odgovorne pravne osobe ili godišnji dohodak i neto imovinu odgovorne fizičke osobe. |
| --- | --- |

(35)

Države članice trebale bi odrediti nadležna tijela i dodijeliti im potrebne ovlasti u području nadzora, istrage i sankcioniranja. Administrativne sankcije trebalo bi u načelu objaviti. Budući da ulagatelji, inicijatori, sponzori, izvorni zajmodavci i SSPN-i mogu imati poslovni nastan u različitim državama članicama i mogu ih nadzirati različita nadležna sektorska tijela, potrebno je osigurati blisku suradnju među odgovarajućim nadležnim tijelima, uključujući Europsku središnju banku (ESB) u odnosu na posebne zadaće koje su joj dodijeljene Uredbom Vijeća (EU) br. 1024/2013 (12), te s ESA-ma, s pomoću uzajamne razmjene informacija i pomoći u aktivnostima nadzora. Nadležna tijela trebala bi primijeniti sankcije samo u slučaju namjerne povrede ili povrede zbog nemara. Primjena korektivnih mjera ne bi trebala ovisiti o dokazivanju namjere ili nemara. Za utvrđivanje odgovarajuće vrste i razine sankcija ili korektivnih mjera nadležna tijela bi pri uzimanju u obzir financijske snage odgovorne fizičke ili pravne osobe trebala posebice razmotriti ukupan promet odgovorne pravne osobe ili godišnji dohodak i neto imovinu odgovorne fizičke osobe.

| (36) | Nadležna tijela trebala bi blisko koordinirati svoj nadzor i osigurati dosljedne odluke, osobito u slučaju povreda ove Uredbe. Kada se takva povreda odnosi na netočnu ili obmanjujuću obavijest, nadležno tijelo koje je utvrdilo tu povredu trebalo bi obavijestiti ESA-e i relevantna nadležna tijela dotične države članice. U slučaju neslaganja nadležnih tijela ESMA, i prema potrebi, Zajednički odbor europskih nadzornih tijela trebali bi izvršiti svoje ovlasti za obvezujuće posredovanje. |
| --- | --- |

(36)

Nadležna tijela trebala bi blisko koordinirati svoj nadzor i osigurati dosljedne odluke, osobito u slučaju povreda ove Uredbe. Kada se takva povreda odnosi na netočnu ili obmanjujuću obavijest, nadležno tijelo koje je utvrdilo tu povredu trebalo bi obavijestiti ESA-e i relevantna nadležna tijela dotične države članice. U slučaju neslaganja nadležnih tijela ESMA, i prema potrebi, Zajednički odbor europskih nadzornih tijela trebali bi izvršiti svoje ovlasti za obvezujuće posredovanje.

| (37) | Zahtjevi za upotrebu oznake „jednostavna, transparentna i standardizirana” (STS) sekuritizacija novi su i dodatno će se utvrditi smjernicama EBA-e i s vremenom nadzornim praksama. Kako bi se izbjeglo obeshrabrivanje sudionika na tržištu da se koriste tom novom oznakom, nadležna tijela trebala bi biti u mogućnosti inicijatoru, sponzoru i SSPN-u dodijeliti razdoblje odgode u trajanju od tri mjeseca kako bi ispravili pogrešnu upotrebu oznake koju su upotrijebili u dobroj vjeri. Trebalo bi pretpostaviti da se radi o dobroj vjeri ako inicijator, sponzor i SSPN nisu mogli znati da sekuritizacija nije ispunila sve STS kriterije kako bi imala oznaku STS. Tijekom tog razdoblja odgode dotična sekuritizacija trebala bi se i dalje smatrati usklađenom sa STS kriterijima i ne bi se trebala brisati s popisa koji je ESMA sastavila u skladu s ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(37)

Zahtjevi za upotrebu oznake „jednostavna, transparentna i standardizirana” (STS) sekuritizacija novi su i dodatno će se utvrditi smjernicama EBA-e i s vremenom nadzornim praksama. Kako bi se izbjeglo obeshrabrivanje sudionika na tržištu da se koriste tom novom oznakom, nadležna tijela trebala bi biti u mogućnosti inicijatoru, sponzoru i SSPN-u dodijeliti razdoblje odgode u trajanju od tri mjeseca kako bi ispravili pogrešnu upotrebu oznake koju su upotrijebili u dobroj vjeri. Trebalo bi pretpostaviti da se radi o dobroj vjeri ako inicijator, sponzor i SSPN nisu mogli znati da sekuritizacija nije ispunila sve STS kriterije kako bi imala oznaku STS. Tijekom tog razdoblja odgode dotična sekuritizacija trebala bi se i dalje smatrati usklađenom sa STS kriterijima i ne bi se trebala brisati s popisa koji je ESMA sastavila u skladu s ovom Uredbom.

| (38) | Ovom Uredbom promiče se usklađivanje niza ključnih elemenata na sekuritizacijskom tržištu ne dovodeći u pitanje daljnje dopunsko tržišno usklađivanje postupaka i prakse na sekuritizacijskim tržištima. Iz tog je razloga ključno da sudionici na tržištu i njihova strukovna udruženja nastave raditi na daljnjoj standardizaciji tržišne prakse, a osobito na standardizaciji dokumentacije povezane sa sekuritizacijama. Komisija bi trebala pažljivo pratiti i izvješćivati o naporima koje sudionici na tržištu ulažu u standardizaciju. |
| --- | --- |

(38)

Ovom Uredbom promiče se usklađivanje niza ključnih elemenata na sekuritizacijskom tržištu ne dovodeći u pitanje daljnje dopunsko tržišno usklađivanje postupaka i prakse na sekuritizacijskim tržištima. Iz tog je razloga ključno da sudionici na tržištu i njihova strukovna udruženja nastave raditi na daljnjoj standardizaciji tržišne prakse, a osobito na standardizaciji dokumentacije povezane sa sekuritizacijama. Komisija bi trebala pažljivo pratiti i izvješćivati o naporima koje sudionici na tržištu ulažu u standardizaciju.

| (39) | Direktive 2009/65/EZ (13), 2009/138/EZ (14) i 2011/61/EU (15) Europskog parlamenta i Vijeća i uredbe (EZ) br. 1060/2009 (16) i (EU) br. 648/2012 (17) Europskog parlamenta i Vijećana odgovarajući se način izmjenjuju kako bi se osigurala dosljednost pravnog okvira Unije s ovom Uredbom u pogledu odredaba povezanih sa sekuritizacijom, čiji je glavni cilj uspostava i funkcioniranje unutarnjeg tržišta, osobito osiguravanjem ravnopravnih uvjeta na unutarnjem tržištu za sve institucionalne ulagatelje. |
| --- | --- |

(39)

Direktive 2009/65/EZ (13), 2009/138/EZ (14) i 2011/61/EU (15) Europskog parlamenta i Vijeća i uredbe (EZ) br. 1060/2009 (16) i (EU) br. 648/2012 (17) Europskog parlamenta i Vijećana odgovarajući se način izmjenjuju kako bi se osigurala dosljednost pravnog okvira Unije s ovom Uredbom u pogledu odredaba povezanih sa sekuritizacijom, čiji je glavni cilj uspostava i funkcioniranje unutarnjeg tržišta, osobito osiguravanjem ravnopravnih uvjeta na unutarnjem tržištu za sve institucionalne ulagatelje.

| (40) | U pogledu izmjena Uredbe (EU) br. 648/2012, ugovori o OTC izvedenicama koje su sklopili SSPN-i ne bi trebali podlijegati obvezi poravnanja pod uvjetom da su ispunjeni određeni uvjeti. To je zato jer su druge ugovorne strane ugovora o OTC izvedenicama sklopljenih sa SSPN-ovima osigurani vjerovnici na temelju sekuritizacijskih aranžmana te je obično osigurana odgovarajuća zaštita od kreditnog rizika druge ugovorne strane. U odnosu na izvedenice kod kojih se poravnanje ne provodi centralno, kod potrebnih razina kolaterala trebalo bi uzeti u obzir i specifičnu strukturu sekuritizacijskih aranžmana i zaštite koje su u njima već sadržane. |
| --- | --- |

(40)

U pogledu izmjena Uredbe (EU) br. 648/2012, ugovori o OTC izvedenicama koje su sklopili SSPN-i ne bi trebali podlijegati obvezi poravnanja pod uvjetom da su ispunjeni određeni uvjeti. To je zato jer su druge ugovorne strane ugovora o OTC izvedenicama sklopljenih sa SSPN-ovima osigurani vjerovnici na temelju sekuritizacijskih aranžmana te je obično osigurana odgovarajuća zaštita od kreditnog rizika druge ugovorne strane. U odnosu na izvedenice kod kojih se poravnanje ne provodi centralno, kod potrebnih razina kolaterala trebalo bi uzeti u obzir i specifičnu strukturu sekuritizacijskih aranžmana i zaštite koje su u njima već sadržane.

| (41) | Pokrivene obveznice i sekuritizacije u određenoj su mjeri međusobno zamjenjive. Stoga, kako bi se spriječila mogućnost poremećaja ili arbitraže između upotrebe sekuritizacija i pokrivenih obveznica zbog različitog tretmana ugovora o OTC izvedenicama koje su sklopili subjekti pokrivenih obveznica ili SSPN-i, Uredbu (EU) br. 648/2012 trebalo bi izmijeniti kako bi se osigurala dosljednost tretmana izvedenica povezanih s pokrivenim obveznicama i izvedenica povezanih sa sekuritizacijama, u pogledu obveze poravnanja i zahtjeva za utvrđivanje nadoknade za OTC izvedenice kod kojih se poravnanje ne provodi centralno. |
| --- | --- |

(41)

Pokrivene obveznice i sekuritizacije u određenoj su mjeri međusobno zamjenjive. Stoga, kako bi se spriječila mogućnost poremećaja ili arbitraže između upotrebe sekuritizacija i pokrivenih obveznica zbog različitog tretmana ugovora o OTC izvedenicama koje su sklopili subjekti pokrivenih obveznica ili SSPN-i, Uredbu (EU) br. 648/2012 trebalo bi izmijeniti kako bi se osigurala dosljednost tretmana izvedenica povezanih s pokrivenim obveznicama i izvedenica povezanih sa sekuritizacijama, u pogledu obveze poravnanja i zahtjeva za utvrđivanje nadoknade za OTC izvedenice kod kojih se poravnanje ne provodi centralno.

| (42) | Kako bi uskladila naknade za nadzor, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s detaljnijim utvrđivanjem vrste naknada, predmeta u vezi s kojima se plaćaju naknade, iznosa naknada i načina na koji se one plaćaju. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (18). Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(42)

Kako bi uskladila naknade za nadzor, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s detaljnijim utvrđivanjem vrste naknada, predmeta u vezi s kojima se plaćaju naknade, iznosa naknada i načina na koji se one plaćaju. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (18). Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (43) | Kako bi se precizirao zahtjev za zadržavanje rizika, kao i da bi se dodatno razjasnili kriteriji homogenosti i izloženjosti koje se trebaju smatrati homogenima u sklopu zahtjevâ za jednostavnost, osiguravajući pritom da se ne utječe nepovoljno na sekuritizaciju kredita MSP-ima Komisiji bi trebalo dodijeliti ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda, koje je razvila EBA, u vezi s načinima zadržavanja rizika, mjerenjem razine zadržavanja, određenim zabranama povezanima sa zadržanim rizikom, zadržavanjem na konsolidiranoj osnovi i izuzećem za određene transakcije, preciziranja kriterija homogenosti te preciziranja koje od odnosnih izloženosti treba smatrati homogenima. Komisija bi trebala donijeti te regulatorne tehničke standarde u obliku delegiranog akta u skladu s člankom 290. TFEU-a te u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1093/2010. EBA bi se trebala blisko savjetovati s druge dvije ESA-e. |
| --- | --- |

(43)

Kako bi se precizirao zahtjev za zadržavanje rizika, kao i da bi se dodatno razjasnili kriteriji homogenosti i izloženjosti koje se trebaju smatrati homogenima u sklopu zahtjevâ za jednostavnost, osiguravajući pritom da se ne utječe nepovoljno na sekuritizaciju kredita MSP-ima Komisiji bi trebalo dodijeliti ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda, koje je razvila EBA, u vezi s načinima zadržavanja rizika, mjerenjem razine zadržavanja, određenim zabranama povezanima sa zadržanim rizikom, zadržavanjem na konsolidiranoj osnovi i izuzećem za određene transakcije, preciziranja kriterija homogenosti te preciziranja koje od odnosnih izloženosti treba smatrati homogenima. Komisija bi trebala donijeti te regulatorne tehničke standarde u obliku delegiranog akta u skladu s člankom 290. TFEU-a te u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1093/2010. EBA bi se trebala blisko savjetovati s druge dvije ESA-e.

| (44) | Kako bi se ulagateljima omogućio kontinuiran, jednostavan i slobodan pristup pouzdanim informacijama o sekuritizacijama, te kako bi se precizirali uvjeti obveze suradnje i razmjene informacija nadležnih tijela, Komisiji bi se trebala dodijeliti ovlast za donošenje s regulatornih tehničkih standarda, koje je razvila ESMA, u vezi s: usporedivim informacijama o odnosnim izloženostima i redovitim izvješćima ulagatelja; popisom zakonitih svrha za koje su sekuritizacije dopuštene; postupcima koji omogućuju sekuritizacijskim repozitorijima provjeru potpunosti i dosljednosti pojedinosti koje im se prijavljuju, zahtjeva za registraciju i pojednostavljenog zahtjeva za proširenje registracije; pojedinostima o sekuritizaciji koje treba pružiti iz razloga transparentnosti, operativnih standarda potrebnih radi prikupljanja agregiranja i usporedbe podataka među sekuritizacijskim repozitorijima, informacija kojima određeni subjekti imaju pristup i uvjetima za izravan pristup; informacijama koje se pružaju u slučaju STS obavijesti; informacijama koje se trebaju dostaviti nadležnim tijelima u zahtjevu za odobrenje treće strane za provjeru; te informacijama koje se trebaju razmjenjivati te sadržajem i opsegom obveza izvješćivanja. Komisija bi trebala donijeti taj nacrt regulatornih tehničkih standarda u obliku delegiranog akta u skladu s člankom 290. TFEU-a te u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010. ESMA bi se trebala blisko savjetovati s druge dvije ESA-e. |
| --- | --- |

(44)

Kako bi se ulagateljima omogućio kontinuiran, jednostavan i slobodan pristup pouzdanim informacijama o sekuritizacijama, te kako bi se precizirali uvjeti obveze suradnje i razmjene informacija nadležnih tijela, Komisiji bi se trebala dodijeliti ovlast za donošenje s regulatornih tehničkih standarda, koje je razvila ESMA, u vezi s: usporedivim informacijama o odnosnim izloženostima i redovitim izvješćima ulagatelja; popisom zakonitih svrha za koje su sekuritizacije dopuštene; postupcima koji omogućuju sekuritizacijskim repozitorijima provjeru potpunosti i dosljednosti pojedinosti koje im se prijavljuju, zahtjeva za registraciju i pojednostavljenog zahtjeva za proširenje registracije; pojedinostima o sekuritizaciji koje treba pružiti iz razloga transparentnosti, operativnih standarda potrebnih radi prikupljanja agregiranja i usporedbe podataka među sekuritizacijskim repozitorijima, informacija kojima određeni subjekti imaju pristup i uvjetima za izravan pristup; informacijama koje se pružaju u slučaju STS obavijesti; informacijama koje se trebaju dostaviti nadležnim tijelima u zahtjevu za odobrenje treće strane za provjeru; te informacijama koje se trebaju razmjenjivati te sadržajem i opsegom obveza izvješćivanja. Komisija bi trebala donijeti taj nacrt regulatornih tehničkih standarda u obliku delegiranog akta u skladu s člankom 290. TFEU-a te u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010. ESMA bi se trebala blisko savjetovati s druge dvije ESA-e.

| (45) | Kako bi se ulagateljima, inicijatorima, sponzorima i SSPN-ima olakšao postupak, Komisiji bi trebalo dodijeliti ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda, koje je razvila ESMA, u vezi s: obrascima koje treba rabiti za pružanje informacija imatelja sekuritizacijske pozicije; formatom zahtjeva za registraciju i zahtjeva za proširenje registracije sekuritizacijskog repozitorija; obrascem za pružanje informacija; obrascima koje treba rabiti za pružanje informacija sekuritizacijskom repozitoriju uzimajući u obzir rješenja koja su razvili postojeći prikupljači podataka o sekuritizaciji; te obrascem STS obavijesti kojim će se ulagateljima i nadležnim tijelima pružiti dovoljno informacija za njihovu procjenu usklađenosti sa STS zahtjevima. Komisija bi trebala donijeti taj nacrt regulatornih tehničkih standarda u obliku delegiranog akta u skladu s člankom 291. TFEU-a te u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010. ESMA bi se trebala blisko savjetovati s druge dvije ESA-e. |
| --- | --- |

(45)

Kako bi se ulagateljima, inicijatorima, sponzorima i SSPN-ima olakšao postupak, Komisiji bi trebalo dodijeliti ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda, koje je razvila ESMA, u vezi s: obrascima koje treba rabiti za pružanje informacija imatelja sekuritizacijske pozicije; formatom zahtjeva za registraciju i zahtjeva za proširenje registracije sekuritizacijskog repozitorija; obrascem za pružanje informacija; obrascima koje treba rabiti za pružanje informacija sekuritizacijskom repozitoriju uzimajući u obzir rješenja koja su razvili postojeći prikupljači podataka o sekuritizaciji; te obrascem STS obavijesti kojim će se ulagateljima i nadležnim tijelima pružiti dovoljno informacija za njihovu procjenu usklađenosti sa STS zahtjevima. Komisija bi trebala donijeti taj nacrt regulatornih tehničkih standarda u obliku delegiranog akta u skladu s člankom 291. TFEU-a te u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010. ESMA bi se trebala blisko savjetovati s druge dvije ESA-e.

| (46) | S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, odnosno utvrđivanje općeg okvira za sekuritizaciju i uspostavi specifičnog okvira za STS sekuritizaciju, ne mogu dostatno ostvariti države članice s obzirom na to da sekuritizacijska tržišta djeluju na globalnoj razini i da je potrebno osigurati ravnopravne uvjete na unutarnjem tržištu za sve institucionalne ulagatelje i subjekte uključene u sekuritizaciju, nego se zbog njihova opsega i učinaka oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(46)

S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, odnosno utvrđivanje općeg okvira za sekuritizaciju i uspostavi specifičnog okvira za STS sekuritizaciju, ne mogu dostatno ostvariti države članice s obzirom na to da sekuritizacijska tržišta djeluju na globalnoj razini i da je potrebno osigurati ravnopravne uvjete na unutarnjem tržištu za sve institucionalne ulagatelje i subjekte uključene u sekuritizaciju, nego se zbog njihova opsega i učinaka oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (47) | Ova bi se Uredba trebala primjenjivati na sekuritizacije čiji su vrijednosni papiri izdani na dan ili nakon 1. siječnja 2019. |
| --- | --- |

(47)

Ova bi se Uredba trebala primjenjivati na sekuritizacije čiji su vrijednosni papiri izdani na dan ili nakon 1. siječnja 2019.

| (48) | Za sekuritizacijske pozicije koje su neotplaćene na dan 1. siječnja 2019., inicijatori, sponzori i SSPN-i bi trebali moći upotrijebiti oznaku STS pod uvjetom da je sekuritizacija u skladu sa STS zahtjevima, za određene zahtjeve u razdoblju obavještavanja, a za druge u razdoblju iniciranja. Stoga bi inicijatori, sponzori i SSPN-i trebali biti u mogućnosti ESMA-i podnijeti STS obavijest u skladu s ovom Uredbom. Sve naknadne izmjene sekuritizacije trebale bi se prihvatiti pod uvjetom da sekuritizacija i dalje ispunjava sve primjenjive STS zahtjeve. |
| --- | --- |

(48)

Za sekuritizacijske pozicije koje su neotplaćene na dan 1. siječnja 2019., inicijatori, sponzori i SSPN-i bi trebali moći upotrijebiti oznaku STS pod uvjetom da je sekuritizacija u skladu sa STS zahtjevima, za određene zahtjeve u razdoblju obavještavanja, a za druge u razdoblju iniciranja. Stoga bi inicijatori, sponzori i SSPN-i trebali biti u mogućnosti ESMA-i podnijeti STS obavijest u skladu s ovom Uredbom. Sve naknadne izmjene sekuritizacije trebale bi se prihvatiti pod uvjetom da sekuritizacija i dalje ispunjava sve primjenjive STS zahtjeve.

| (49) | Zahtjeve u vezi s dubinskom analizom koji se primjenjuju u skladu s postojećim zakonodavstvom Unije prije datuma početka primjene ove Uredbe trebalo bi nastaviti primjenjivati na sekuritizacije izdane 1. siječnja 2011. ili nakon tog datuma i na sekuritizacije izdane prije 1. siječnja 2011. ako su nakon 31. prosinca 2014. dodane ili zamijenjene nove odnosne izloženosti. Odgovarajuće odredbe Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 625/2014 (19) kojima se preciziraju zahtjevi za zadržavanje rizika za kreditne institucije i investicijska u smislu Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (20) trebali bi ostati primjenjivi do trenutka početka primjene regulatornih tehničkih standarda o zadržavanju rizika na temelju ove Uredbe. Radi pravne sigurnosti kreditne institucije ili investicijska društva, društva za osiguranje, društva za reosiguranje i upravitelji alternativnih investicijskih fondova trebali bi, za neotplaćene sekuritizacijske pozicije od datuma početka primjene ove Uredbe i dalje podlijegati članku 405. Uredbe (EU) br. 575/2013 i poglavljima I., II. i III. te članku 22. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 625/2014, člancima 254. i 255. Delegirane uredbe (EU) 2015/35 odnosno članku 51. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 231/2013 (21).
  Kako bi se osiguralo da se inicijatori, sponzori i SSPN-i pridržavaju svojih obveza u pogledu transparentnosti, do početka primjene regulatornih tehničkih standarda koje Komisija donosi na temelju ove Uredbe, informacije iz priloga od I. do VIII. Delegirane uredbe (EU) 2015/3/ (22) trebale bi biti javno dostupne, |
| --- | --- |

(49)

Zahtjeve u vezi s dubinskom analizom koji se primjenjuju u skladu s postojećim zakonodavstvom Unije prije datuma početka primjene ove Uredbe trebalo bi nastaviti primjenjivati na sekuritizacije izdane 1. siječnja 2011. ili nakon tog datuma i na sekuritizacije izdane prije 1. siječnja 2011. ako su nakon 31. prosinca 2014. dodane ili zamijenjene nove odnosne izloženosti. Odgovarajuće odredbe Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 625/2014 (19) kojima se preciziraju zahtjevi za zadržavanje rizika za kreditne institucije i investicijska u smislu Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (20) trebali bi ostati primjenjivi do trenutka početka primjene regulatornih tehničkih standarda o zadržavanju rizika na temelju ove Uredbe. Radi pravne sigurnosti kreditne institucije ili investicijska društva, društva za osiguranje, društva za reosiguranje i upravitelji alternativnih investicijskih fondova trebali bi, za neotplaćene sekuritizacijske pozicije od datuma početka primjene ove Uredbe i dalje podlijegati članku 405. Uredbe (EU) br. 575/2013 i poglavljima I., II. i III. te članku 22. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 625/2014, člancima 254. i 255. Delegirane uredbe (EU) 2015/35 odnosno članku 51. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 231/2013 (21).

Kako bi se osiguralo da se inicijatori, sponzori i SSPN-i pridržavaju svojih obveza u pogledu transparentnosti, do početka primjene regulatornih tehničkih standarda koje Komisija donosi na temelju ove Uredbe, informacije iz priloga od I. do VIII. Delegirane uredbe (EU) 2015/3/ (22) trebale bi biti javno dostupne,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE 1.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet i područje primjene

1.   Ovom se Uredbom utvrđuje opći okvir za sekuritizaciju. Definira se sekuritizacija i utvrđuju zahtjevi za dubinsku analizu, zadržavanje rizika i transparentnost za stranke uključene u sekuritizacije, kriteriji za odobravanje kredita, zahtjevi za prodaju sekuritizacija malim ulagateljima, zabrana resekuritizacije, zahtjev za SSPN-e kao i uvjeti i postupci za sekuritizacijske repozitorije. Utvrđuje se i okvir za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu („STS”) sekuritizaciju.

2.   Ova se Uredba primjenjuje na institucionalne ulagatelje te na inicijatore, sponzore, izvorne zajmodavce i sekuritizacijske subjekte posebne namjene.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe, primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | „sekuritizacija” znači transakcija ili shema u kojoj se kreditni rizik povezan s izloženošću ili skupom izloženosti tranšira te ima sve sljedeće karakteristike:






  (a) | plaćanja u transakciji ili shemi ovise o uspješnosti izloženosti ili skupa izloženosti; |
| --- | --- | --- |

1.

„sekuritizacija” znači transakcija ili shema u kojoj se kreditni rizik povezan s izloženošću ili skupom izloženosti tranšira te ima sve sljedeće karakteristike:

(a)

plaćanja u transakciji ili shemi ovise o uspješnosti izloženosti ili skupa izloženosti;

| (b) | podređenost tranši određuje razdiobu gubitaka tijekom trajanja transakcije ili sheme; |
| --- | --- |

(b)

podređenost tranši određuje razdiobu gubitaka tijekom trajanja transakcije ili sheme;

| (c) | transakcija ili shema ne stvara izloženosti koje imaju sve karakteristike navedene u članku 147. stavku 8. Uredbe (EU) br. 575/2013; |
| --- | --- |

(c)

transakcija ili shema ne stvara izloženosti koje imaju sve karakteristike navedene u članku 147. stavku 8. Uredbe (EU) br. 575/2013;

| 2. | „sekuritizacijski subjekt posebne namjene” ili „SSPN” znači trgovačko društvo, zaklada ili drugi subjekt, osim inicijatora ili sponzora, osnovan radi provođenja jedne sekuritizacije ili više njih, čije su djelatnosti ograničene na djelatnosti koje su prikladne za postizanje tog cilja, čija je struktura namijenjena izdvajanju obveza SSPN-a od obveza inicijatora; |
| --- | --- |

2.

„sekuritizacijski subjekt posebne namjene” ili „SSPN” znači trgovačko društvo, zaklada ili drugi subjekt, osim inicijatora ili sponzora, osnovan radi provođenja jedne sekuritizacije ili više njih, čije su djelatnosti ograničene na djelatnosti koje su prikladne za postizanje tog cilja, čija je struktura namijenjena izdvajanju obveza SSPN-a od obveza inicijatora;

| 3. | „inicijator” znači sljedeće:






  (a) | subjekt koji je sam ili preko povezanih subjekata izravno ili neizravno sudjelovao u izvornom ugovoru na temelju kojeg su nastale obveze ili potencijalne obveze dužnika ili potencijalnog dužnika, zbog kojih nastaju izloženosti koje se sekuritiziraju; ili |
| --- | --- | --- |

3.

„inicijator” znači sljedeće:

(a)

subjekt koji je sam ili preko povezanih subjekata izravno ili neizravno sudjelovao u izvornom ugovoru na temelju kojeg su nastale obveze ili potencijalne obveze dužnika ili potencijalnog dužnika, zbog kojih nastaju izloženosti koje se sekuritiziraju; ili

| (b) | subjekt koji kupuje izloženosti treće strane za svoj račun, a zatim ih sekuritizira; |
| --- | --- |

(b)

subjekt koji kupuje izloženosti treće strane za svoj račun, a zatim ih sekuritizira;

| 4. | „resekuritizacija” znači sekuritizacija u kojoj je barem jedna od odnosnih izloženosti sekuritizacijska pozicija; |
| --- | --- |

4.

„resekuritizacija” znači sekuritizacija u kojoj je barem jedna od odnosnih izloženosti sekuritizacijska pozicija;

| 5. | „sponzor” znači kreditna institucija, bilo da ima poslovni nastan u Uniji ili da nema, kako je definirana u članku 4. stavku 1. točki 1. Uredbe (EU) br. 575/2013, ili investicijsko društvo, kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 1. Direktive 2014/65/EU, osim inicijatora, koje:






  (a) | uspostavlja i upravlja programom komercijalnih zapisa osiguranih imovinom ili nekom drugom sekuritizacijom koja otkupljuje izloženosti od subjekata trećih strana; ili |
| --- | --- | --- |

5.

„sponzor” znači kreditna institucija, bilo da ima poslovni nastan u Uniji ili da nema, kako je definirana u članku 4. stavku 1. točki 1. Uredbe (EU) br. 575/2013, ili investicijsko društvo, kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 1. Direktive 2014/65/EU, osim inicijatora, koje:

(a)

uspostavlja i upravlja programom komercijalnih zapisa osiguranih imovinom ili nekom drugom sekuritizacijom koja otkupljuje izloženosti od subjekata trećih strana; ili

| (b) | uspostavlja program komercijalnih zapisa osiguranih imovinom ili neku drugu sekuritizaciju koja otkupljuje izloženosti od subjekata trećih strana i delegira svakodnevno aktivno upravljanje portfeljem koji je uključen u tu sekuritizaciju subjektu koji je ovlašten za obavljanje takve aktivnosti u skladu s Direktivom 2009/65/EZ, Direktivom 2011/61/EU ili Direktivom 2014/65/EU; |
| --- | --- |

(b)

uspostavlja program komercijalnih zapisa osiguranih imovinom ili neku drugu sekuritizaciju koja otkupljuje izloženosti od subjekata trećih strana i delegira svakodnevno aktivno upravljanje portfeljem koji je uključen u tu sekuritizaciju subjektu koji je ovlašten za obavljanje takve aktivnosti u skladu s Direktivom 2009/65/EZ, Direktivom 2011/61/EU ili Direktivom 2014/65/EU;

| 6. | „tranša” znači ugovorno utvrđen segment kreditnog rizika povezanog s izloženosti ili skupom izloženosti, pri čemu pozicija u segmentu uključuje rizik gubitka po kreditu koji je veći ili manji od pozicije istog iznosa u drugom segmentu, pri čemu se ne uzima u obzir kreditna zaštita koju treće strane izravno pružaju imateljima pozicija u tom segmentu ili u drugim segmentima; |
| --- | --- |

6.

„tranša” znači ugovorno utvrđen segment kreditnog rizika povezanog s izloženosti ili skupom izloženosti, pri čemu pozicija u segmentu uključuje rizik gubitka po kreditu koji je veći ili manji od pozicije istog iznosa u drugom segmentu, pri čemu se ne uzima u obzir kreditna zaštita koju treće strane izravno pružaju imateljima pozicija u tom segmentu ili u drugim segmentima;

| 7. | „program komercijalnih zapisa osiguranih imovinom” ili „program ABCP” znači program sekuritizacije u kojem se izdaju vrijednosni papiri uglavnom u obliku komercijalnih zapisa osiguranih imovinom s izvornim rokom dospijeća od najviše godinu dana; |
| --- | --- |

7.

„program komercijalnih zapisa osiguranih imovinom” ili „program ABCP” znači program sekuritizacije u kojem se izdaju vrijednosni papiri uglavnom u obliku komercijalnih zapisa osiguranih imovinom s izvornim rokom dospijeća od najviše godinu dana;

| 8. | „transakcija komercijalnim zapisima osiguranima imovinom” ili „transakcija ABCP” znači sekuritizacija u okviru programa ABCP; |
| --- | --- |

8.

„transakcija komercijalnim zapisima osiguranima imovinom” ili „transakcija ABCP” znači sekuritizacija u okviru programa ABCP;

| 9. | „tradicionalna sekuritizacija” znači sekuritizacija kojom se obuhvaća prijenos ekonomskih udjela u izloženosti koje se sekuritiziraju prijenosom vlasništva nad tim izloženostima s inicijatora na SSPN ili podsudjelovanjem SSPN-a ako izdani vrijednosni papiri ne predstavljaju obvezu plaćanja inicijatora; |
| --- | --- |

9.

„tradicionalna sekuritizacija” znači sekuritizacija kojom se obuhvaća prijenos ekonomskih udjela u izloženosti koje se sekuritiziraju prijenosom vlasništva nad tim izloženostima s inicijatora na SSPN ili podsudjelovanjem SSPN-a ako izdani vrijednosni papiri ne predstavljaju obvezu plaćanja inicijatora;

| 10. | „sintetska sekuritizacija” znači sekuritizacija u kojoj se prijenos rizika postiže uporabom kreditnih izvedenica ili jamstava, a izloženosti koje se sekuritiziraju ostaju izloženosti inicijatora; |
| --- | --- |

10.

„sintetska sekuritizacija” znači sekuritizacija u kojoj se prijenos rizika postiže uporabom kreditnih izvedenica ili jamstava, a izloženosti koje se sekuritiziraju ostaju izloženosti inicijatora;

| 11. | „ulagatelj” znači fizička ili pravna osoba koja drži sekuritizacijsku poziciju; |
| --- | --- |

11.

„ulagatelj” znači fizička ili pravna osoba koja drži sekuritizacijsku poziciju;

| 12. | „institucionalni ulagatelj” znači ulagatelj koji je jedno od sljedećeg:






  (a) | društvo za osiguranje kako je definirano u članku 13. točki 1. Direktive 2009/138/EZ; |
| --- | --- | --- |

12.

„institucionalni ulagatelj” znači ulagatelj koji je jedno od sljedećeg:

(a)

društvo za osiguranje kako je definirano u članku 13. točki 1. Direktive 2009/138/EZ;

| (b) | društvo za reosiguranje kako je definirano u članku 13. točki 4. Direktive 2009/138/EZ; |
| --- | --- |

(b)

društvo za reosiguranje kako je definirano u članku 13. točki 4. Direktive 2009/138/EZ;

| (c) | institucija za strukovno mirovinsko osiguranje obuhvaćena područjem primjene Direktive (EU) 2016/2341 Europskog parlamenta i Vijeća (23) u skladu s njezinim člankom 2., osim ako je država članica odlučila da neće primjenjivati navedenu direktivu u cijelosti ili djelomično na tu instituciju u skladu s člankom 5. te direktive; ili upravitelj ulaganjima ili subjekt koji ima odobrenje za rad kojeg je imenovala institucija za strukovno mirovinsko osiguranje u skladu s člankom 32. Direktive (EU) 2016/2341; |
| --- | --- |

(c)

institucija za strukovno mirovinsko osiguranje obuhvaćena područjem primjene Direktive (EU) 2016/2341 Europskog parlamenta i Vijeća (23) u skladu s njezinim člankom 2., osim ako je država članica odlučila da neće primjenjivati navedenu direktivu u cijelosti ili djelomično na tu instituciju u skladu s člankom 5. te direktive; ili upravitelj ulaganjima ili subjekt koji ima odobrenje za rad kojeg je imenovala institucija za strukovno mirovinsko osiguranje u skladu s člankom 32. Direktive (EU) 2016/2341;

23

| (d) | upravitelj alternativnih investicijskih fondova (UAIF) kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki (b) Direktive 2011/61/EU koji upravlja i/ili trguje alternativnim investicijskim fondovima u Uniji; |
| --- | --- |

(d)

upravitelj alternativnih investicijskih fondova (UAIF) kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki (b) Direktive 2011/61/EU koji upravlja i/ili trguje alternativnim investicijskim fondovima u Uniji;

| (e) | društvo za upravljanje subjektom za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS), kako je definirano u članku 2. stavku 1. točki (b) Direktive 2009/65/EZ; |
| --- | --- |

(e)

društvo za upravljanje subjektom za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS), kako je definirano u članku 2. stavku 1. točki (b) Direktive 2009/65/EZ;

| (f) | UCITS s internim upravljanjem, koji je društvo za investicije ovlašteno u skladu s Direktivom 2009/65/EZ i koji nije odredio društvo za upravljanje koje u skladu s navedenom Direktivom ima odobrenje za upravljanje njime; |
| --- | --- |

(f)

UCITS s internim upravljanjem, koji je društvo za investicije ovlašteno u skladu s Direktivom 2009/65/EZ i koji nije odredio društvo za upravljanje koje u skladu s navedenom Direktivom ima odobrenje za upravljanje njime;

| (g) | kreditna institucija kako je definirana u članku 4. stavku 1. točki 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 za potrebe te Uredbe ili investicijsko društvo kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 2. te Uredbe; |
| --- | --- |

(g)

kreditna institucija kako je definirana u članku 4. stavku 1. točki 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 za potrebe te Uredbe ili investicijsko društvo kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 2. te Uredbe;

| 13. | „serviser” znači subjekt koji na dnevnoj osnovi upravlja skupom otkupljenih potraživanja ili odnosnim kreditnim izloženostima; |
| --- | --- |

13.

„serviser” znači subjekt koji na dnevnoj osnovi upravlja skupom otkupljenih potraživanja ili odnosnim kreditnim izloženostima;

| 14. | „likvidnosna linija” znači sekuritizacijska pozicija koja proizlazi iz obveze preuzete ugovorom da će se osigurati sredstva za pravovremeno plaćanje ulagateljima; |
| --- | --- |

14.

„likvidnosna linija” znači sekuritizacijska pozicija koja proizlazi iz obveze preuzete ugovorom da će se osigurati sredstva za pravovremeno plaćanje ulagateljima;

| 15. | „obnovljiva izloženost” znači izloženost kod koje je dopušteno da stanje iskorištenih iznosa izloženosti dužnika varira ovisno o njihovim odlukama o pozajmljivanju i otplati, i to do ugovorenog limita; |
| --- | --- |

15.

„obnovljiva izloženost” znači izloženost kod koje je dopušteno da stanje iskorištenih iznosa izloženosti dužnika varira ovisno o njihovim odlukama o pozajmljivanju i otplati, i to do ugovorenog limita;

| 16. | „obnovljiva sekuritizacija” znači sekuritizacija u kojoj se sama struktura sekuritizacije obnavlja tako što se izloženosti dodaju skupu izloženosti ili uklanjaju iz njega bez obzira na to obnavljaju li se izloženosti ili ne; |
| --- | --- |

16.

„obnovljiva sekuritizacija” znači sekuritizacija u kojoj se sama struktura sekuritizacije obnavlja tako što se izloženosti dodaju skupu izloženosti ili uklanjaju iz njega bez obzira na to obnavljaju li se izloženosti ili ne;

| 17. | „odredba o prijevremenoj isplati” znači ugovorna odredba u sekuritizaciji obnovljivih izloženosti ili u obnovljivoj sekuritizaciji kojom se uvjetuje da se, kad nastupe definirani događaji, sekuritizacijske pozicije ulagatelja otkupe prije izvornog dospijeća tih pozicija; |
| --- | --- |

17.

„odredba o prijevremenoj isplati” znači ugovorna odredba u sekuritizaciji obnovljivih izloženosti ili u obnovljivoj sekuritizaciji kojom se uvjetuje da se, kad nastupe definirani događaji, sekuritizacijske pozicije ulagatelja otkupe prije izvornog dospijeća tih pozicija;

| 18. | „tranša prvoga gubitka” znači najniža podređena tranša u sekuritizaciji koja je prva tranša koja snosi gubitke po sekuritiziranim izloženostima i stoga pruža zaštitu tranšama drugoga gubitka i, prema potrebi, tranšama višeg položaja; |
| --- | --- |

18.

„tranša prvoga gubitka” znači najniža podređena tranša u sekuritizaciji koja je prva tranša koja snosi gubitke po sekuritiziranim izloženostima i stoga pruža zaštitu tranšama drugoga gubitka i, prema potrebi, tranšama višeg položaja;

| 19. | „sekuritizacijska pozicija” znači izloženost sekuritizaciji; |
| --- | --- |

19.

„sekuritizacijska pozicija” znači izloženost sekuritizaciji;

| 20. | „izvorni zajmodavac” znači subjekt koji je sam ili preko povezanih subjekata, izravno ili neizravno, zaključio izvorni ugovor na temelju kojeg su nastale obveze ili potencijalne obveze dužnika ili potencijalnog dužnika zbog kojih nastaju izloženosti koje su predmet sekuritizacije; |
| --- | --- |

20.

„izvorni zajmodavac” znači subjekt koji je sam ili preko povezanih subjekata, izravno ili neizravno, zaključio izvorni ugovor na temelju kojeg su nastale obveze ili potencijalne obveze dužnika ili potencijalnog dužnika zbog kojih nastaju izloženosti koje su predmet sekuritizacije;

| 21. | „potpuno osiguran program ABCP” znači program ABCP koji izravno i potpuno podržava sponzor pružajući SSPN-u jednu likvidnosnu liniju ili više njih kojima se pokriva barem sljedeće:






  (a) | svi likvidnosni i kreditni rizici programa ABCP; |
| --- | --- | --- |

21.

„potpuno osiguran program ABCP” znači program ABCP koji izravno i potpuno podržava sponzor pružajući SSPN-u jednu likvidnosnu liniju ili više njih kojima se pokriva barem sljedeće:

(a)

svi likvidnosni i kreditni rizici programa ABCP;

| (b) | svi značajni razrjeđivački rizici izloženosti koje se sekuritiziraju; |
| --- | --- |

(b)

svi značajni razrjeđivački rizici izloženosti koje se sekuritiziraju;

| (c) | svi drugi troškovi na razini transakcije ABCP i programa ABCP koji su potrebni kako bi se ulagatelju zajamčila potpuna isplata bilo kojeg iznosa u okviru ABCP-a; |
| --- | --- |

(c)

svi drugi troškovi na razini transakcije ABCP i programa ABCP koji su potrebni kako bi se ulagatelju zajamčila potpuna isplata bilo kojeg iznosa u okviru ABCP-a;

| 22. | „potpuno osigurana transakcija ABCP” znači transakcija ABCP koju osigurava likvidnosna linija, na razini transakcije ili programa ABCP, kojom se pokriva barem sljedeće:






  (a) | svi likvidnosni i kreditni rizici transakcije ABCP; |
| --- | --- | --- |

22.

„potpuno osigurana transakcija ABCP” znači transakcija ABCP koju osigurava likvidnosna linija, na razini transakcije ili programa ABCP, kojom se pokriva barem sljedeće:

(a)

svi likvidnosni i kreditni rizici transakcije ABCP;

| (b) | svi značajni razrjeđivački rizici izloženosti koje se sekuritiziraju u transakciji ABCP; |
| --- | --- |

(b)

svi značajni razrjeđivački rizici izloženosti koje se sekuritiziraju u transakciji ABCP;

| (c) | svi drugi troškovi na razini transakcije ABCP i na razini programa ABCP ako su potrebni kako bi se ulagatelju zajamčila potpuna isplata bilo kojeg iznosa u okviru ABCP-a; |
| --- | --- |

(c)

svi drugi troškovi na razini transakcije ABCP i na razini programa ABCP ako su potrebni kako bi se ulagatelju zajamčila potpuna isplata bilo kojeg iznosa u okviru ABCP-a;

| 23. | „sekuritizacijski repozitorij” znači pravna osoba koja na središnjem mjestu prikuplja i vodi evidenciju o sekuritizacijama.
  Za potrebe članka 10. ove Uredbe, upućivanja u člancima 61., 64., 65., 66., 73. 78., 79. i 80. Uredbe br. (EU) br. 648/2012 na „trgovinski repozitorij” smatraju se upućivanjima na „sekuritizacijski repozitorij”. |
| --- | --- |

23.

„sekuritizacijski repozitorij” znači pravna osoba koja na središnjem mjestu prikuplja i vodi evidenciju o sekuritizacijama.

Za potrebe članka 10. ove Uredbe, upućivanja u člancima 61., 64., 65., 66., 73. 78., 79. i 80. Uredbe br. (EU) br. 648/2012 na „trgovinski repozitorij” smatraju se upućivanjima na „sekuritizacijski repozitorij”.

Članak 3.

Prodaja sekuritizacija malim ulagateljima

1.   Prodavatelj sekuritizacijske pozicije ne smije prodati tu poziciju malom ulagatelju, kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 11. Direktive 2014/65/EU, osim ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

| (a) | prodavatelj sekuritizacijske pozicije proveo je test primjerenosti u skladu s člankom 25. stavkom 2. Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

(a)

prodavatelj sekuritizacijske pozicije proveo je test primjerenosti u skladu s člankom 25. stavkom 2. Direktive 2014/65/EU;

| (b) | na temelju testa iz točke (a) prodavatelj sekuritizacijske pozicije uvjeren je da je sekuritizacijska pozicija primjerena za tog malog ulagatelja; |
| --- | --- |

(b)

na temelju testa iz točke (a) prodavatelj sekuritizacijske pozicije uvjeren je da je sekuritizacijska pozicija primjerena za tog malog ulagatelja;

| (c) | prodavatelj sekuritizacijske pozicije odmah obavješćuje malog ulagatelja u izvješću o ishodu testa primjerenosti. |
| --- | --- |

(c)

prodavatelj sekuritizacijske pozicije odmah obavješćuje malog ulagatelja u izvješću o ishodu testa primjerenosti.

2.   Ako su ispunjeni uvjeti iz stavka 1. i ako portfelj financijskih instrumenata ne premašuje iznos od 500 000 EUR, prodavatelj, na temelju informacija koje je mali ulagatelj pružio u skladu sa stavkom 3., osigurava da ukupan iznos koji mali ulagatelj uloži ne pređe 10 % portfelja financijskih instrumenata u sekuritizacijskim pozicijama tog klijenta i da početni minimalni iznos uložen u jednu ili više sekuritizacijskih pozicija iznosi 10 000 EUR.

3.   Mali ulagatelj prodavatelju dostavlja ispravne informacije o portfelju financijskih instrumenata malog ulagatelja, uključujući svako ulaganje u sekuritizacijske pozicije.

4.   Za potrebe stavaka 2. i 3. portfeljom financijskih instrumenata malog ulagatelja obuhvaćeni su gotovinski depoziti i financijski instrumenti, ali su isključeni financijski instrumenti koji su dani kao kolateral.

Članak 4.

Zahtjevi za SSPN-e

SSPN-i se ne smiju osnivati u trećoj zemlji ako vrijedi bilo što od sljedećeg:

| (a) | treću je zemlju FATF uvrstio na popis visokorizičnih i nekooperativnih jurisdikcija; |
| --- | --- |

(a)

treću je zemlju FATF uvrstio na popis visokorizičnih i nekooperativnih jurisdikcija;

| (b) | treća zemlja nije potpisala sporazum s državom članicom kako bi se osiguralo da ta treća zemlja u potpunosti primjenjuje standarde iz članka 26. Modela ugovora o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja dohotka i imovine Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD) ili OECD-ova Modela ugovora u pogledu razmjene informacija o poreznim pitanjima i osigurava djelotvornu razmjenu informacija u pogledu poreznih pitanja, uključujući sve multilateralne porezne sporazume. |
| --- | --- |

(b)

treća zemlja nije potpisala sporazum s državom članicom kako bi se osiguralo da ta treća zemlja u potpunosti primjenjuje standarde iz članka 26. Modela ugovora o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja dohotka i imovine Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD) ili OECD-ova Modela ugovora u pogledu razmjene informacija o poreznim pitanjima i osigurava djelotvornu razmjenu informacija u pogledu poreznih pitanja, uključujući sve multilateralne porezne sporazume.

POGLAVLJE 2.

ODREDBE KOJE SE PRIMJENJUJU NA SVE SEKURITIZACIJE

Članak 5.

Zahtjevi u vezi s dubinskom analizom za institucionalne ulagatelje

1.   Prije držanja sekuritizacijske pozicije institucionalni ulagatelj, osim inicijatora, sponzora ili izvornog zajmodavca, provjerava sljedeće:

| (a) | ako inicijator ili izvorni zajmodavac koji ima poslovni nastan u Uniji nije kreditna institucija ili investicijsko društvo kako je definirano u članku 4. stavku 1. točkama 1. i 2. Uredbe (EU) br. 575/2013, inicijator ili izvorni zajmodavac odobrava sve kredite zbog kojih nastaju odnosne izloženosti na temelju pouzdanih i dobro definiranih kriterija i jasno ustanovljenih postupaka za odobravanje, izmjenjivanje, obnavljanje i financiranje tih kredita i ima učinkovite sustave za primjenu tih kriterija i postupaka u skladu s člankom 9. stavkom 1. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(a)

ako inicijator ili izvorni zajmodavac koji ima poslovni nastan u Uniji nije kreditna institucija ili investicijsko društvo kako je definirano u članku 4. stavku 1. točkama 1. i 2. Uredbe (EU) br. 575/2013, inicijator ili izvorni zajmodavac odobrava sve kredite zbog kojih nastaju odnosne izloženosti na temelju pouzdanih i dobro definiranih kriterija i jasno ustanovljenih postupaka za odobravanje, izmjenjivanje, obnavljanje i financiranje tih kredita i ima učinkovite sustave za primjenu tih kriterija i postupaka u skladu s člankom 9. stavkom 1. ove Uredbe;

| (b) | ako inicijator ili izvorni zajmodavac ima poslovni nastan u trećoj zemlji, inicijator ili izvorni zajmodavac odobrava sve kredite zbog kojih nastaju odnosne izloženosti na temelju pouzdanih i dobro definiranih kriterija i jasno ustanovljenih postupaka za odobravanje, izmjenjivanje, obnavljanje i financiranje tih kredita i ima učinkovite sustave za primjenu tih kriterija i postupaka kako bi se osiguralo da se odobravanje kredita temelji na podrobnoj procjeni kreditne sposobnosti dužnika; |
| --- | --- |

(b)

ako inicijator ili izvorni zajmodavac ima poslovni nastan u trećoj zemlji, inicijator ili izvorni zajmodavac odobrava sve kredite zbog kojih nastaju odnosne izloženosti na temelju pouzdanih i dobro definiranih kriterija i jasno ustanovljenih postupaka za odobravanje, izmjenjivanje, obnavljanje i financiranje tih kredita i ima učinkovite sustave za primjenu tih kriterija i postupaka kako bi se osiguralo da se odobravanje kredita temelji na podrobnoj procjeni kreditne sposobnosti dužnika;

| (c) | ako ima poslovni nastan u Uniji, inicijator, sponzor ili izvorni zajmodavac kontinuirano zadržava znatan neto ekonomski udjel u skladu s člankom 6. i osigurava da se zadržavanje rizika objavi institucionalnom ulagatelju u skladu s člankom 7.; |
| --- | --- |

(c)

ako ima poslovni nastan u Uniji, inicijator, sponzor ili izvorni zajmodavac kontinuirano zadržava znatan neto ekonomski udjel u skladu s člankom 6. i osigurava da se zadržavanje rizika objavi institucionalnom ulagatelju u skladu s člankom 7.;

| (d) | ako ima poslovni nastan u trećoj zemlji, inicijator, sponzor ili izvorni zajmodavac kontinuirano zadržava značajan neto ekonomski udjel koji u svakom slučaju nije manji od 5 %, što je određeno u skladu s člankom 6. i objavljuje zadržavanje rizika institucionalnim ulagateljima; |
| --- | --- |

(d)

ako ima poslovni nastan u trećoj zemlji, inicijator, sponzor ili izvorni zajmodavac kontinuirano zadržava značajan neto ekonomski udjel koji u svakom slučaju nije manji od 5 %, što je određeno u skladu s člankom 6. i objavljuje zadržavanje rizika institucionalnim ulagateljima;

| (e) | inicijator, sponzor ili SSPN stavili su, ako je primjenjivo, na raspolaganje informacije koje se zahtijevaju na temelju članka 7. u skladu s učestalošću i načinima navedenima u tom članku; |
| --- | --- |

(e)

inicijator, sponzor ili SSPN stavili su, ako je primjenjivo, na raspolaganje informacije koje se zahtijevaju na temelju članka 7. u skladu s učestalošću i načinima navedenima u tom članku;

2.   Odstupajući od stavka 1., u pogledu potpuno osiguranih transakcija ABCP, zahtjev iz stavka 1. točke (a) primjenjuje se na sponzora. U takvim slučajevima sponzor provjerava odobrava li inicijator ili izvorni zajmodavac koji nije kreditna institucija ili investicijsko društvo sve kredite zbog kojih nastaju odnosne izloženosti na temelju pouzdanih i dobro definiranih kriterija i jasno ustanovljenih postupaka za odobravanje, izmjenjivanje, obnavljanje i financiranje tih kredita i ima učinkovite sustave za primjenu tih kriterija i postupaka u skladu s člankom 9. stavkom 1.

3.   Prije držanja sekuritizacijske pozicije institucionalni ulagatelj, osim inicijatora, sponzora ili izvornog zajmodavca provodi procjenu na temelju dubinske analize, što mu omogućuje procjenu povezanih rizika. Ta procjena obuhvaća barem sve navedeno:

| (a) | rizične karakteristike pojedinih sekuritizacijskih pozicija i njihovih odnosnih izloženosti; |
| --- | --- |

(a)

rizične karakteristike pojedinih sekuritizacijskih pozicija i njihovih odnosnih izloženosti;

| (b) | sve strukturne značajke sekuritizacije koje mogu bitno utjecati na uspješnost sekuritizacijske pozicije, uključujući prvenstva plaćanja definiranog ugovorom i pokretače povezane s prvenstvom plaćanja, kreditna poboljšanja, likvidnosna poboljšanja, pokretače tržišne vrijednosti i posebne definicije statusa neispunjavanja obveza u vezi s određenom transakcijom; |
| --- | --- |

(b)

sve strukturne značajke sekuritizacije koje mogu bitno utjecati na uspješnost sekuritizacijske pozicije, uključujući prvenstva plaćanja definiranog ugovorom i pokretače povezane s prvenstvom plaćanja, kreditna poboljšanja, likvidnosna poboljšanja, pokretače tržišne vrijednosti i posebne definicije statusa neispunjavanja obveza u vezi s određenom transakcijom;

| (c) | u odnosu na sekuritizaciju objavljenu kao STS sekuritizacija u skladu s člankom 27., usklađenost te sekuritizacije sa zahtjevima u člancima od 19. do 22. ili u člancima od 23. do 26. i članku 27. Institucionalni ulagatelji mogu se u odgovarajućoj mjeri osloniti na STS obavijest u skladu s člankom 27. stavkom 1. i na informacije o usklađenosti sa STS zahtjevima koje su objavili inicijator, sponzor i SSPN, a da se isključivo ili mehanički ne oslanjaju na tu obavijest ili informaciju. |
| --- | --- |

(c)

u odnosu na sekuritizaciju objavljenu kao STS sekuritizacija u skladu s člankom 27., usklađenost te sekuritizacije sa zahtjevima u člancima od 19. do 22. ili u člancima od 23. do 26. i članku 27. Institucionalni ulagatelji mogu se u odgovarajućoj mjeri osloniti na STS obavijest u skladu s člankom 27. stavkom 1. i na informacije o usklađenosti sa STS zahtjevima koje su objavili inicijator, sponzor i SSPN, a da se isključivo ili mehanički ne oslanjaju na tu obavijest ili informaciju.

Bez obzira na prvi podstavak točke (a) i (b), u slučaju potpuno osiguranog programa ABCP institucionalni ulagatelji u komercijalne zapise koje je izdao program ABCP razmatraju obilježja programa ABCP i potpunu likvidnosnu potporu sponzora.

4.   Institucionalni ulagatelj, osim inicijatora, sponzora ili izvornog zajmodavca koji drži sekuritizacijsku poziciju dužan je barem:

| (a) | utvrditi primjerene pisane postupke koji su proporcionalni profilu rizika sekuritizacijske pozicije i, gdje je to relevantno, knjizi trgovanja i pozicija kojima se ne trguje institucionalnog ulagatelja radi kontinuiranog praćenja usklađenosti sa stavcima 1. i 3., te uspješnosti sekuritizacijske pozicije i odnosnih izloženosti.
  Prema potrebi u odnosu na sekuritizaciju i odnosne izloženosti ti pisani postupci uključuju praćenje vrste izloženosti, postotak kredita dospjelih više od 30, 60 i 90 dana, postotak nastanka statusa neispunjavanja obveza, stope plaćenog predujma, kredite za koje je pokrenut ovršni postupak, stope naplata, otkup, izmjene kredita, razmake između plaćanja, vrstu i zauzeće kolaterala, distribuciju učestalosti kreditnih ocjena ili ostalih mjera kreditne sposobnosti povezanih s odnosnim izloženostima, sektorsku i geografsku diversifikaciju te distribuciju učestalosti omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine sa širinama raspona koje omogućuju odgovarajuću analizu osjetljivosti. Ako su odnosne izloženosti i same sekuritizacijske pozicije, kako je dopušteno prema članku 8., institucionalni ulagatelji prate i odnosne izloženosti tih pozicija; |
| --- | --- |

(a)

utvrditi primjerene pisane postupke koji su proporcionalni profilu rizika sekuritizacijske pozicije i, gdje je to relevantno, knjizi trgovanja i pozicija kojima se ne trguje institucionalnog ulagatelja radi kontinuiranog praćenja usklađenosti sa stavcima 1. i 3., te uspješnosti sekuritizacijske pozicije i odnosnih izloženosti.

Prema potrebi u odnosu na sekuritizaciju i odnosne izloženosti ti pisani postupci uključuju praćenje vrste izloženosti, postotak kredita dospjelih više od 30, 60 i 90 dana, postotak nastanka statusa neispunjavanja obveza, stope plaćenog predujma, kredite za koje je pokrenut ovršni postupak, stope naplata, otkup, izmjene kredita, razmake između plaćanja, vrstu i zauzeće kolaterala, distribuciju učestalosti kreditnih ocjena ili ostalih mjera kreditne sposobnosti povezanih s odnosnim izloženostima, sektorsku i geografsku diversifikaciju te distribuciju učestalosti omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine sa širinama raspona koje omogućuju odgovarajuću analizu osjetljivosti. Ako su odnosne izloženosti i same sekuritizacijske pozicije, kako je dopušteno prema članku 8., institucionalni ulagatelji prate i odnosne izloženosti tih pozicija;

| (b) | u vezi sa sekuritizacijom, osim potpuno osiguranog programa ABCP, redovito provoditi ispitivanja otpornosti na stres novčanih tokova i vrijednosti kolaterala na kojima počivaju odnosne izloženosti ili, u nedostatku dostatnih podataka o novčanim tokovima i vrijednosti kolaterala, ispitivanja otpornosti na stres predviđenih gubitaka uzimajući u obzir vrstu, opseg i složenost rizika sekuritizacijske pozicije; |
| --- | --- |

(b)

u vezi sa sekuritizacijom, osim potpuno osiguranog programa ABCP, redovito provoditi ispitivanja otpornosti na stres novčanih tokova i vrijednosti kolaterala na kojima počivaju odnosne izloženosti ili, u nedostatku dostatnih podataka o novčanim tokovima i vrijednosti kolaterala, ispitivanja otpornosti na stres predviđenih gubitaka uzimajući u obzir vrstu, opseg i složenost rizika sekuritizacijske pozicije;

| (c) | u vezi s potpuno osiguranim programom ABCP, redovito provoditi ispitivanja otpornosti na stres solventnosti i likvidnosti sponzora; |
| --- | --- |

(c)

u vezi s potpuno osiguranim programom ABCP, redovito provoditi ispitivanja otpornosti na stres solventnosti i likvidnosti sponzora;

| (d) | osiguravati interno izvješćivanje svojem upravljačkom tijelu kako bi upravljačko tijelo bilo upoznato sa značajnim rizicima koji proizlaze iz sekuritizacijske pozicije te kako bi se na odgovarajući način upravljalo tim rizicima; |
| --- | --- |

(d)

osiguravati interno izvješćivanje svojem upravljačkom tijelu kako bi upravljačko tijelo bilo upoznato sa značajnim rizicima koji proizlaze iz sekuritizacijske pozicije te kako bi se na odgovarajući način upravljalo tim rizicima;

| (e) | biti u mogućnosti dokazati svojim nadležnim tijelima na zahtjev da je u cijelosti i detaljno upoznat sa sekuritizacijskom pozicijom i njezinim odnosnim izloženostima te da je provelo pisane politike i postupke radi upravljanja rizikom sekuritizacijske pozicije i vođenja evidencije o provjerama i dubinskoj analizi u skladu sa stavcima 1. i 2. te o svakoj drugoj relevantnoj informaciji; i |
| --- | --- |

(e)

biti u mogućnosti dokazati svojim nadležnim tijelima na zahtjev da je u cijelosti i detaljno upoznat sa sekuritizacijskom pozicijom i njezinim odnosnim izloženostima te da je provelo pisane politike i postupke radi upravljanja rizikom sekuritizacijske pozicije i vođenja evidencije o provjerama i dubinskoj analizi u skladu sa stavcima 1. i 2. te o svakoj drugoj relevantnoj informaciji; i

| (f) | u vezi s izloženosti potpuno osiguranom programu ABCP, biti u mogućnosti svojim nadležnim tijelima na zahtjev dokazati da je u cijelosti i detaljno upoznat s kreditnom kvalitetom sponzora te dostavljenim uvjetima likvidnosne linije. |
| --- | --- |

(f)

u vezi s izloženosti potpuno osiguranom programu ABCP, biti u mogućnosti svojim nadležnim tijelima na zahtjev dokazati da je u cijelosti i detaljno upoznat s kreditnom kvalitetom sponzora te dostavljenim uvjetima likvidnosne linije.

5.   Ne dovodeći u pitanje stavke od 1. do 4. ovoga članka, ako je institucionalni ulagatelj drugom institucionalnom ulagatelju dao ovlast za donošenje odluka o upravljanju ulaganjima koje bi ga mogle izložiti sekuritizaciji, institucionalni ulagatelj može toj upravljačkoj strani naložiti da ispuni svoje obveze iz ovoga članka u odnosu na svaku izloženost sekuritizaciji koja proizlazi iz tih odluka. Države članice osiguravaju da ako institucionalni ulagatelj kojemu je naloženo u okviru ovog stavka da ispuni obveze drugog institucionalnog ulagatelja to propusti učiniti, svaka sankcija na temelju članaka 32. i 33. može se izreći institucionalnom upravljačkoj strani, a ne institucionalnom ulagatelju koji je izložen sekuritizaciji.

Članak 6.

Zadržavanje rizika

1.   Inicijator, sponzor ili izvorni zajmodavac sekuritizacije kontinuirano zadržava znatan neto ekonomski udjel u sekuritizaciji od najmanje 5 %. Taj se udjel mjeri pri iniciranju i utvrđuje se na temelju zamišljene vrijednosti izvanbilančnih stavki. Ako se inicijator, sponzor ili izvorni zajmodavac nisu dogovorili o tome tko će zadržati znatan neto ekonomski udjel, znatan neto ekonomski udjel zadržava inicijator. Ni za jednu sekuritizaciju zahtjevi za zadržavanje ne smiju se primjenjivati više puta. Znatan neto ekonomski udjel ne dijeli se među različitim vrstama zadržavatelja i ne podliježe smanjenju kreditnog rizika ni zaštiti od rizika.

Za potrebe ovog članka subjekt se ne smatra inicijatorom ako je uspostavljen ili posluje s isključivom svrhom sekuritizacije izloženosti.

2.   Inicijatori ne biraju imovinu za prijenos na SSPN kako bi gubitci na imovini prenesenoj na SSPN, koji se mjere za vrijeme trajanja transakcije ili najviše tijekom četiri godine ako transakcija traje više od četiri godine, bili veći od gubitaka zabilježenih tijekom istog razdoblja na usporedivoj imovini u bilanci inicijatora. Ako nadležno tijelo nađe dokaze koji upućuju na povredu te zabrane, ono ispituje uspješnost imovine prenesene na SSPN i usporedive imovine u bilanci inicijatora. Ako je, kao posljedica namjere inicijatora, uspješnost prenesene imovine znatno niža od uspješnosti usporedive imovine u bilanci inicijatora, nadležno tijelo izriče sankciju u skladu s člancima 32. i 33.

3.   Samo sljedeće situacije ispunjavaju uvjete zadržavanja znatna neto ekonomskog udjela u visini od najmanje 5 % u smislu stavka 1.:

| (a) | zadržavanje najmanje 5 % nominalne vrijednosti svih tranši prodanih ili prenesenih ulagateljima; |
| --- | --- |

(a)

zadržavanje najmanje 5 % nominalne vrijednosti svih tranši prodanih ili prenesenih ulagateljima;

| (b) | u slučaju obnovljivih sekuritizacija ili sekuritizacija obnovljivih izloženosti, zadržavanje udjela inicijatora u iznosu od najmanje 5 % nominalne vrijednosti svake od sekuritiziranih izloženosti; |
| --- | --- |

(b)

u slučaju obnovljivih sekuritizacija ili sekuritizacija obnovljivih izloženosti, zadržavanje udjela inicijatora u iznosu od najmanje 5 % nominalne vrijednosti svake od sekuritiziranih izloženosti;

| (c) | zadržavanje nasumce odabranih izloženosti u iznosu od najmanje 5 % nominalne vrijednosti sekuritiziranih izloženosti ako bi takve nesekuritizirane izloženosti inače bile sekuritizirane u sekuritizaciji, pod uvjetom da broj potencijalno sekuritiziranih izloženosti iznosi najmanje 100 pri iniciranju; |
| --- | --- |

(c)

zadržavanje nasumce odabranih izloženosti u iznosu od najmanje 5 % nominalne vrijednosti sekuritiziranih izloženosti ako bi takve nesekuritizirane izloženosti inače bile sekuritizirane u sekuritizaciji, pod uvjetom da broj potencijalno sekuritiziranih izloženosti iznosi najmanje 100 pri iniciranju;

| (d) | zadržavanje tranše prvoga gubitka i, ako takvo zadržavanje ne doseže 5 % nominalne vrijednosti sekuritiziranih izloženosti, prema potrebi, ostalih tranši jednakog ili još većeg profila rizičnosti od onih prenesenih ili prodanih ulagateljima koje ne dospijevaju prije onih prenesenih ili prodanih ulagateljima, tako da ukupan iznos koji se zadržava iznosi najmanje 5 % nominalne vrijednosti sekuritiziranih izloženosti ili |
| --- | --- |

(d)

zadržavanje tranše prvoga gubitka i, ako takvo zadržavanje ne doseže 5 % nominalne vrijednosti sekuritiziranih izloženosti, prema potrebi, ostalih tranši jednakog ili još većeg profila rizičnosti od onih prenesenih ili prodanih ulagateljima koje ne dospijevaju prije onih prenesenih ili prodanih ulagateljima, tako da ukupan iznos koji se zadržava iznosi najmanje 5 % nominalne vrijednosti sekuritiziranih izloženosti ili

| (e) | zadržavanje izloženosti prvog gubitka u iznosu od najmanje 5 % svake sekuritizirane izloženosti u sekuritizaciji. |
| --- | --- |

(e)

zadržavanje izloženosti prvog gubitka u iznosu od najmanje 5 % svake sekuritizirane izloženosti u sekuritizaciji.

4.   Ako mješoviti financijski holding s poslovnim nastanom u Uniji u smislu Direktive 2002/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (24), matična institucija ili financijski holding s poslovnim nastanom u Uniji ili jedno od njihovih društava kćeri, u smislu Uredbe (EU) br. 575/2013, kao inicijator ili sponzor, sekuritizira izloženosti jedne ili više kreditnih institucija, investicijskih društava ili drugih financijskih institucija koje su uključene u opseg nadzora na konsolidiranoj osnovi, zahtjevi iz stavka 1. mogu se ispuniti na temelju konsolidiranog stanja matične institucije, financijskog holdinga ili mješovitog financijskog holdinga s poslovnim nastanom u Uniji.

Prvi podstavak primjenjuje se samo ako su kreditne institucije, investicijska društva ili financijske institucije koje su kreirale sekuritizirane izloženosti usklađeni sa zahtjevima iz članka 79. Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (25) i inicijatoru ili sponzoru i matičnoj kreditnoj instituciji u Uniji, financijskom holdingu ili mješovitom financijskom holdingu s poslovnim nastanom u Uniji pravodobno dostave informacije potrebne za ispunjavanje zahtjeva iz članka 5. ove Uredbe.

5.   Stavak 1. ne primjenjuje se ako je riječ o sekuritiziranim izloženostima prema sljedećim subjektima ili ako za njih u cijelosti, bezuvjetno i neopozivo jamče sljedeći subjekti:

| (a) | središnje države ili središnje banke; |
| --- | --- |

(a)

središnje države ili središnje banke;

| (b) | regionalne vlade, lokalna tijela i subjekti javnog sektora u smislu članka 4. stavka 1. točke 8. Uredbe (EU) br. 575/2013 u državama članicama; |
| --- | --- |

(b)

regionalne vlade, lokalna tijela i subjekti javnog sektora u smislu članka 4. stavka 1. točke 8. Uredbe (EU) br. 575/2013 u državama članicama;

| (c) | institucije kojima se dodjeljuje ponder rizika od 50 % ili manji u skladu s dijelom trećim glavom II. poglavljem 2. Uredbe (EU) br. 575/2013; |
| --- | --- |

(c)

institucije kojima se dodjeljuje ponder rizika od 50 % ili manji u skladu s dijelom trećim glavom II. poglavljem 2. Uredbe (EU) br. 575/2013;

| (d) | nacionalne banke za promicanje gospodarstva ili institucije u smislu članka 2. točke 3. Uredbe (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća (26); ili |
| --- | --- |

(d)

nacionalne banke za promicanje gospodarstva ili institucije u smislu članka 2. točke 3. Uredbe (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća (26); ili

| (e) | multilateralne razvojne banke navedene u članku 117. Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| --- | --- |

(e)

multilateralne razvojne banke navedene u članku 117. Uredbe (EU) br. 575/2013.

6.   Stavak 1. ne primjenjuje se na transakcije koje se temelje na jasnom, transparentnom i dostupnom indeksu, gdje su odnosni referentni subjekti istovjetni onima koji čine indeks subjekata kojima se općenito trguje ili ih čine ostali vrijednosni papiri kojima se trguje osim sekuritizacijskih pozicija.

7.   EBA blisko surađujući s ESMA-om i Europskim nadzornim tijelom za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (EIOPA) koje je osnovano Uredbom (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (27), izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kako bi se detaljnije utvrdio zahtjev za zadržavanje rizika, osobito u pogledu sljedećeg:

| (a) | načina zadržavanja rizika u skladu sa stavkom 3., uključujući ispunjavanje sintetskim ili potencijalnim oblikom zadržavanja; |
| --- | --- |

(a)

načina zadržavanja rizika u skladu sa stavkom 3., uključujući ispunjavanje sintetskim ili potencijalnim oblikom zadržavanja;

| (b) | mjerenja razine zadržavanja iz stavka 1.; |
| --- | --- |

(b)

mjerenja razine zadržavanja iz stavka 1.;

| (c) | zabrane zaštite ili prodaje zadržanog udjela; |
| --- | --- |

(c)

zabrane zaštite ili prodaje zadržanog udjela;

| (d) | uvjeta za zadržavanje na konsolidiranoj osnovi u skladu sa stavkom 4.; |
| --- | --- |

(d)

uvjeta za zadržavanje na konsolidiranoj osnovi u skladu sa stavkom 4.;

| (e) | uvjeta za izuzimanje transakcija koje se temelje na jasnom, transparentnom i dostupnom indeksu iz stavka 6.; |
| --- | --- |

(e)

uvjeta za izuzimanje transakcija koje se temelje na jasnom, transparentnom i dostupnom indeksu iz stavka 6.;

EBA podnosi Komisiji te nacrte regulatornih tehničkih standarda do 18. srpnja 2018.

Komisiji se povjerava ovlast za dopunu ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz ovog stavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1093/2010.

Članak 7.

Zahtjevi za transparentnost za inicijatore, sponzore i SSPN-e

1.   Inicijator, sponzor i SSPN sekuritizacije u skladu sa stavkom 2. ovog članka imateljima sekuritizacijske pozicije, nadležnim tijelima iz članka 29. i, na zahtjev, potencijalnim ulagateljima stavljaju na raspolaganje barem sljedeće informacije:

| (a) | informacije o odnosnim izloženostima na tromjesečnoj osnovi, ili, u slučaju ABCP-a, informacije o odnosnim potraživanjima ili kreditnim potraživanjima na mjesečnoj osnovi; |
| --- | --- |

(a)

informacije o odnosnim izloženostima na tromjesečnoj osnovi, ili, u slučaju ABCP-a, informacije o odnosnim potraživanjima ili kreditnim potraživanjima na mjesečnoj osnovi;

| (b) | svu povezanu dokumentaciju koja je nužna za razumijevanje transakcije, uključujući, ali ne ograničavajući se na, kada je to primjenjivo, sljedeće dokumente:






  i. | završnu ponudu ili prospekt, zajedno s dokumentima o završnoj transakciji, osim pravnih mišljenja; |
| --- | --- | --- |

(b)

svu povezanu dokumentaciju koja je nužna za razumijevanje transakcije, uključujući, ali ne ograničavajući se na, kada je to primjenjivo, sljedeće dokumente:

i.

završnu ponudu ili prospekt, zajedno s dokumentima o završnoj transakciji, osim pravnih mišljenja;

| ii. | za tradicionalnu sekuritizaciju, ugovor o prodaji, ustupanju, obnovi ili prijenosu imovine i sve bitne fiducijarne izjave; |
| --- | --- |

ii.

za tradicionalnu sekuritizaciju, ugovor o prodaji, ustupanju, obnovi ili prijenosu imovine i sve bitne fiducijarne izjave;

| iii. | izvedenice i sporazume o jamstvima, kao i sve relevantne dokumente o aranžmanima za kolateraliziranost ako izloženosti koje se sekuritiziraju ostaju izloženosti inicijatora; |
| --- | --- |

iii.

izvedenice i sporazume o jamstvima, kao i sve relevantne dokumente o aranžmanima za kolateraliziranost ako izloženosti koje se sekuritiziraju ostaju izloženosti inicijatora;

| iv. | ugovore o servisiranju, dopunskom servisiranju, administriranju i upravljanju gotovinom; |
| --- | --- |

iv.

ugovore o servisiranju, dopunskom servisiranju, administriranju i upravljanju gotovinom;

| v. | ugovore o punomoći, jamstvu, zastupanju, ugovor o bankovnom računu, ugovor o osiguranju ulaganja, uključene uvjete poslovanja ili okvirne sporazume ili temeljne ugovore ili jednakovrijednu pravnu dokumentaciju; |
| --- | --- |

v.

ugovore o punomoći, jamstvu, zastupanju, ugovor o bankovnom računu, ugovor o osiguranju ulaganja, uključene uvjete poslovanja ili okvirne sporazume ili temeljne ugovore ili jednakovrijednu pravnu dokumentaciju;

| vi. | sve bitne ugovore sklopljene među vjerovnicima, dokumentaciju povezanu s izvedenicama, ugovore o podređenim kreditima, ugovore o kreditima za pokretanje poslovanja i ugovore o likvidnosnim linijama; |
| --- | --- |

vi.

sve bitne ugovore sklopljene među vjerovnicima, dokumentaciju povezanu s izvedenicama, ugovore o podređenim kreditima, ugovore o kreditima za pokretanje poslovanja i ugovore o likvidnosnim linijama;

U toj povezanoj dokumentaciji nalazi se detaljan opis prvenstva plaćanja sekuritizacije;

| (c) | ako prospekt nije sastavljen u skladu s Direktivom 2003/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (28), sažetak transakcije ili pregled osnovnih obilježja sekuritizacije, uključujući prema potrebi sljedeće:






  i. | pojedinosti o strukturi transakcije, uključujući strukturne dijagrame koji sadržavaju pregled transakcije, novčanih tokova i vlasničke strukture; |
| --- | --- | --- |

(c)

ako prospekt nije sastavljen u skladu s Direktivom 2003/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (28), sažetak transakcije ili pregled osnovnih obilježja sekuritizacije, uključujući prema potrebi sljedeće:

i.

pojedinosti o strukturi transakcije, uključujući strukturne dijagrame koji sadržavaju pregled transakcije, novčanih tokova i vlasničke strukture;

| ii. | pojedinosti o značajkama izloženosti, novčanim tokovima, redoslijedu pokrića gubitaka, kreditnom poboljšanju i obilježjima likvidnosne potpore; |
| --- | --- |

ii.

pojedinosti o značajkama izloženosti, novčanim tokovima, redoslijedu pokrića gubitaka, kreditnom poboljšanju i obilježjima likvidnosne potpore;

| iii. | pojedinosti o pravima glasa imatelja sekuritizacijske pozicije i njihovu odnosu prema drugim osiguranim vjerovnicima; i |
| --- | --- |

iii.

pojedinosti o pravima glasa imatelja sekuritizacijske pozicije i njihovu odnosu prema drugim osiguranim vjerovnicima; i

| iv. | popis svih pokretača i događaja navedenih u dokumentaciji dostavljenoj u skladu s točkom (b) koji bi mogli znatno utjecati na uspješnost sekuritizacijske pozicije; |
| --- | --- |

iv.

popis svih pokretača i događaja navedenih u dokumentaciji dostavljenoj u skladu s točkom (b) koji bi mogli znatno utjecati na uspješnost sekuritizacijske pozicije;

| (d) | u slučaju STS sekuritizacija, STS obavijest iz članka 27.; |
| --- | --- |

(d)

u slučaju STS sekuritizacija, STS obavijest iz članka 27.;

| (e) | tromjesečna izvješća ulagateljima ili, u slučaju ABCP-a, mjesečna izvješća ulagateljima koja obuhvaćaju sljedeće:






  i. | sve materijalno značajne podatke o kreditnoj kvaliteti i uspješnosti odnosnih izloženosti; |
| --- | --- | --- |

(e)

tromjesečna izvješća ulagateljima ili, u slučaju ABCP-a, mjesečna izvješća ulagateljima koja obuhvaćaju sljedeće:

i.

sve materijalno značajne podatke o kreditnoj kvaliteti i uspješnosti odnosnih izloženosti;

| ii. | informacije o događajima koji dovode do promjena u prvenstvu plaćanja ili zamjena bilo koje druge ugovorne strane te, u slučaju sekuritizacije koja nije transakcija ABCP, podatke o novčanim tokovima koji nastaju na temelju odnosnih izloženosti i obveza povezanih sa sekuritizacijom; |
| --- | --- |

ii.

informacije o događajima koji dovode do promjena u prvenstvu plaćanja ili zamjena bilo koje druge ugovorne strane te, u slučaju sekuritizacije koja nije transakcija ABCP, podatke o novčanim tokovima koji nastaju na temelju odnosnih izloženosti i obveza povezanih sa sekuritizacijom;

| iii. | informacije o zadržanom riziku, uključujući informacije o tome koji se načini iz članka 6. stavka 3. primjenjuju, u skladu s člankom 6. |
| --- | --- |

iii.

informacije o zadržanom riziku, uključujući informacije o tome koji se načini iz članka 6. stavka 3. primjenjuju, u skladu s člankom 6.

| (f) | svaku povlaštenu informaciju koja se odnosi na sekuritizaciju koju je inicijator, sponzor ili SSPN dužan objaviti u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (29) o trgovanju na temelju povlaštenih informacija i manipuliranju tržištem; |
| --- | --- |

(f)

svaku povlaštenu informaciju koja se odnosi na sekuritizaciju koju je inicijator, sponzor ili SSPN dužan objaviti u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (29) o trgovanju na temelju povlaštenih informacija i manipuliranju tržištem;

| (g) | ako se ne primjenjuje točka (f), svaki značajan događaj kao što je:






  i. | bitno kršenje obveza utvrđenih u dokumentima stavljenima na raspolaganje u skladu s točkom (b), uključujući sve naknadne pravne lijekove, izuzeća ili suglasnosti povezane s tim kršenjem; |
| --- | --- | --- |

(g)

ako se ne primjenjuje točka (f), svaki značajan događaj kao što je:

i.

bitno kršenje obveza utvrđenih u dokumentima stavljenima na raspolaganje u skladu s točkom (b), uključujući sve naknadne pravne lijekove, izuzeća ili suglasnosti povezane s tim kršenjem;

| ii. | promjena strukturnih odlika koje mogu znatno utjecati na uspješnost sekuritizacije; |
| --- | --- |

ii.

promjena strukturnih odlika koje mogu znatno utjecati na uspješnost sekuritizacije;

| iii. | promjena rizičnih karakteristika sekuritizacije ili odnosnih izloženosti koja može imati bitan učinak na uspješnost sekuritizacije; |
| --- | --- |

iii.

promjena rizičnih karakteristika sekuritizacije ili odnosnih izloženosti koja može imati bitan učinak na uspješnost sekuritizacije;

| iv. | u slučaju STS sekuritizacija, ako sekuritizacija više ne ispunjava STS kriterije ili ako su nadležna tijela poduzela korektivne ili upravne mjere; |
| --- | --- |

iv.

u slučaju STS sekuritizacija, ako sekuritizacija više ne ispunjava STS kriterije ili ako su nadležna tijela poduzela korektivne ili upravne mjere;

| v. | sve znatne izmjene dokumentacije o transakciji. |
| --- | --- |

v.

sve znatne izmjene dokumentacije o transakciji.

Informacije opisane u prvom podstavku točkama (b), (c) i (d) stavljaju se na raspolaganje prije određivanja cijene.

Informacije navedene u prvom podstavku točkama (a) i (e) stavljaju se na raspolaganje istodobno svakog tromjesečja, najkasnije mjesec dana nakon datuma dospijeća plaćanja kamate ili, u slučaju transakcija ABCP, najkasnije mjesec dana nakon završetka razdoblja koje je obuhvaćeno izvješćem.

U slučaju ABCP-a informacije opisane u prvom podstavku točki (a), točki (c) podtočki ii. te točki (e) podtočki i. stavljaju se na raspolaganje u zbirnom obliku imateljima sekuritizacijske pozicije i, na zahtjev, potencijalnim ulagateljima. Podaci o razini kredita stavljaju se na raspolaganje sponzoru i, na zahtjev, nadležnim tijelima.

Ne dovodeći u pitanje Uredbu (EU) br. 596/2014, informacije opisane u prvom podstavku točkama (f) i (g) stavljaju se na raspolaganje bez odgode.

Pri usklađivanju s ovim stavkom inicijator, sponzor i SSPN sekuritizacije usklađuju se s nacionalnim pravom i pravom Unije kojim su uređene zaštita povjerljivosti informacija i obrada osobnih podataka kako bi se izbjegle moguće povrede takvog prava, kao i svaka obveza o povjerljivosti koja se odnosi na informacije o klijentu, izvornom zajmodavcu ili dužniku, osim ako su takve povjerljive informacije anonimizirane ili agregirane.

Konkretno, u pogledu informacija iz prvog podstavka točke (b) inicijator, sponzor i SSPN mogu dostaviti sažetak dotične dokumentacije.

Nadležna tijela iz članka 29. mogu zahtijevati da im se pruži takva vrsta povjerljivih informacija kako bi ispunila svoje obveze u skladu s ovom Uredbom.

2.   Inicijator, sponzor i SSPN sekuritizacije među sobom određuju subjekt koji ispunjava zahtjeve u pogledu informacija u skladu sa stavkom 1. prvim podstavkom točkama (a), (b), (d), (e), (f) i (g).

Subjekt određen u skladu s prvim podstavkom informacije za sekuritizacijske transakcije stavlja na raspolaganje putem sekuritizacijskog repozitorija.

Obveze iz drugog i četvrtog podstavka ne primjenjuju se na sekuritizacije za koje se ne mora sastaviti prospekt u skladu s Direktivom 2003/71/EZ.

Ako nije registriran nijedan sekuritizacijski repozitorij u skladu s člankom 10., subjekt određen za ispunjavanje zahtjeva iz stavka 1. ovog članka informacije stavlja na raspolaganje na internetskim stranicama koje:

| (a) | uključuju sustav kontrole kvalitete podataka koji dobro funkcionira; |
| --- | --- |

(a)

uključuju sustav kontrole kvalitete podataka koji dobro funkcionira;

| (b) | podložne su odgovarajućim standardima upravljanja te održavanju i funkcioniranju odgovarajuće organizacijske strukture čime se osigurava kontinuitet i uredno funkcioniranje internetskih stranica; |
| --- | --- |

(b)

podložne su odgovarajućim standardima upravljanja te održavanju i funkcioniranju odgovarajuće organizacijske strukture čime se osigurava kontinuitet i uredno funkcioniranje internetskih stranica;

| (c) | podložne su odgovarajućim sustavima, kontrolama i postupcima kojima se utvrđuju svi relevantni izvori operativnog rizika; |
| --- | --- |

(c)

podložne su odgovarajućim sustavima, kontrolama i postupcima kojima se utvrđuju svi relevantni izvori operativnog rizika;

| (d) | obuhvaćaju sustave kojima se osigurava zaštita i integritet zaprimljenih informacija i brzo evidentiranje informacija; i |
| --- | --- |

(d)

obuhvaćaju sustave kojima se osigurava zaštita i integritet zaprimljenih informacija i brzo evidentiranje informacija; i

| (e) | omogućuju da se vodi evidencija o informacijama najmanje pet godina nakon datuma dospijeća sekuritizacije. |
| --- | --- |

(e)

omogućuju da se vodi evidencija o informacijama najmanje pet godina nakon datuma dospijeća sekuritizacije.

Subjekt nadležan za izvješćivanje o informacijama i sekuritizacijski repozitorij u kojem se informacije stavljaju na raspolaganje navode se u dokumentaciji povezanoj sa sekuritizacijom.

3.   ESMA, u bliskoj suradnji s EBA-om i EIOPA-om, izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda u kojima se pobliže utvrđuju informacije koje dostavljaju inicijator, sponzor i SSPN kako bi ispunili svoje obveze iz stavka 1. prvog podstavka točaka (a) i (e) i njihov format, s pomoću standardiziranih obrazaca uzimajući u obzir korisnost informacija za imatelja sekuritizacijske pozicije te je li sekuritizacijska pozicija kratkoročna, a u slučaju transakcije ABCP, je li ju sponzor potpuno osigurao;

ESMA podnosi navedeni nacrt regulatornih tehničkih standarda Komisiji do 18. siječnja 2019.

Komisiji se povjerava ovlast za dopunu ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz ovog stavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

4.   Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti primjene za informacije koje treba pobliže utvrditi u skladu sa stavkom 3., ESMA, u bliskoj suradnji s EBA-om i EIOPA-om, izrađuje nacrte provedbenih tehničkih standarda kojima se pobliže utvrđuje njihov format upotrebom standardiziranih obrazaca.

ESMA Komisiji dostavlja navedeni nacrt provedbenih tehničkih standarda do 18. siječnja 2019.

Komisiji se dodjeljuje ovlast za donošenje provedbenih tehničkih standarda iz ovog stavka u skladu člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

Članak 8.

Zabrana resekuritizacije

1.   Odnosne izloženosti upotrijebljene u sekuritizaciji ne uključuju sekuritizacijske pozicije.

Iznimno, prvi podstavak ne primjenjuje se na:

| (a) | nijednu sekuritizaciju čiji su vrijednosni papiri izdani prije 1. siječnja 2019.; ni |
| --- | --- |

(a)

nijednu sekuritizaciju čiji su vrijednosni papiri izdani prije 1. siječnja 2019.; ni

| (b) | nijednu sekuritizaciju koja se treba upotrijebiti u zakonite svrhe navedene u stavku 3. čiji su vrijednosni papiri izdani 1. siječnja 2019. ili nakon tog datuma. |
| --- | --- |

(b)

nijednu sekuritizaciju koja se treba upotrijebiti u zakonite svrhe navedene u stavku 3. čiji su vrijednosni papiri izdani 1. siječnja 2019. ili nakon tog datuma.

2.   Nadležno tijelo određeno na temelju članka 29. stavaka 2., 3. ili 4., ako je primjenjivo, može odobriti subjektu pod svojim nadzorom da uključi sekuritizacijske pozicije kao odnosne izloženosti u sekuritizaciji ako to nadležno tijelo smatra da se resekuritizacija upotrebljava u zakonite svrhe kako je navedeno u stavku 3. ovog članka.

Ako je nadzirani subjekt kreditna institucija ili investicijsko društvo kako je definirano u članku 4. stavku 1. točkama 1. i 2. Uredbe (EU) br. 575/2013, nadležno tijelo iz prvog podstavka ovog stavka savjetuje se sa sanacijskim tijelom i svakim drugim tijelom koje je relevantno za taj subjekt prije nego što odobri uključivanje sekuritizacijskih pozicija kao odnosnih izloženosti u sekuritizaciji. Takvo savjetovanje ne traje dulje od 60 dana od dana kada nadležno tijelo obavijesti sanacijsko tijelo i svako drugo tijelo relevantno za taj subjekt o potrebi za savjetovanjem.

Ako savjetovanje okonča odlukom da se odobri upotreba sekuritizacijskih pozicija kao odnosnih izloženosti u sekuritizaciji, nadležno tijelo o tome obavješćuje ESMA-u.

3.   Za potrebe ovog članka sljedeće će se smatrati zakonitom svrhom:

| (a) | olakšavanje likvidacije kreditne institucije, investicijskog društva ili financijske institucije; |
| --- | --- |

(a)

olakšavanje likvidacije kreditne institucije, investicijskog društva ili financijske institucije;

| (b) | osiguravanje održivosti trajnog poslovanja kreditne institucije, investicijskog društva ili financijske institucije kako bi se izbjegla njihova likvidacija; |
| --- | --- |

(b)

osiguravanje održivosti trajnog poslovanja kreditne institucije, investicijskog društva ili financijske institucije kako bi se izbjegla njihova likvidacija;

| (c) | ako je riječ o neprihodujućim odnosnim izloženostima, zaštita interesa ulagatelja. |
| --- | --- |

(c)

ako je riječ o neprihodujućim odnosnim izloženostima, zaštita interesa ulagatelja.

4.   Potpuno osiguran program ABCP ne smatra se resekuritizacijom za potrebe ovog članka, pod uvjetom da nijedna od transakcija ABCP u okviru tog programa nije resekuritizacija i da se kreditnim poboljšanjem ne uspostavlja druga razina tranširanja na programskoj razini.

5.   Kako bi se odražavala tržišna kretanja drugih resekuritizacija upotrijebljenih u zakonite svrhe i uzimajući u obzir opće ciljeve financijske stabilnosti i zaštitu najboljih interesa ulagatelja, ESMA, u bliskoj suradnji s EBA-om, može izraditi nacrt regulatornih tehničkih standarda kako bi dopunila popis zakonite svrhe iz stavka 3.

ESMA sve takve nacrte regulatornih tehničkih standarda podnosi Komisiji. Komisiji se povjerava ovlast za dopunu ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz ovog stavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

Članak 9.

Kriteriji za odobravanje kredita

1.   Inicijatori, sponzori i izvorni zajmodavci na izloženosti koje se sekuritiziraju primjenjuju iste pouzdane i dobro definirane kriterije za odobravanje kredita koje primjenjuju na izloženosti koje nisu sekuritizirane. U tu svrhu primjenjuju se isti jasno ustanovljeni postupci za odobravanje i, ako je relevantno, za izmjenu, obnavljanje i refinanciranje kredita. Inicijatori, sponzori i izvorni zajmodavci imaju učinkovite sustave za primjenu tih kriterija i postupaka kako bi se osiguralo da se odobravanje kredita temelji na podrobnoj procjeni kreditne sposobnosti dužnika kojom se uzimaju u obzir čimbenici relevantni za provjeru izgledâ dužnika da ispuni svoje obveze u skladu s ugovorom o kreditu.

2.   Ako su odnosne izloženosti sekuritizacija stambeni krediti sklopljeni nakon stupanja na snagu Direktive 2014/17/EU, skup tih kredita ne uključuje kredite koji se stavljaju na tržište i jamče pod pretpostavkom da su podnositelj zahtjeva za kredit ili, ovisno o slučaju, posrednici upozoreni da zajmodavac možda nije provjerio informacije koje je dostavio podnositelj zahtjeva za kredit.

3.   Ako inicijator kupi za sebe izloženosti treće strane i onda ih sekuritizira, taj inicijator provjerava da subjekt, koji je bio izravno ili neizravno uključen u izvorni ugovor iz kojeg su nastale obveze ili moguće obveze za sekuritizaciju, ispunjava zahtjeveiz stavka 1.

4.   Stavak 3. ne primjenjuje se ako:

| (a) | izvorni sporazum kojim su nastale obveze ili potencijalne obveze dužnika ili potencijalnog dužnika stupio je na snagu prije stupanja na snagu Direktive 2014/17/EU; i |
| --- | --- |

(a)

izvorni sporazum kojim su nastale obveze ili potencijalne obveze dužnika ili potencijalnog dužnika stupio je na snagu prije stupanja na snagu Direktive 2014/17/EU; i

| (b) | inicijator koji kupi za sebe izloženosti treće strane i onda ih sekuritizira ispunjava obveze koje su morali ispunjavati izvorni inicijatori prema članku 21. stavku 2. Delegirane uredbe (EU) br. 625/2014 prije 1. siječnja 2019. |
| --- | --- |

(b)

inicijator koji kupi za sebe izloženosti treće strane i onda ih sekuritizira ispunjava obveze koje su morali ispunjavati izvorni inicijatori prema članku 21. stavku 2. Delegirane uredbe (EU) br. 625/2014 prije 1. siječnja 2019.

POGLAVLJE 3.

UVJETI I POSTUPCI ZA REGISTRACIJU SEKURITIZACIJSKOG REPOZITORIJA

Članak 10.

Registracija sekuritizacijskog repozitorija

1.   Sekuritizacijski repozitorij registrira se kod ESMA-e za potrebe članka 5. u skladu s uvjetima i postupkom utvrđenima u ovom članku.

2.   Kako bi bio prihvatljiv za registraciju u skladu s ovim člankom, sekuritizacijski repozitorij mora biti pravna osoba s poslovnim nastanom u Uniji, primjenjivati postupke za provjeru potpunosti i dosljednosti informacija koje mu se stavljaju na raspolaganje u skladu s člankom 7. stavkom 1. ove Uredbe i ispunjavati zahtjeve određene u člancima 78. i 79., članku 80. stavcima od 1. do 3. te stavcima 5. i 6. Uredbe (EU) br. 648/2012. Za potrebe ovog članka upućivanja u člancima 78. i 80. Uredbe (EU) br. 648/2012 na njezin članak 9. tumače se kao upućivanja na članak 5. ove Uredbe.

3.   Registracija sekuritizacijskog repozitorija proizvodi učinke na cijelom području Unije.

4.   Registrirani sekuritizacijski repozitorij stalno ispunjava uvjete za registraciju. Sekuritizacijski repozitorij, bez nepotrebne odgode, obavješćuje ESMA-u o svim bitnim promjenama uvjeta za registraciju.

5.   Sekuritizacijski repozitorij podnosi ESMA-i jedno od sljedećeg:

| (a) | zahtjev za registraciju; |
| --- | --- |

(a)

zahtjev za registraciju;

| (b) | zahtjev za proširenje registracije za potrebe članka 7. ove Uredbe ako je trgovinski repozitorij već registriran na temelju glave VI. poglavlja 1. Uredbe (EU) br. 648/2012 ili na temelju poglavlja III. Uredbe (EU) 2015/2365 Europskog parlamenta i Vijeća (30). |
| --- | --- |

(b)

zahtjev za proširenje registracije za potrebe članka 7. ove Uredbe ako je trgovinski repozitorij već registriran na temelju glave VI. poglavlja 1. Uredbe (EU) br. 648/2012 ili na temelju poglavlja III. Uredbe (EU) 2015/2365 Europskog parlamenta i Vijeća (30).

6.   ESMA ocjenjuje potpunost zahtjeva u roku od 20 radnih dana od primitka zahtjeva.

Ako zahtjev nije potpun, ESMA utvrđuje rok do kojeg trgovinski repozitorij osigurava dodatne informacije.

Kada ocijeni da je zahtjev potpun, ESMA o tome obavješćuje sekuritizacijski repozitorij.

7.   Kako bi se osigurala dosljedna primjena ovog članka, ESMA izrađuje nacrte regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju pojedinosti o svemu od sljedećeg:

| (a) | postupcima iz stavka 2. ovog članka koje sekuritizacijski repozitoriji trebaju primijeniti kako bi provjerili potpunost i dosljednost informacija koje im se stavljaju na raspolaganje u skladu s člankom 7. stavkom 1.; |
| --- | --- |

(a)

postupcima iz stavka 2. ovog članka koje sekuritizacijski repozitoriji trebaju primijeniti kako bi provjerili potpunost i dosljednost informacija koje im se stavljaju na raspolaganje u skladu s člankom 7. stavkom 1.;

| (b) | zahtjevu za registraciju iz stavka 5. točke (a); |
| --- | --- |

(b)

zahtjevu za registraciju iz stavka 5. točke (a);

| (c) | pojednostavljenom zahtjevu za proširenje registracije iz stavka 5. točke (b). |
| --- | --- |

(c)

pojednostavljenom zahtjevu za proširenje registracije iz stavka 5. točke (b).

ESMA podnosi Komisiji te nacrte regulatornih tehničkih standarda do 18. siječnja 2019.

Komisiji se povjerava ovlast za dopunu ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz ovog stavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

8.   Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti primjene stavaka 1. i 2., ESMA izrađuje nacrte provedbenih tehničkih standarda kojima se određuje format sljedećeg:

| (a) | zahtjeva za registraciju iz stavka 5. točke (a); |
| --- | --- |

(a)

zahtjeva za registraciju iz stavka 5. točke (a);

| (b) | zahtjeva za proširenje registracije iz stavka 5. točke (b). |
| --- | --- |

(b)

zahtjeva za proširenje registracije iz stavka 5. točke (b).

U vezi s prvim podstavkom točkom (b) ESMA izrađuje pojednostavnjeni format kako bi se izbjeglo udvostručavanje postupaka.

ESMA podnosi Komisiji te nacrte provedbenih tehničkih standarda do 18. siječnja 2019.

Komisiji se povjerava ovlast za donošenje provedbenih tehničkih standarda iz ovog stavka u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

Članak 11.

Obavješćivanje nadležnih tijela i savjetovanje s njima prije registracije ili proširenja registracije

1.   Ako sekuritizacijski repozitorij podnese zahtjev za registraciju ili proširenje registracije kao trgovinski repozitorij i ako je on subjekt kojem je nadležno tijelo države članice u kojoj ima poslovni nastan izdalo odobrenje ili ga je registriralo, ESMA, bez nepotrebne odgode obavješćuje to nadležno tijelo i savjetuje se s njim prije registracije ili proširenja registracije sekuritizacijskog repozitorija.

2.   ESMA i mjerodavno nadležno tijelo razmjenjuju sve informacije koje su potrebne za registraciju ili za proširenje registracije sekuritizacijskog repozitorija te za nadzor usklađenosti tog subjekta s uvjetima njegove registracije ili odobrenja za rad u državi članici u kojoj ima poslovni nastan.

Članak 12.

Ispitivanje zahtjeva

1.   ESMA u roku od 40 radnih dana od obavijesti iz članka 10. stavka 6. razmatra zahtjev za registraciju ili proširenje registracije na temelju usklađenosti sekuritizacijskog repozitorija s ovim poglavljem i donosi detaljno obrazloženu odluku o prihvaćanju ili odbijanju registracije odnosno proširenja registracije.

2.   Odluka koju donosi ESMA u skladu sa stavkom 1. proizvodi učinke od petog radnog dana od dana njezina donošenja.

Članak 13.

Obavješćivanje o odlukama ESMA-e o registraciji ili proširenju registracije

1.   Kada ESMA donese odluku kako je navedeno u članku 12. ili oduzme registraciju kako je navedeno u članku 15. stavku 1., ona u roku od pet radnih dana o svojoj odluci obavješćuje sekuritizacijski repozitorij, uz navođenje detaljnog obrazloženja.

ESMA bez nepotrebne odgode obavješćuje nadležno tijelo kako je navedeno u članku 11. stavku 1. o svojoj odluci.

2.   ESMA bez nepotrebne odgode o svakoj odluci koju donese u skladu sa stavkom 1. obavješćuje Komisiju.

3.   Na svojim internetskim stranicama ESMA objavljuje popis sekuritizacijskih repozitorija registriranih u skladu s ovom Uredbom. Taj se popis ažurira u roku od pet radnih dana od donošenja odluke na temelju stavka 1.

Članak 14.

Ovlasti ESMA-e

1.   Ovlasti dodijeljene ESMA-i u skladu s člancima od 61. do 68., 73. i 74. Uredbe (EU) br. 648/2012, u vezi s prilozima I. i II. toj uredbi, izvršavaju se i u odnosu na ovu Uredbu. Upućivanja na članak 81. stavke 1. i 2. Uredbe (EU) br. 648/2012 u Prilogu I. toj uredbi tumače se kao upućivanja na članak 17. stavak 1. ove Uredbe.

2.   Ovlastima dodijeljenima ESMA-i ili službenicima ESMA-e ili drugim osobama koje ESMA ovlasti u skladu s člancima od 61. do 63. Uredbe (EU) br. 648/2012 ne smije se koristiti kako bi se zatražila objava informacija ili dokumenata koji podliježu obvezi čuvanja povjerljivosti.

Članak 15.

Oduzimanje registracije

1.   Ne dovodeći u pitanje članak 73. Uredbe (EU) br. 648/2012, ESMA oduzima registraciju sekuritizacijskom repozitoriju ako sekuritizacijski repozitorij:

| (a) | se izričito odrekne registracije ili u posljednjih šest mjeseci nije pružao usluge; |
| --- | --- |

(a)

se izričito odrekne registracije ili u posljednjih šest mjeseci nije pružao usluge;

| (b) | je dobio registraciju na temelju lažnih navoda ili na drugi nezakonit način; ili |
| --- | --- |

(b)

je dobio registraciju na temelju lažnih navoda ili na drugi nezakonit način; ili

| (c) | više ne ispunjava uvjete pod kojima je registriran. |
| --- | --- |

(c)

više ne ispunjava uvjete pod kojima je registriran.

2.   ESMA bez nepotrebne odgode obavješćuje mjerodavno nadležno tijelo iz članka 11. stavka 1. o odluci o oduzimanju registracije sekuritizacijskom repozitoriju.

3.   Nadležno tijelo države članice u kojoj sekuritizacijski repozitorij obavlja svoje usluge i aktivnosti i koje smatra da je ispunjen jedan od uvjeta iz stavka 1., može zahtijevati od ESMA-e da preispita jesu li ispunjeni uvjeti za oduzimanje registracije sekuritizacijskom repozitoriju. Kada ESMA odluči ne oduzeti registraciju dotičnom sekuritizacijskom repozitoriju, ona detaljno obrazlaže svoju odluku.

4.   Nadležno tijelo iz stavka 3. ovog članka tijelo je određeno u skladu s člankom 29. ove Uredbe.

Članak 16.

Naknade za nadzor

1.   ESMA zaračunava naknade sekuritizacijskim repozitorijima u skladu s ovom Uredbom i u skladu s delegiranim aktima donesenima u skladu sa stavkom 2. ovog članka.

Te su naknade proporcionalne prometu dotičnog sekuritizacijskog repozitorija te u cijelosti pokrivaju potrebne izdatke ESMA-e u vezi s registracijom, priznavanjem i nadzorom sekuritizacijskih repozitorija te nadoknadu svih troškova koje nadležna tijela imaju kao rezultat delegiranja zadaća u skladu s člankom 14. stavkom 1. ove Uredbe. U mjeri u kojoj članak 14. stavak 1. ove Uredbe upućuje na članak 74. Uredbe (EU) br. 648/2012, upućivanja na članak 72. stavak 3. te uredbe tumače se kao upućivanja na stavak 2. ovog članka.

Ako je trgovinski repozitorij već registriran u skladu s glavom VI. poglavljem 1. Uredbe (EU) br. 648/2012 ili na temelju poglavlja III. Uredbe (EU) 2015/2365, naknade iz prvog podstavka ovog stavka prilagođavaju se isključivo kako bi odrazile dodatne potrebne izdatke i troškove u vezi s registracijom i nadzorom sekuritizacijskih repozitorija u skladu s ovom Uredbom.

2.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranog akta u skladu s člankom 47. radi dopune ove Uredbe detaljnijim utvrđivanjem vrste naknada, predmeta u vezi s kojima se plaćaju naknade, iznosa naknada i načina na koji se one plaćaju.

Članak 17.

Dostupnost podataka u sekuritizacijskom repozitoriju

1.   Ne dovodeći u pitanje članak 7. stavak 2. sekuritizacijskim repozitorijem prikupljaju se i održavaju pojedinosti o sekuritizaciji. Svim sljedećim subjektima njime se omogućuje izravan i neposredan besplatan pristup kako bi im se omogućilo izvršenje vlastitih zadaća te mandata i obveza:

| (a) | ESMA-i; |
| --- | --- |

(a)

ESMA-i;

| (b) | EBA-i; |
| --- | --- |

(b)

EBA-i;

| (c) | EIOPA-i; |
| --- | --- |

(c)

EIOPA-i;

| (d) | ESRB-u; |
| --- | --- |

(d)

ESRB-u;

| (e) | relevantnim članovima Europskog sustava središnjih banaka (ESSB), uključujući Europsku središnju banku (ESB) pri provođenju zadaća u okviru jedinstvenog nadzornog mehanizma iz Uredbe (EU) br. 1024/2013; |
| --- | --- |

(e)

relevantnim članovima Europskog sustava središnjih banaka (ESSB), uključujući Europsku središnju banku (ESB) pri provođenju zadaća u okviru jedinstvenog nadzornog mehanizma iz Uredbe (EU) br. 1024/2013;

| (f) | relevantnim tijelima čije zadaće i mandati nadzora obuhvaćaju transakcije, tržišta, sudionike i imovinu koji su obuhvaćeni područjem primjene ove Uredbe; |
| --- | --- |

(f)

relevantnim tijelima čije zadaće i mandati nadzora obuhvaćaju transakcije, tržišta, sudionike i imovinu koji su obuhvaćeni područjem primjene ove Uredbe;

| (g) | sanacijskim tijelima ¤određenima u skladu s člankom 3. Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća (31); |
| --- | --- |

(g)

sanacijskim tijelima ¤određenima u skladu s člankom 3. Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća (31);

| (h) | Jedinstvenom sanacijskom odboru osnovanome Uredbom (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (32); |
| --- | --- |

(h)

Jedinstvenom sanacijskom odboru osnovanome Uredbom (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (32);

| (i) | tijelima navedenima u članku 29.; |
| --- | --- |

(i)

tijelima navedenima u članku 29.;

| (j) | ulagateljima i potencijalnim ulagateljima. |
| --- | --- |

(j)

ulagateljima i potencijalnim ulagateljima.

2.   ESMA, u bliskoj suradnji s EBA-om i EIOPA-om i uzimajući u obzir potrebe subjekata iz stavka 1., izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda u kojima se pobliže utvrđuju:

| (a) | pojedinosti o sekuritizaciji iz stavka 1. koje inicijator, sponzor ili SSPN pružaju kako bi ispunili svoje obveze iz članka 7. stavka 1.; |
| --- | --- |

(a)

pojedinosti o sekuritizaciji iz stavka 1. koje inicijator, sponzor ili SSPN pružaju kako bi ispunili svoje obveze iz članka 7. stavka 1.;

| (b) | operativni standardi potrebni radi omogućavanja pravodobnog, strukturiranog i sveobuhvatnog:






  i. | prikupljanja podataka u sekuritizacijskim repozitorijima; i |
| --- | --- | --- |

(b)

operativni standardi potrebni radi omogućavanja pravodobnog, strukturiranog i sveobuhvatnog:

i.

prikupljanja podataka u sekuritizacijskim repozitorijima; i

| ii. | agregiranja i usporedbe podataka među sekuritizacijskim repozitorijima; |
| --- | --- |

ii.

agregiranja i usporedbe podataka među sekuritizacijskim repozitorijima;

| (c) | pojedinosti o informacijama kojima subjekti iz stavka 1. trebaju imati pristup, uzimajući u obzir njihov mandat i posebne potrebe; |
| --- | --- |

(c)

pojedinosti o informacijama kojima subjekti iz stavka 1. trebaju imati pristup, uzimajući u obzir njihov mandat i posebne potrebe;

| (d) | uvjeti u skladu s kojima subjekti iz stavka 1. trebaju imati izravan i neposredan pristup podacima u sekuritizacijskim repozitorijima. |
| --- | --- |

(d)

uvjeti u skladu s kojima subjekti iz stavka 1. trebaju imati izravan i neposredan pristup podacima u sekuritizacijskim repozitorijima.

ESMA podnosi Komisiji te nacrte regulatornih tehničkih standarda do 18. siječnja 2019.

Komisiji se povjerava ovlast za dopunu ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz ovog stavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

3.   Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za primjenu stavka 2., ESMA, u bliskoj suradnji s EBA-om i EIOPA-om, izrađuje nacrte provedbenih tehničkih standarda kojima se pobliže utvrđuju obrasci putem kojih inicijator, sponzor ili SSPN pružaju informacije sekurituzacijskom repozitoriju, uzimajući u obzir rješenja koja su razvili postojeći prikupljači podataka o sekuritizaciji.

ESMA Komisiji dostavlja navedeni nacrt provedbenih tehničkih standarda do 18. siječnja 2019.

Komisiji se dodjeljuje ovlast za donošenje provedbenih tehničkih standarda iz ovog stavka u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

POGLAVLJE 4.

JEDNOSTAVNA, TRANSPARENTNA I STANDARDIZIRANA SEKURITIZACIJA

Članak 18.

Upotreba oznake „jednostavna, transparentna i standardizirana sekuritizacija”

Inicijatori, sponzori i SSPN-i mogu za svoju sekuritizaciju upotrebljavati oznaku „STS” ili „jednostavna, transparentna i standardizirana” ili oznaku koja se izravno ili neizravno odnosi na te uvjete samo:

| (a) | ako sekuritizacija ispunjava sve zahtjeve odjeljka 1. ili odjeljka 2. ovog poglavlja te ako su obavijestili ESMA-u u skladu s člankom 27. stavkom 1.; i |
| --- | --- |

(a)

ako sekuritizacija ispunjava sve zahtjeve odjeljka 1. ili odjeljka 2. ovog poglavlja te ako su obavijestili ESMA-u u skladu s člankom 27. stavkom 1.; i

| (b) | ako je sekuritizacija uvrštena na popis iz članka 27. stavka 5. |
| --- | --- |

(b)

ako je sekuritizacija uvrštena na popis iz članka 27. stavka 5.

Inicijatori, sponzori i SSPN-i koji sudjeluju u sekuritizaciji koja se smatra STS sekuritizacijom imaju poslovni nastan u Uniji.

ODJELJAK 1.

Zahtjevi za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju koja nije ABCP

Članak 19.

Jednostavna, transparentna i standardizirana sekuritizacija

1.   Sekuritizacije, osim za programe i transakcije ABCP, koje ispunjavaju zahtjeve utvrđene u člancima 20., 21. i 22. smatraju se STS sekuritizacijama.

2.   Do 18. listopada 2018. EBA, u bliskoj suradnji s ESMA-om i EIOPA-om, u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1093/2010 donosi smjernice i preporuke o usklađenom tumačenju i primjeni zahtjeva određenih u člancima 20., 21. i 22.

Članak 20.

Zahtjevi povezani s jednostavnošću

1.   SSPN stječe pravo na odnosne izloženosti putem stvarne prodaje ili ustupanja ili prijenosa s jednakim pravnim učinkom na način koji je provediv prema prodavatelju ili svakoj trećoj strani. Prijenos prava SSPN-u ne podliježe strogim odredbama o povratu sredstava u slučaju nesolventnosti prodavatelja.

2.   Za potrebe stavka 1. sve od navedenoga smatra se strogim odredbama o povratu:

| (a) | odredbe kojima se likvidatoru prodavatelja omogućuje poništavanje prodaje odnosnih izloženosti isključivo na osnovi toga da je zaključena u određenom razdoblju prije objave nesolventnosti prodavatelja; |
| --- | --- |

(a)

odredbe kojima se likvidatoru prodavatelja omogućuje poništavanje prodaje odnosnih izloženosti isključivo na osnovi toga da je zaključena u određenom razdoblju prije objave nesolventnosti prodavatelja;

| (b) | odredbe prema kojima SSPN može spriječiti poništenje iz točke (a) samo ako može dokazati da u trenutku prodaje nije bio svjestan nesolventnosti prodavatelja. |
| --- | --- |

(b)

odredbe prema kojima SSPN može spriječiti poništenje iz točke (a) samo ako može dokazati da u trenutku prodaje nije bio svjestan nesolventnosti prodavatelja.

3.   Za potrebe stavka 1. odredbe o povratu sredstava u nacionalnim zakonima o nesolventnosti kojima se likvidatoru ili sudu omogućuje poništavanje prodaje odnosnih izloženosti u slučaju lažnih prijenosa, nepoštene pristranosti prema vjerovnicima ili prijenosâ čija je namjena neprimjereno favoriziranje određenih vjerovnika u odnosu na druge vjerovnike ne smatraju se strogim odredbama o povratu sredstava.

4.   Ako prodavatelj nije izvorni zajmodavac, stvarna prodaja ili ustupanje ili prijenos tom prodavatelju s jednakim pravnim učinkom odnosnih izloženosti, bez obzira na to jesu li takva stvarna prodaja ili ustupanje ili prijenos s jednakim pravnim učinkom izravni ili se odvijaju kroz jedan ili više posrednih koraka, ispunjavaju zahtjeve navedene u stavcima od 1. do 3.

5.   Ako se prijenos odnosnih izloženosti provodi s pomoću ustupanja i usavršava nakon faze zaključivanja transakcije, pokretači navedenog usavršavanja uključuju barem sljedeće događaje:

| (a) | ozbiljno pogoršanje kreditne kvalitete prodavatelja; |
| --- | --- |

(a)

ozbiljno pogoršanje kreditne kvalitete prodavatelja;

| (b) | nesolventnost prodavatelja; i |
| --- | --- |

(b)

nesolventnost prodavatelja; i

| (c) | neispravljena kršenja ugovornih obveza od strane prodavatelja, uključujući neispunjavanje obveza prodavatelja. |
| --- | --- |

(c)

neispravljena kršenja ugovornih obveza od strane prodavatelja, uključujući neispunjavanje obveza prodavatelja.

6.   Prodavatelj daje izjave i jamstva da, prema njegovim saznanjima, odnosne izloženosti uključene u sekuritizaciju nisu opterećene ili na neki drugi način u situaciji za koju se može predvidjeti da će na negativan način utjecati na provedivost stvarne prodaje ili ustupanja ili prijenosa s jednakim pravnim učinkom.

7.   Odnosne izloženosti koje je prodavatelj prenio na SSPN ili mu ih ustupio ispunjavaju prethodno utvrđene, jasne i dokumentirane kriterije prihvatljivosti kojima se ne dopušta aktivno upravljanje portfeljima tih izloženosti na diskrecijskoj osnovi. Za potrebe ovog stavka zamjena izloženosti kojima se krše izjave i jamstva ne smatra se aktivnim upravljanjem portfeljima. Izloženosti prenesene na SSPN nakon zaključivanja transakcije ispunjavaju kriterije prihvatljivosti primijenjene na izvorne odnosne izloženosti.

8.   Sekuritizacija je osigurana skupom odnosnih izloženosti koje su slične prema vrsti imovine, uzimajući u obzir posebnosti u vezi s novčanim tokovima određene vrste imovine, među ostalim njihova ugovorna obilježja te obilježja u vezi s kreditnim rizikom i plaćanjem unaprijed. Skupom odnosnih izloženosti obuhvaćena je samo jedna vrsta imovine. Odnosne izloženosti sadrže ugovorno obvezujuće i izvršive obveze s potpunim pravom namirenja u odnosu na dužnike i, kada je primjenjivo, jamce.

Odnosne izloženosti imaju definirane tokove obročnog plaćanja, pri čemu se iznosi obroka mogu razlikovati, povezane s plaćanjem najma, glavnice ili kamata, ili s bilo kojim drugim pravom na prihod od imovine kojom se podupiru takva plaćanja. Odnosne izloženosti mogu proizvesti prihod i prodajom bilo koje financirane ili imovine u leasingu.

Odnosne izloženosti ne uključuju prenosive vrijednosne papire, kako su definirani člankom 4. stavkom 1. točkom 44. Direktive 2014/65/EU osim korporativnih obveznica pod uvjetom da te korporativne obveznice nisu uvrštene na mjestu trgovanja.

9.   Odnosne izloženosti ne uključuju nikakve sekuritizacijske pozicije.

10.   Odnosne izloženosti iniciraju se u uobičajenom poslovanju inicijatora ili izvornog zajmodavca u skladu sa standardima odobravanja plasmana koji nisu manje strogi od onih koje je inicijator ili izvorni zajmodavac primijenio u trenutku iniciranja na slične izloženosti koje nisu sekuritizirane. Standardi odobravanja plasmana u skladu s kojima se iniciraju odnosne izloženosti i bilo kakve značajne promjene prijašnjih standarda odobravanja plasmana u potpunosti se objavljuju potencijalnim ulagateljima bez nepotrebne odgode.

U slučaju sekuritizacija u kojima su odnosne izloženosti stambeni krediti, skup kredita ne uključuje kredite koji su stavljeni na tržište i zajamčeni pod pretpostavkom da su podnositelj zahtjeva za kredit ili, ovisno o slučaju, posrednici upozoreni da zajmodavac možda nije provjerio dostavljene informacije.

Procjena kreditne sposobnosti dužnika mora ispunjavati zahtjeve iz članka 8. Direktive 2008/48/EZ ili članka 18. stavaka od 1. do 4., stavka 5. točke (a) i stavka 6. Direktive 2014/17/EU ili, kada je primjenjivo, jednakovrijedne zahtjeve u trećim zemljama.

Inicijatori ili izvorni zajmodavci imaju stručnost u području iniciranja izloženosti sličnih onima koje se sekuritiziraju.

11.   Odnosne izloženosti prenose se na SSPN nakon odabira bez nepotrebne odgode te ne uključuju, u trenutku odabira, izloženosti sa statusom neispunjavanja obveza u smislu članka 178. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 ili izloženosti dužniku ili jamcu smanjene kreditne sposobnosti, koji je, prema saznanjima inicijatora ili izvornog zajmodavca:

| (a) | proglašen nesolventnim ili je sud njegovim vjerovnicima dodijelio konačno pravo na ovrhu ili materijalnu odštetu protiv čega nije dopuštena žalba kao posljedicu izostanka plaćanja u roku od tri godine prije datuma iniciranja sekuritizacije ili je bio podvrgnut procesu restrukturiranja duga s obzirom na njegove neprihodujuće izloženosti u roku od tri godine prije datuma prijenosa ili ustupanja odnosnih izloženosti SSPN-u, osim ako:






  i. | restrukturirana odnosna izloženost nije uključivala nove zaostatke s plaćanjem od datuma restrukturiranja koje se moralo provesti najmanje godinu dana prije datuma prijenosa ili dodjele odnosnih izloženosti SSPN-u; i |
| --- | --- | --- |

(a)

proglašen nesolventnim ili je sud njegovim vjerovnicima dodijelio konačno pravo na ovrhu ili materijalnu odštetu protiv čega nije dopuštena žalba kao posljedicu izostanka plaćanja u roku od tri godine prije datuma iniciranja sekuritizacije ili je bio podvrgnut procesu restrukturiranja duga s obzirom na njegove neprihodujuće izloženosti u roku od tri godine prije datuma prijenosa ili ustupanja odnosnih izloženosti SSPN-u, osim ako:

i.

restrukturirana odnosna izloženost nije uključivala nove zaostatke s plaćanjem od datuma restrukturiranja koje se moralo provesti najmanje godinu dana prije datuma prijenosa ili dodjele odnosnih izloženosti SSPN-u; i

| ii. | informacije koje je dostavio inicijator, sponzor ili SSPN u skladu s člankom 7. stavkom 1. prvim podstavkom točkom (a) i točkom (e) podtočkom i. eksplicitno utvrđuju udio restrukturiranih odnosnih izloženosti, vrijeme i detalje restrukturiranja kao i njihovu kvalitetu od datuma restrukturiranja; |
| --- | --- |

ii.

informacije koje je dostavio inicijator, sponzor ili SSPN u skladu s člankom 7. stavkom 1. prvim podstavkom točkom (a) i točkom (e) podtočkom i. eksplicitno utvrđuju udio restrukturiranih odnosnih izloženosti, vrijeme i detalje restrukturiranja kao i njihovu kvalitetu od datuma restrukturiranja;

| (b) | je bio, u trenutku inicijacije, kada je primjenjivo, u javnoj kreditnoj evidenciji osoba s nepovoljnom kreditnom prošlosti ili, ako takva javna kreditna evidencija ne postoji, u drugoj kreditnoj evidenciji koja je dostupna inicijatoru ili izvornom zajmodavcu; ili |
| --- | --- |

(b)

je bio, u trenutku inicijacije, kada je primjenjivo, u javnoj kreditnoj evidenciji osoba s nepovoljnom kreditnom prošlosti ili, ako takva javna kreditna evidencija ne postoji, u drugoj kreditnoj evidenciji koja je dostupna inicijatoru ili izvornom zajmodavcu; ili

| (c) | ima kreditnu procjenu ili kreditnu ocjenu koja upućuje na to da je rizik od neizvršenja ugovorno dogovorenih plaćanja znatno viši od usporedivih izloženosti koje drži inicijator i koje nisu sekuritizirane. |
| --- | --- |

(c)

ima kreditnu procjenu ili kreditnu ocjenu koja upućuje na to da je rizik od neizvršenja ugovorno dogovorenih plaćanja znatno viši od usporedivih izloženosti koje drži inicijator i koje nisu sekuritizirane.

12.   Dužnici su do trenutka prijenosa izloženosti izvršili barem jedno plaćanje, osim u slučaju obnovljivih sekuritizacija osiguranih izloženostima plativima u jednom obroku ili s dospijećem kraćim od jedne godine, uključujući, bez ograničenja, mjesečna plaćanja revolving kredita.

13.   Otplata imatelja sekuritizacijskih pozicija neće se strukturirati tako da uglavnom ovisi o prodaji imovine kojom se osiguravaju odnosne izloženosti. Time se ne sprječava naknadna obnova ili refinanciranje te imovine.

Otplata imatelja sekuritizacijskih pozicija čije su odnosne izloženosti osigurane imovinom čija je vrijednost zajamčena ili čiji je rizik potpuno smanjen zahvaljujući obvezi otkupa od strane prodavatelja imovine kojom se osiguravaju odnosne izloženosti ili od strane neke druge treće strane ne ovisi o prodaji imovine kojom se osiguravaju te odnosne izloženosti.

14.   EBA, u bliskoj suradnji s ESMA-om i EIOPA-om, razvija nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se detaljnije utvrđuje koje se odnosne izloženosti iz stavka 8. smatraju homogenima.

EBA podnosi Komisiji te nacrte regulatornih tehničkih standarda do 18. srpnja 2018.

Komisiji se povjerava ovlast za dopunu ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz ovog stavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1093/2010.

Članak 21.

Zahtjevi povezani sa standardizacijom

1.   Inicijator, sponzor ili izvorni zajmodavac zadovoljavaju zahtjev za zadržavanje rizika u skladu s člankom 6.

2.   Na odgovarajući se način smanjuju rizici kamatnih stopa i valutni rizici koji proizlaze iz sekuritizacije i objavljuju se sve mjere poduzete u tom smislu. Osim za potrebe zaštite od rizika kamatnih stopa ili od valutnog rizika SSPN ne sklapa ugovore o izvedenicama te osigurava da skup odnosnih izloženosti ne uključuje izvedenice. Te su izvedenice zajamčene i dokumentirane u skladu sa zajedničkim standardima u području međunarodnih financija.

3.   Sva plaćanja kamate po referentnoj stopi u okviru sekuritizacijske imovine i obveza temelje se na općim tržišnim kamatnim stopama ili općim sektorskim stopama prilagođenima trošku sredstava i ne upućuju na složene formule ili izvedenice.

4.   Ako je dostavljena obavijest o izvršenju ili ubrzanju plaćanja:

| (a) | nikakav iznos gotovine ne zadržava se u SSPN-u osim koliko je potrebno kako bi se osigurali operativno funkcioniranje SSPN-a ili uredna otplata ulagatelja u skladu s ugovornim uvjetima sekuritizacije, osim ako iznimne okolnosti zahtijevaju da se neki iznos zadrži da bi se iskoristio, u najboljem interesu ulagatelja, za troškove radi izbjegavanja pogoršanja kreditne kvalitete odnosnih izloženosti; |
| --- | --- |

(a)

nikakav iznos gotovine ne zadržava se u SSPN-u osim koliko je potrebno kako bi se osigurali operativno funkcioniranje SSPN-a ili uredna otplata ulagatelja u skladu s ugovornim uvjetima sekuritizacije, osim ako iznimne okolnosti zahtijevaju da se neki iznos zadrži da bi se iskoristio, u najboljem interesu ulagatelja, za troškove radi izbjegavanja pogoršanja kreditne kvalitete odnosnih izloženosti;

| (b) | primici glavnice iz odnosnih izloženosti prenose se na ulagatelje postupnom amortizacijom sekuritizacijskih pozicija, kako je utvrđeno nadređenošću sekuritizacijske pozicije; |
| --- | --- |

(b)

primici glavnice iz odnosnih izloženosti prenose se na ulagatelje postupnom amortizacijom sekuritizacijskih pozicija, kako je utvrđeno nadređenošću sekuritizacijske pozicije;

| (c) | otplata sekuritizacijskih pozicija ne smije se odvijati suprotnim redoslijedom u odnosu na njihovu nadređenost; i |
| --- | --- |

(c)

otplata sekuritizacijskih pozicija ne smije se odvijati suprotnim redoslijedom u odnosu na njihovu nadređenost; i

| (d) | ni jednom se odredbom neće zahtijevati automatska likvidacija odnosnih izloženosti po tržišnoj vrijednosti. |
| --- | --- |

(d)

ni jednom se odredbom neće zahtijevati automatska likvidacija odnosnih izloženosti po tržišnoj vrijednosti.

5.   Transakcije s nepostupnim redoslijedom plaćanja obuhvaćaju pokretače povezane s uspješnosti odnosnih izloženosti koji dovode do vraćanja redoslijeda plaćanja na postupno plaćanje prema nadređenosti. Takvi pokretači povezani s uspješnosti u najmanju ruku obuhvaćaju pogoršanje kreditne kvalitete odnosnih izloženosti ispod prethodno određenog praga.

6.   Dokumentacija o transakciji uključuje odgovarajuće odredbe o prijevremenoj isplati ili pokretače završetka razdoblja obnove ako se radi o obnovljivoj sekuritizaciji, što uključuje barem sljedeće:

| (a) | pogoršanje kreditne kvalitete odnosnih izloženosti do ili ispod prethodno utvrđenog praga; |
| --- | --- |

(a)

pogoršanje kreditne kvalitete odnosnih izloženosti do ili ispod prethodno utvrđenog praga;

| (b) | nastanak događaja povezanog s nesolventnosti u pogledu inicijatora ili servisera; |
| --- | --- |

(b)

nastanak događaja povezanog s nesolventnosti u pogledu inicijatora ili servisera;

| (c) | pad vrijednosti odnosnih izloženosti koje drži SSPN ispod prethodno utvrđenog praga (događaj kojim se pokreće prijevremena isplata); i |
| --- | --- |

(c)

pad vrijednosti odnosnih izloženosti koje drži SSPN ispod prethodno utvrđenog praga (događaj kojim se pokreće prijevremena isplata); i

| (d) | nesposobnost stvaranja dostatnih novih odnosnih izloženosti prethodno utvrđene kreditne kvalitete (pokretač za završetak razdoblja obnove). |
| --- | --- |

(d)

nesposobnost stvaranja dostatnih novih odnosnih izloženosti prethodno utvrđene kreditne kvalitete (pokretač za završetak razdoblja obnove).

7.   U dokumentaciji o transakciji jasno se navodi sljedeće:

| (a) | ugovorne obveze, dužnosti i odgovornosti servisera i povjerenika, ako postoji, i drugih pružatelja pomoćnih usluga; |
| --- | --- |

(a)

ugovorne obveze, dužnosti i odgovornosti servisera i povjerenika, ako postoji, i drugih pružatelja pomoćnih usluga;

| (b) | postupci i odgovornosti potrebni kako bi se osiguralo da status neispunjavanja obveza ili nesolventnost servisera ne dovedu do prekida servisiranja, poput ugovorne odredbe kojom se omogućuje zamjena servisera u takvom slučaju; i |
| --- | --- |

(b)

postupci i odgovornosti potrebni kako bi se osiguralo da status neispunjavanja obveza ili nesolventnost servisera ne dovedu do prekida servisiranja, poput ugovorne odredbe kojom se omogućuje zamjena servisera u takvom slučaju; i

| (c) | odredbe kojima se osigurava zamjena drugih ugovornih strana u izvedenicama, pružatelja likvidnosti i bankovnog računa u slučaju njihova statusa neispunjavanja obveza, nesolventnosti i drugih utvrđenih događaja, prema potrebi. |
| --- | --- |

(c)

odredbe kojima se osigurava zamjena drugih ugovornih strana u izvedenicama, pružatelja likvidnosti i bankovnog računa u slučaju njihova statusa neispunjavanja obveza, nesolventnosti i drugih utvrđenih događaja, prema potrebi.

8.   Serviser ima stručno znanje u servisiranju izloženosti sličnih onima koje su sekuritizirane te primjereno dokumentirane i odgovarajuće politike, postupke i kontrolne mehanizme u vezi sa servisiranjem izloženosti.

9.   Dokumentacija o transakciji utvrđuje jasne i sažete definicije, pravne lijekove i mjere u pogledu neurednosti u plaćanju i neispunjenja obveza dužnika, restrukturiranja duga, otpusta duga, odgode plaćanja, razmaka između plaćanja, gubitaka, storniranja, povrata i drugih instrumenata za ispravljanje kvalitete imovine. U dokumentaciji o transakciji jasno se određuje prvenstvo plaćanja, događaji koji dovode do promjena u takvom prvenstvu plaćanja, kao i obveza da se takvi događaji prijave. Svaka promjena u prvenstvu plaćanja koja će značajano negativano utjecati na otplatu sekuritizacijskih pozicija prijavljuje se ulagateljima bez nepotrebne odgode.

10.   Dokumentacija o transakciji uključuje jasne odredbe kojima se omogućuje pravodobno rješavanje sukoba između različitih kategorija ulagatelja, glasačka su prava jasno definirana i dodijeljena imateljima obveznica te su odgovornosti povjerenika i drugih subjekata s fiducijarnim dužnostima prema ulagateljima jasno utvrđene.

Članak 22.

Zahtjevi povezani s transparentnošću

1.   Za izloženosti koje su u znatnoj mjeri slične onima koje se sekuritiziraju, inicijator i sponzor prije određivanja cijena potencijalnim ulagateljima stavljaju na raspolaganje podatke o statičkom i dinamičkom učinku u pogledu neispunjavanja obveza i gubitaka, kao što su podaci o neurednosti u plaćanju i neispunjenju obveza, te o izvorima tih podataka i činjenici na temelju koje se izloženosti smatraju sličnima. Tim podacima obuhvaća se razdoblje od najmanje pet godina.

2.   Uzorak odnosnih izloženosti podliježe vanjskoj provjeri prije izdavanja vrijednosnih papira na temelju sekuritizacije koju provodi odgovarajuća neovisna stranka, koja provjerava i točnost podataka objavljenih u pogledu odnosnih izloženosti.

3.   Prije određivanja cijene sekuritizacije incijator ili sponzor stavljaju na raspolaganje potencijalnim ulagateljima model novčanih tokova obveza u kojem je precizno predstavljen ugovorni odnos između odnosnih izloženosti te plaćanja koja se odvijaju između inicijatora, sponzora, ulagatelja, drugih trećih strana i SSPN-a, te nakon plaćanja stavljaju taj model na raspolaganje ulagateljima trajno, a mogućim ulagateljima na zahtjev.

4.   U slučaju sekuritizacije čije su odnosne izloženosti stambeni krediti ili krediti za kupnju automobila ili leasing automobila, inicijator i sponzor objavljuju dostupne informacije koje se odnose na okolišnu učinkovitost imovine koja se financira takvim stambenim kreditima ili kreditima za kupnju automobila ili leasingom automobila, u sklopu informacija koje se otkrivaju na temelju članka 7. stavka 1. prvog podstavka točke (a).

5.   Inicijator i sponzor odgovorni su za poštovanje članka 7. Informacije koje se zahtijevaju člankom 7. stavkom 1. prvim podstavkom točkom (a) stavljaju se na raspolaganje potencijalnim ulagateljima prije određivanja cijene na njihov zahtjev. Informacije koje se zahtijevaju člankom 7. stavkom 1. prvim podstavkom točkama od (b) do (d) stavljaju se na raspolaganje prije određivanja cijene barem u obliku nacrta ili početnom obliku. Konačna dokumentacija stavlja se na raspolaganje ulagateljima najkasnije 15 dana nakon zaključenja transakcije.

ODJELJAK 2.

Zahtjevi za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu ABCP sekuritizaciju

Članak 23.

Jednostavna, transparentna i standardizirana ABCP sekuritizacija

1.   Transakcija ABCP smatra se jednostavnom, transparentnom i standardiziranom kada je usklađena sa zahtjevima na razini transakcije iz članka 24.

2.   Program ABCP smatra se jednostavnim, transparentnim i standardiziranim programom kada je usklađen sa zahtjevima iz članka 26. i kada sponzor programa ABCP ispunjava uvjete iz članka 25.

Za potrebe ovog odjeljka, „prodavatelj” znači „inicijator” ili „izvorni zajmodavac”.

3.   Do 18. listopada 2018. EBA, u bliskoj suradnji s ESMA-om i EIOPA-om, u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1093/2010 donosi smjernice i preporuke o usklađenom tumačenju i primjeni zahtjeva određenih člancima 24. i 26. ove Uredbe.

Članak 24.

Zahtjevi na razini transakcije

1.   SSPN stječe pravo na odnosne izloženosti putem stvarne prodaje ili ustupanja ili prijenosa s jednakim pravnim učinkom na način koji je provediv prema prodavatelju ili svakoj trećoj strani. Prijenos prava SSPN-u ne podliježe strogim odredbama o povratu sredstava u slučaju nesolventnosti prodavatelja.

2.   Za potrebe stavka 1. sve od navedenoga smatra se strogim odredbama o povratu:

| (a) | odredbe kojima se likvidatoru ili prodavatelju omogućuje poništavanje prodaje odnosnih izloženosti isključivo na osnovi toga da je zaključena u određenom razdoblju prije objave nesolventnosti prodavatelja; |
| --- | --- |

(a)

odredbe kojima se likvidatoru ili prodavatelju omogućuje poništavanje prodaje odnosnih izloženosti isključivo na osnovi toga da je zaključena u određenom razdoblju prije objave nesolventnosti prodavatelja;

| (b) | odredbe prema kojima SSPN može spriječiti poništenje iz točke (a) samo ako može dokazati da u trenutku prodaje nije bio svjestan nesolventnosti prodavatelja. |
| --- | --- |

(b)

odredbe prema kojima SSPN može spriječiti poništenje iz točke (a) samo ako može dokazati da u trenutku prodaje nije bio svjestan nesolventnosti prodavatelja.

3.   Za potrebe stavka 1. odredbe o povratu sredstava u nacionalnim zakonima o nesolventnosti kojima se likvidatoru ili sudu omogućuje poništavanje prodaje odnosnih izloženosti u slučaju lažnih prijenosa, nepoštene pristranosti prema vjerovnicima ili prijenosâ čija je namjena neprimjereno favoriziranje određenih vjerovnika u odnosu na druge vjerovnike ne smatraju se strogim odredbama o povratu sredstava.

4.   Ako prodavatelj nije izvorni zajmodavac, stvarna prodaja ili ustupanje ili prijenos prodavatelju s jednakim pravnim učinkom odnosnih izloženosti, bez obzira na to jesu li takva stvarna prodaja ili ustupanje ili prijenos s jednakim pravnim učinkom izravni ili se odvijaju kroz jedan ili više posrednih koraka, ispunjavaju zahtjeve navedene u stavcima od 1. do 3.

5.   Ako se prijenos odnosnih izloženosti provodi s pomoću ustupanja i usavršava nakon faze zaključivanja transakcije, pokretači navedenog usavršavanja uključuju barem sljedeće događaje:

| (a) | ozbiljno pogoršanje kreditne kvalitete prodavatelja; |
| --- | --- |

(a)

ozbiljno pogoršanje kreditne kvalitete prodavatelja;

| (b) | nesolventnost prodavatelja; i |
| --- | --- |

(b)

nesolventnost prodavatelja; i

| (c) | neispravljena kršenja ugovornih obveza od strane prodavatelja, uključujući i neispunjavanje obveza od strane prodavatelja. |
| --- | --- |

(c)

neispravljena kršenja ugovornih obveza od strane prodavatelja, uključujući i neispunjavanje obveza od strane prodavatelja.

6.   Prodavatelj daje izjave i jamstva da, prema njegovim saznanjima, odnosne izloženosti uključene u sekuritizaciju nisu opterećene ili na neki drugi način u situaciji za koju se može predvidjeti da će na negativan način utjecati na provedivost stvarne prodaje ili ustupanja ili prijenosa s jednakim pravnim učinkom.

7.   Odnosne izloženosti koje je prodavatelj prenio na SSPN ili mu ih ustupio ispunjavaju prethodno utvrđene, jasne i dokumentirane kriterije prihvatljivosti kojima se ne dopušta aktivno upravljanje portfeljima tih izloženosti na diskrecijskoj osnovi. Za potrebe ovog stavka zamjena izloženosti kojima se krše izjave i jamstva ne smatra se aktivnim upravljanjem portfeljima. Izloženosti prenesene na SSPN nakon zaključivanja transakcije ispunjavaju kriterije prihvatljivosti primijenjene na izvorne odnosne izloženosti.

8.   Odnosne izloženosti ne uključuju nikakve sekuritizacijske pozicije.

9.   Odnosne izloženosti prenose se na SSPN nakon odabira bez nepotrebne odgode te ne uključuju, u trenutku odabira, izloženosti sa statusom neispunjavanja obveza u smislu članka 178. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 ili izloženosti dužniku ili jamcu smanjene kreditne sposobnosti, koji je, prema saznanjima inicijatora ili izvornog zajmodavca:

| (a) | proglašen nesolventnim ili je sud njegovim vjerovnicima dodijelio konačno pravo na ovrhu ili materijalnu odštetu protiv čega nije dopuštena žalba kao posljedicu izostanka plaćanja u roku od tri godine prije datuma iniciranja sekuritizacije ili je bio podvrgnut procesu restrukturiranja duga s obzirom na njegove neprihodujuće izloženosti u roku od tri godine prije datuma prijenosa ili ustupanja odnosnih izloženosti SSPN-u, osim ako:






  i. | restrukturirana odnosna izloženost nije uključivala nove zaostatke s plaćanjem od datuma restrukturiranja koje se moralo provesti najmanje godinu dana prije datuma prijenosa ili dodjele odnosnih izloženosti SSPN-u; i |
| --- | --- | --- |

(a)

proglašen nesolventnim ili je sud njegovim vjerovnicima dodijelio konačno pravo na ovrhu ili materijalnu odštetu protiv čega nije dopuštena žalba kao posljedicu izostanka plaćanja u roku od tri godine prije datuma iniciranja sekuritizacije ili je bio podvrgnut procesu restrukturiranja duga s obzirom na njegove neprihodujuće izloženosti u roku od tri godine prije datuma prijenosa ili ustupanja odnosnih izloženosti SSPN-u, osim ako:

i.

restrukturirana odnosna izloženost nije uključivala nove zaostatke s plaćanjem od datuma restrukturiranja koje se moralo provesti najmanje godinu dana prije datuma prijenosa ili dodjele odnosnih izloženosti SSPN-u; i

| ii. | informacije koje je dostavio inicijator, sponzor ili SSPN u skladu s člankom 7. stavkom 1. prvim podstavkom točkom (a) i točkom (e) podtočkom i. eksplicitno utvrđuju udio restrukturiranih odnosnih izloženosti, vrijeme i detalje restrukturiranja kao i njihovu kvalitetu od datuma restrukturiranja; |
| --- | --- |

ii.

informacije koje je dostavio inicijator, sponzor ili SSPN u skladu s člankom 7. stavkom 1. prvim podstavkom točkom (a) i točkom (e) podtočkom i. eksplicitno utvrđuju udio restrukturiranih odnosnih izloženosti, vrijeme i detalje restrukturiranja kao i njihovu kvalitetu od datuma restrukturiranja;

| (b) | bio, u trenutku inicijacije, kada je primjenjivo, u javnoj kreditnoj evidenciji osoba s nepovoljnom kreditnom prošlosti ili, ako takva javna kreditna evidencija ne postoji, drugoj kreditnoj evidenciji koja je dostupna inicijatoru ili izvornom zajmodavcu; ili |
| --- | --- |

(b)

bio, u trenutku inicijacije, kada je primjenjivo, u javnoj kreditnoj evidenciji osoba s nepovoljnom kreditnom prošlosti ili, ako takva javna kreditna evidencija ne postoji, drugoj kreditnoj evidenciji koja je dostupna inicijatoru ili izvornom zajmodavcu; ili

| (c) | ima kreditnu procjenu ili kreditnu ocjenu koja upućuje na to da je rizik od neizvršenja ugovorno dogovorenih plaćanja znatno viši od usporedivih izloženosti koje drži inicijator i koje nisu sekuritizirane. |
| --- | --- |

(c)

ima kreditnu procjenu ili kreditnu ocjenu koja upućuje na to da je rizik od neizvršenja ugovorno dogovorenih plaćanja znatno viši od usporedivih izloženosti koje drži inicijator i koje nisu sekuritizirane.

10.   Dužnici su do trenutka prijenosa izloženosti izvršili barem jedno plaćanje, osim u slučaju obnovljivih sekuritizacija osiguranih izloženostima plativima u jednom obroku ili s dospijećem kraćim od jedne godine, uključujući, bez ograničenja, mjesečna plaćanja revolving kredita.

11.   Otplata imatelja sekuritizacijskih pozicija neće se strukturirati tako da uglavnom ovisi o prodaji imovine kojom se osiguravaju odnosne izloženosti. Time se ne sprječava naknadna obnova ili refinanciranje te imovine.

Otplata imatelja sekuritizacijskih pozicija čije su odnosne izloženosti osigurane imovinom čija je vrijednost zajamčena ili čiji je rizik potpuno smanjen zahvaljujući obvezi otkupa od strane prodavatelja imovine kojom se osiguravaju odnosne izloženosti ili od strane neke druge treće strane ne ovisi o prodaji imovine kojom se osiguravaju te odnosne izloženosti.

12.   Na odgovarajući se način smanjuju rizici kamatnih stopa i valutni rizici koji proizlaze iz sekuritizacije i objavljuju se sve mjere poduzete u tom smislu. Osim za potrebe zaštite od rizika kamatnih stopa ili od valutnog rizika SSPN ne sklapa ugovore o izvedenicama te osigurava da skup odnosnih izloženosti ne uključuje izvedenice. Te su izvedenice zajamčene i dokumentirane u skladu sa zajedničkim standardima u području međunarodnih financija.

13.   Dokumentacija o transakciji utvrđuje jasne i sažete definicije, pravne lijekove i mjere u pogledu neurednosti u plaćanju i neispunjenja obveza dužnika, restrukturiranja duga, otpusta duga, odgode plaćanja, razmaka između plaćanja, gubitaka, storniranja, povrata i drugih instrumenata za ispravljanje kvalitete imovine. U dokumentaciji o transakciji jasno se određuje prvenstvo plaćanja, događaji koji dovode do promjena u takvom prvenstvu plaćanja, kao i obveza da se takvi događaji prijave. Svaka promjena u prvenstvu plaćanja koja će značajno negativno utjecati na otplatu sekuritizacijskih pozicija prijavljuje se ulagateljima bez nepotrebne odgode.

14.   Za izloženosti koje su u znatnoj mjeri slične onima koje se sekuritiziraju, inicijator i sponzor prije određivanja cijena potencijalnim ulagateljima stavljaju na raspolaganje podatke o statičkom i dinamičkom učinku u pogledu neispunjavanja obveza i gubitaka, kao što su podaci o neurednosti u plaćanju i neispunjenju obveza, te o izvorima tih podataka i činjenici na temelju koje se izloženosti smatraju sličnima. Ako sponzor nema pristup takvim podacima za izloženosti koje su u znatnoj mjeri slične onima koje se sekuritiziraju, od prodavatelja dobiva pristup podacima, na statičkom ili dinamičkom temelju, kao što su podaci o neurednosti u plaćanju i neispunjenju obveza. Svim tim podacima obuhvaća se razdoblje od najmanje pet godina, osim za podatke koji se odnose na potraživanja od kupaca i druga kratkoročna potraživanja za koje je razdoblje promatranja najmanje tri godine.

15.   Transakcije ABCP osigurane su skupom odnosnih izloženosti koje su homogene prema vrsti imovine, uzimajući u obzir obilježja u vezi s novčanim tokovima različitih vrsta imovine, među ostalim njihova ugovorna obilježja te obilježja u vezi s kreditnim rizikom i plaćanjem unaprijed. Skupom odnosnih izloženosti obuhvaćena je samo jedna vrsta imovine.

Skup odnosnih izloženosti ima preostalo ponderirano prosječno trajanje od najviše jedne godine, a nijedna od odnosnih izloženosti nema preostali rok do dospijeća dulji od tri godine.

Odstupajući od drugog podstavka, za transakcije skupova kredita za kupnju automobila, leasing automobila te leasing opreme imaju preostalo ponderirano prosječno trajanje od najviše tri i pol godine, a nijedna od odnosnih izloženosti ne smije imati preostali rok do dospijeća dulji od šest godina.

Odnosne izloženosti ne uključuju zajmove osigurane stambenom ili poslovnom hipotekom ili stambene kredite za koje se u cijelosti jamči, kako je navedeno u članku 129. stavku 1. prvom podstavku točki (e) Uredbe (EU) br. 575/2013. Odnosne izloženosti sadržavaju obveze koje su ugovorno obvezujuće i izvršive, s potpunim pravom namirenja u odnosu na dužnike, s definiranim tokovima plaćanja povezanima s najmom, glavnicom, kamatama ili povezanima s bilo kojim drugim pravom na prihod od imovine na kojem se temelje takva plaćanja. Odnosne izloženosti mogu proizvesti prihod i prodajom bilo koje financirane imovine ili imovine u leasingu. Odnosne izloženosti ne uključuju prenosive vrijednosne papire, kako su definirani člankom 4. stavkom 1. točkom 44. Direktive 2014/65/EU osim korporativnih obveznicakoje nisu uvrštene na mjestu trgovanja.

16.   Sva plaćanja kamate po referentnoj stopi u okviru transakcije ABCP imovine i obveza temelje se na općim tržišnim kamatnim stopama ili općim sektorskim stopama prilagođenima trošku sredstava, ali ne upućuju na složene formule ili izvedenice. Plaćanja kamate po referentnoj stopi u okviru obveza transakcije ABCP mogu se temeljiti na kamatnim stopama prilagođenima trošku sredstava programa ABCP.

17.   U slučaju neispunjavanja obveza prodavatelja ili ubrzanja plaćanja:

| (a) | nikakav iznos gotovine ne zadržava se u SSPN-u osim koliko je potrebno kako bi se osiguralo operativno funkcioniranje SSPN-a ili uredna otplata ulagatelja u skladu s ugovornim uvjetima sekuritizacije osim ako iznimne okolnosti zahtijevaju da se neki iznos zadrži da bi se iskoristio, u najboljem interesu ulagatelja, za troškove radi izbjegavanja pogoršanja kreditne kvalitete odnosnih izloženosti; |
| --- | --- |

(a)

nikakav iznos gotovine ne zadržava se u SSPN-u osim koliko je potrebno kako bi se osiguralo operativno funkcioniranje SSPN-a ili uredna otplata ulagatelja u skladu s ugovornim uvjetima sekuritizacije osim ako iznimne okolnosti zahtijevaju da se neki iznos zadrži da bi se iskoristio, u najboljem interesu ulagatelja, za troškove radi izbjegavanja pogoršanja kreditne kvalitete odnosnih izloženosti;

| (b) | primici glavnice iz odnosnih izloženosti prenose se na ulagatelje koji drže sekuritizacijsku poziciju postupnom isplatom sekuritizacijskih pozicija, kako je utvrđeno nadređenošću sekuritizacijske pozicije; i |
| --- | --- |

(b)

primici glavnice iz odnosnih izloženosti prenose se na ulagatelje koji drže sekuritizacijsku poziciju postupnom isplatom sekuritizacijskih pozicija, kako je utvrđeno nadređenošću sekuritizacijske pozicije; i

| (c) | nijednom se odredbom neće zahtijevati automatska likvidacija odnosnih izloženosti po tržišnoj vrijednosti. |
| --- | --- |

(c)

nijednom se odredbom neće zahtijevati automatska likvidacija odnosnih izloženosti po tržišnoj vrijednosti.

18.   Odnosne izloženosti iniciraju se u uobičajenom poslovanju prodavatelja u skladu sa standardima odobravanja plasmana koji nisu manje strogi od onih koje prodavatelj primjenjuje u trenutku iniciranja sličnih izloženosti koje nisu sekuritizirane. Standardi odobravanja plasmana u skladu s kojima se iniciraju odnosne izloženosti i bilo kakve značajne promjene prijašnjih standarda odobravanja plasmana u potpunosti se objavljuju sponzoru i drugim strankama koje su izravno izložene transakciji ABCP bez nepotrebne odgode. Prodavatelj posjeduje stručno znanje u području iniciranja izloženosti sličnih onima koje se sekuritiziraju.

19.   Kada je transakcija ABCP obnovljiva sekuritizacija, dokumentacija o transakciji uključuje pokretače za završetak razdoblja obnove, uključujući barem sljedeće:

| (a) | pogoršanje kreditne kvalitete odnosnih izloženosti do ili ispod prethodno utvrđenog praga; i |
| --- | --- |

(a)

pogoršanje kreditne kvalitete odnosnih izloženosti do ili ispod prethodno utvrđenog praga; i

| (b) | nastanak događaja povezanog s nesolventnosti u pogledu prodavatelja ili servisera. |
| --- | --- |

(b)

nastanak događaja povezanog s nesolventnosti u pogledu prodavatelja ili servisera.

20.   U dokumentaciji o transakciji jasno se navodi sljedeće:

| (a) | ugovorne obveze, dužnosti i odgovornosti sponzora, servisera i povjerenika, ako postoji, i drugih pružatelja pomoćnih usluga; |
| --- | --- |

(a)

ugovorne obveze, dužnosti i odgovornosti sponzora, servisera i povjerenika, ako postoji, i drugih pružatelja pomoćnih usluga;

| (b) | postupci i odgovornosti potrebni kako bi se osiguralo da status neispunjavanja obveza ili nesolventnost servisera ne dovedu do prekida servisiranja; |
| --- | --- |

(b)

postupci i odgovornosti potrebni kako bi se osiguralo da status neispunjavanja obveza ili nesolventnost servisera ne dovedu do prekida servisiranja;

| (c) | odredbe kojima se osigurava zamjena drugih ugovornih strana u izvedenicama i bankovnog računa u slučaju njihova statusa neispunjavanja obveza, nesolventnosti i, prema potrebi, drugih utvrđenih događaja, i |
| --- | --- |

(c)

odredbe kojima se osigurava zamjena drugih ugovornih strana u izvedenicama i bankovnog računa u slučaju njihova statusa neispunjavanja obveza, nesolventnosti i, prema potrebi, drugih utvrđenih događaja, i

| (d) | načini na koje sponzor ispunjava zahtjeve iz članka 25. stavka 3. |
| --- | --- |

(d)

načini na koje sponzor ispunjava zahtjeve iz članka 25. stavka 3.

21.   EBA, u bliskoj suradnji s ESMA-om i EIOPA-om, razvija nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se detaljnije utvrđuje koje se odnosne izloženosti iz stavka 15. smatraju homogenima.

EBA podnosi Komisiji te nacrte regulatornih tehničkih standarda do 18. srpnja 2018.

Komisiji se povjerava ovlast za dopunu ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz ovog stavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1093/2010.

Članak 25.

Sponzor programa ABCP

1.   Sponzor programa ABCP kreditna je institucija nad kojom se provodi nadzor u skladu s Direktivom 2013/36/EU.

2.   Sponzor programa ABCP pružatelj je likvidnosne linije i pruža potporu svim sekuritizacijskim pozicijama na razini programa ABCP pokrivanjem svih likvidnosnih i kreditnih rizika i svih značajnih razrjeđivačkih rizika sekuritiziranih izloženosti kao i svih drugih troškova na razini transakcije i na razini programa ako su potrebni kako bi se ulagatelju zajamčila potpuna isplata bilo kojeg iznosa u okviru ABCP-a putem takve potpore. Sponzor ulagateljima objavljuje opis potpore pružene na razini transakcije, uključujući opis pruženih likvidnosnih linija.

3.   Prije nego što može sponzorirati program ABCP STS, kreditna institucija dokazuje svojem nadležnom tijelu da njezina uloga u skladu sa stavkom 2. ne ugrožava njezinu solventnost i likvidnost, čak ni u slučaju ekstremno stresnih situacija na tržištu.

Zahtjev iz prvog podstavka ovog stavka smatra se ispunjenim ako nadležno tijelo na temelju preispitivanja i ocjene iz članka 97. stavka 3. Direktive 2013/36/EU utvrdi da aranžmani, strategije, postupci i mehanizmi koje ta kreditna institucija provodi te jamstveni kapital i likvidnost koje posjeduje jamče dobro upravljanje i pokrivanje njezinih rizika.

4.   Sponzor provodi vlastitu dubinsku analizu i provjerava usklađenost sa zahtjevima iz članka 5. stavaka 1. i 3. ove Uredbe, ovisno o slučaju. Također provjerava ima li prodavatelj uspostavljenu sposobnost servisiranja i postupke naplate koji ispunjavaju zahtjeve iz članka 265. stavka 2. točaka od (h) do (p) Uredbe (EU) br. 575/2013 ili jednakovrijedne zahtjeve u trećim zemljama.

5.   Prodavatelj, na razini transakcije, ili sponzor, na razini programa ABCP, zadovoljavaju zahtjev za zadržavanje rizika iz članka 6.

6.   Sponzor je odgovoran za usklađenost s člankom 7. na razini programa ABCP te za stavljanje na raspolaganje potencijalnim ulagateljima prije određivanja cijene i na njihov zahtjev:

| (a) | zbirnih informacija kako to zahtijeva članak 7. stavak 1. prvi podstavak točka (a); i |
| --- | --- |

(a)

zbirnih informacija kako to zahtijeva članak 7. stavak 1. prvi podstavak točka (a); i

| (b) | informacija kako to zahtijeva članak 7. stavak 1. prvi podstavak točke od (b) do (e),. |
| --- | --- |

(b)

informacija kako to zahtijeva članak 7. stavak 1. prvi podstavak točke od (b) do (e),.

7.   Ako sponzor ne obnovi obvezu financiranja likvidnosne linije prije njezina isteka, likvidnosna linija se povlači, a dospjeli se vrijednosni papiri isplaćuju.

Članak 26.

Zahtjevi na razini programa

1.   Sve transakcije ABCP u okviru programa ABCP ispunjavaju zahtjeve iz članka 24. stavaka od 1. do 8. i stavaka od 12. do 20.

Najviše 5 % ukupnog iznosa izloženosti koje su temelj transakcija ABCP i koje se financiraju iz programa ABCP mogu privremeno ne ispunjavati zahtjeve iz članka 24. stavaka 9., 10. i 11., a da time ne utječu na STS oznaku programa ABCP.

Za potrebe drugog podstavka ovog stavka uzorak odnosnih izloženosti redovito podliježe vanjskoj provjeri usklađenosti koju provodi odgovarajuća neovisna stranka.

2.   Preostalo ponderirano prosječno trajanje odnosnih izloženosti programa ABCP nije dulje od dvije godine.

3.   Sponzor u potpunosti osigurava program ABCP u skladu s člankom 25., stavkom 2.

4.   Program ABCP ne sadržava resekuritizacije, a kreditnim poboljšanjem ne uspostavlja se druga razina tranširanja na programskoj razini.

5.   Vrijednosni papiri koje izdaje program ABCP ne uključuju opcije kupnje, odredbe o produženju ili druge odredbe koje utječu na njihovo konačno dospijeće, ako te opcije ili odredbe mogu biti iskorištene prema odluci prodavatelja, sponzora ili SSPN-a.

6.   Na odgovarajući način smanjuju se rizici kamatnih stopa i valutni rizici koji se pojavljuju na razini programa ABCP i objavljuju se sve mjere poduzete u tom smislu. Osim za potrebe zaštite rizika kamatnih stopa ili valutnog rizika SSPN ne sklapa ugovore o izvedenicama te osigurava da skup odnosnih izloženosti ne uključuje izvedenice. Te su izvedenice zajamčene i dokumentirane u skladu sa zajedničkim standardima u području međunarodnih financija.

7.   U dokumentaciji povezanoj s programom ABCP jasno se navodi sljedeće:

| (a) | odgovornosti povjerenika i drugih subjekata s fiducijarnim dužnostima, ako postoje, prema ulagateljima; |
| --- | --- |

(a)

odgovornosti povjerenika i drugih subjekata s fiducijarnim dužnostima, ako postoje, prema ulagateljima;

| (b) | ugovorne obveze, dužnosti i odgovornosti sponzora koji ima stručno znanje u području odobravanja kredita, povjerenika, ako postoji, i drugih pružatelja pomoćnih usluga; |
| --- | --- |

(b)

ugovorne obveze, dužnosti i odgovornosti sponzora koji ima stručno znanje u području odobravanja kredita, povjerenika, ako postoji, i drugih pružatelja pomoćnih usluga;

| (c) | postupci i odgovornosti potrebni kako bi se osiguralo da status neispunjavanja obveza ili nesolventnost servisera ne dovedu do prekida servisiranja; |
| --- | --- |

(c)

postupci i odgovornosti potrebni kako bi se osiguralo da status neispunjavanja obveza ili nesolventnost servisera ne dovedu do prekida servisiranja;

| (d) | odredbe za zamjenu drugih ugovornih strana u izvedenicama i bankovnog računa na razini programa ABCP u slučaju njihova statusa neispunjavanja obveza, nesolventnosti i drugih utvrđenih događaja, ako likvidnosna linija ne pokriva takve događaje; |
| --- | --- |

(d)

odredbe za zamjenu drugih ugovornih strana u izvedenicama i bankovnog računa na razini programa ABCP u slučaju njihova statusa neispunjavanja obveza, nesolventnosti i drugih utvrđenih događaja, ako likvidnosna linija ne pokriva takve događaje;

| (e) | u slučaju utvrđenih događaja, statusa neispunjavanja obveza ili nesolventnosti sponzora osiguravaju se korektivne mjere kako bi se, prema potrebi, postigla kolateraliziranost obveze financiranja ili zamjena pružatelja likvidnosne linije; i |
| --- | --- |

(e)

u slučaju utvrđenih događaja, statusa neispunjavanja obveza ili nesolventnosti sponzora osiguravaju se korektivne mjere kako bi se, prema potrebi, postigla kolateraliziranost obveze financiranja ili zamjena pružatelja likvidnosne linije; i

| (f) | ako sponzor ne obnovi obvezu financiranja likvidnosne linije prije njezina isteka, likvidnosna linija se povlači, a dospjeli se vrijednosni papiri isplaćuju. |
| --- | --- |

(f)

ako sponzor ne obnovi obvezu financiranja likvidnosne linije prije njezina isteka, likvidnosna linija se povlači, a dospjeli se vrijednosni papiri isplaćuju.

8.   Serviser ima stručno znanje u servisiranju izloženosti sličnih onima koje su sekuritizirane te primjereno dokumentirane politike, postupke i kontrolne mehanizme u vezi sa servisiranjem izloženosti.

ODJELJAK 3.

STS obavijest

Članak 27.

Zahtjevi u vezi sa STS obaviješću

1.   Inicijator i sponzori zajednički obavješćuju ESMA-u s pomoću obrasca iz stavka 7. ovog članka ako sekuritizacija ispunjava zahtjeve iz članaka od 19. do 22. ili članaka od 23. do 26. („STS obavijest”). U slučaju programa ABCP sponzor je odgovoran za obavješćivanje o tom programu te, u okviru tog programa, za to da su transakcije ABCP usklađene s člankom 24.

STS obavijest uključuje objašnjenje inicijatora i sponzora o tome kako je postignuta usklađenost sa svakim od STS kriterija navedenih u člancima od 20. do 22. ili člancima 24. i 26.

ESMA objavljuje STS obavijest na svojim službenim internetskim stranicama u skladu sa stavkom 5. Inicijatori i sponzori sekuritizacije obavješćuju svoja nadležna tijela o STS obavijesti i među sobom određuju subjekt koji će biti prva osoba za kontakt za ulagatelje i nadležna tijela.

2.   Inicijator, sponzor ili SSPN smiju se služiti uslugama treće strane ovlaštene u skladu s člankom 28. za provjeru usklađenosti sekuritizacije s člancima od 19. do 22. ili člancima od 23. do 26. Međutim, uporaba takvih usluga ni u kojim okolnostima ne utječe na odgovornost inicijatora, sponzora ili SSPN-a u pogledu njihovih pravnih obveza u skladu s ovom Uredbom. Uporaba takvih usluga ne utječe na obveze nametnute institucijskim ulagateljima kako je navedeno u članku 5.

Kada se inicijator, sponzor ili SSPN koriste uslugama treće strane koja je u skladu s člankom 28. ovlaštena procijeniti usklađenost sekuritizacije s člancima od 19. do 22. ili člancima od 23. do 26., STS obavijest obuhvaća izjavu da je usklađenost s STS kriterijima potvrdila ta ovlaštena treća strana. Obavijest obuhvaća naziv ovlaštene treće strane, mjesto njezina nastana i naziv nadležnog tijela koje ju je ovlastilo.

3.   Ako inicijator ili izvorni zajmodavac nije kreditna institucija ili investicijsko društvo, kako je definirano u članku 4. stavku 1. točkama 1. i 2. Uredbe (EU) br. 575/2013, s poslovnim nastanom u Uniji, obavijest iz stavka 1. ovog članka popraćena je sljedećim:

| (a) | potvrdom inicijatora ili izvornog zajmodavca da kredite odobrava na temelju pouzdanih i dobro definiranih kriterija i jasno ustanovljenih postupaka za odobravanje, izmjenjivanje, obnavljanje i financiranje kredita te da inicijator ili izvorni zajmodavac ima uspostavljene učinkovite sustave za primjenu tih postupaka u skladu s člankom 9. ove Uredbe; i |
| --- | --- |

(a)

potvrdom inicijatora ili izvornog zajmodavca da kredite odobrava na temelju pouzdanih i dobro definiranih kriterija i jasno ustanovljenih postupaka za odobravanje, izmjenjivanje, obnavljanje i financiranje kredita te da inicijator ili izvorni zajmodavac ima uspostavljene učinkovite sustave za primjenu tih postupaka u skladu s člankom 9. ove Uredbe; i

| (b) | izjavom inicijatora ili izvornog zajmodavca o tome je li odobrenje kredita navedeno u točki (a) podložno nadzoru. |
| --- | --- |

(b)

izjavom inicijatora ili izvornog zajmodavca o tome je li odobrenje kredita navedeno u točki (a) podložno nadzoru.

4.   Inicijator i sponzor odmah obavješćuju ESMA-u i informiraju svoje nadležno tijelo ako sekuritizacija više ne ispunjava zahtjeve iz članaka od 19. do 22. ili članaka od 23. do 26.

5.   ESMA na svojim službenim internetskim stranicama navodi popis svih sekuritizacija za koje su je inicijatori i sponzori obavijestili da ispunjavaju zahtjeve iz članaka od 19. do 22. ili članaka od 23. do 26. ESMA na taj popis odmah dodaje svaku sekuritizaciju o kojoj je tako obaviještena te ažurira popis ako se sekuritizacije više ne smatraju jednostavnim, transparentnim i standardiziranim sekuritizacijama nakon odluke nadležnog tijela ili obavijesti inicijatora ili sponzora. Ako je nadležno tijelo izreklo administrativne sankcije u skladu s člankom 32., ono o tome odmah obavješćuje ESMA-u. ESMA na popisu odmah navodi da je nadležno tijelo izreklo administrativne sankcije u pogledu dotične sekuritizacije.

6.   ESMA, u bliskoj suradnji s EBA-om i EIOPA-om, izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda u kojima se pobliže utvrđuju informacije koje su inicijator, sponzor i SSPN obvezni pružiti kako bi ispunili obveze iz stavka 1.

ESMA podnosi Komisiji te nacrte regulatornih tehničkih standarda do 18. srpnja 2018.

Komisiji se povjerava ovlast za dopunu ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz ovog stavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

7.   Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti provedbe ove Uredbe, ESMA, u bliskoj suradnji s EBA-om i EIOPA-om, izrađuje nacrte provedbenih tehničkih standarda radi utvrđivanja obrazaca koje treba rabiti za pružanje informacija iz stavka 6.

ESMA Komisiji dostavlja navedeni nacrt provedbenih tehničkih standarda do 18. srpnja 2018.

Komisiji se dodjeljuje ovlast za donošenje provedbenih tehničkih standarda iz ovog stavka u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

Članak 28.

Treća strana koja provjerava STS usklađenost

1.   Nadležno tijelo ovlašćuje treću stranu iz članka 27. stavka 2. za procjenu usklađenosti sekuritizacija sa STS kriterijima iz članaka od 19. do 22. ili članaka od 23. do 26. Nadležno tijelo izdaje odobrenje ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

| (a) | treća strana naplaćuje samo nediskriminirajuće naknade utemeljene na troškovima inicijatorima, sponzorima i SSPN-ima uključenima u sekuritizacije koje treća strana procjenjuje bez razlikovanja naknada ovisno o rezultatima procjene ili povezanog s njima; |
| --- | --- |

(a)

treća strana naplaćuje samo nediskriminirajuće naknade utemeljene na troškovima inicijatorima, sponzorima i SSPN-ima uključenima u sekuritizacije koje treća strana procjenjuje bez razlikovanja naknada ovisno o rezultatima procjene ili povezanog s njima;

| (b) | treća strana nije ni regulirani subjekt kako je definiran u članku 2. točki 4. Direktive 2002/87/EZ ni agencija za kreditni rejting kako je definirana u članku 3. stavku 1. točki (b) Uredbe (EZ) br. 1060/2009, a obavljanje drugih aktivnosti treće strane ne ugrožava neovisnost ni integritet njezine procjene; |
| --- | --- |

(b)

treća strana nije ni regulirani subjekt kako je definiran u članku 2. točki 4. Direktive 2002/87/EZ ni agencija za kreditni rejting kako je definirana u članku 3. stavku 1. točki (b) Uredbe (EZ) br. 1060/2009, a obavljanje drugih aktivnosti treće strane ne ugrožava neovisnost ni integritet njezine procjene;

| (c) | treća strana ne smije pružati nikakav oblik savjetodavnih, revizijskih ili jednakovrijednih usluga inicijatoru, sponzoru ili SSPN-u uključenom u sekuritizacije koje treća strana procjenjuje; |
| --- | --- |

(c)

treća strana ne smije pružati nikakav oblik savjetodavnih, revizijskih ili jednakovrijednih usluga inicijatoru, sponzoru ili SSPN-u uključenom u sekuritizacije koje treća strana procjenjuje;

| (d) | članovi upravljačkog tijela treće strane imaju stručne kvalifikacije, znanje i iskustvo prikladne za zadaću treće strane te imaju dobar ugled i integritet; |
| --- | --- |

(d)

članovi upravljačkog tijela treće strane imaju stručne kvalifikacije, znanje i iskustvo prikladne za zadaću treće strane te imaju dobar ugled i integritet;

| (e) | upravljačko tijelo treće strane uključuje barem trećinu, ali najmanje dvojicu, neovisnih direktora; |
| --- | --- |

(e)

upravljačko tijelo treće strane uključuje barem trećinu, ali najmanje dvojicu, neovisnih direktora;

| (f) | treća strana poduzima sve potrebne korake kako bi osigurala da na provjeru STS usklađenosti ne utječu postojeći ili potencijalni sukobi interesa ili poslovni odnos u kojem sudjeluje treća strana, njezini dioničari ili članovi, rukovoditelji, zaposlenici ili bilo koja druga fizička osoba čije su usluge na raspolaganju ili pod kontrolom treće strane. U tu svrhu treća strana uspostavlja, održava, provodi i dokumentira učinkovit sustav unutarnje kontrole kojim se uređuje provedba politika i postupaka za utvrđivanje i sprečavanje mogućih sukoba interesa. Mogući ili postojeći sukobi interesa koji su utvrđeni uklanjaju se ili ublažavaju te objavljuju bez odgode. Treća strana uspostavlja, održava, provodi i dokumentira odgovarajuće postupke i procese za osiguravanje neovisnosti provjere STS usklađenosti. Treća strana periodično nadzire i preispituje te politike i postupke kako bi ocijenila njihovu učinkovitost i potrebu za njihovim ažuriranjem; i |
| --- | --- |

(f)

treća strana poduzima sve potrebne korake kako bi osigurala da na provjeru STS usklađenosti ne utječu postojeći ili potencijalni sukobi interesa ili poslovni odnos u kojem sudjeluje treća strana, njezini dioničari ili članovi, rukovoditelji, zaposlenici ili bilo koja druga fizička osoba čije su usluge na raspolaganju ili pod kontrolom treće strane. U tu svrhu treća strana uspostavlja, održava, provodi i dokumentira učinkovit sustav unutarnje kontrole kojim se uređuje provedba politika i postupaka za utvrđivanje i sprečavanje mogućih sukoba interesa. Mogući ili postojeći sukobi interesa koji su utvrđeni uklanjaju se ili ublažavaju te objavljuju bez odgode. Treća strana uspostavlja, održava, provodi i dokumentira odgovarajuće postupke i procese za osiguravanje neovisnosti provjere STS usklađenosti. Treća strana periodično nadzire i preispituje te politike i postupke kako bi ocijenila njihovu učinkovitost i potrebu za njihovim ažuriranjem; i

| (g) | treća strana može dokazati da ima odgovarajuće operativne mjere zaštite i unutarnje postupke koji joj omogućuju provjeru STS usklađenosti. |
| --- | --- |

(g)

treća strana može dokazati da ima odgovarajuće operativne mjere zaštite i unutarnje postupke koji joj omogućuju provjeru STS usklađenosti.

Nadležno tijelo povlači odobrenje kada smatra da treća strana materijalno ne udovoljava prvom podstavku.

2.   Treća strana koja je ovlaštena u skladu sa stavkom 1. obavješćuje svoje nadležno tijelo bez odgode o svim značajnim promjenama informacija koje su dostavljene u skladu s tim stavkom ili bilo kojim drugim promjenama za koje bi se moglo razumno smatrati da utječu na procjenu njezina nadležnog tijela.

3.   Nadležno tijelo može trećoj strani iz stavka 1. naplatiti naknade utemeljene na troškovima kako bi pokrilo potrebne izdatke za procjenu zahtjeva za odobrenje i naknadno praćenje usklađenosti s uvjetima navedenima u stavku 1.

4.   ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda za informacije koje se moraju dostaviti nadležnim tijelima u zahtjevu za odobrenje treće strane u skladu sa stavkom 1.

ESMA Komisiji dostavlja navedeni nacrt regulatornih tehničkih standarda do 18. srpnja 2018.

Komisiji se povjerava ovlast za dopunu ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz ovog stavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

POGLAVLJE 5.

NADZOR

Članak 29.

Određivanje nadležnih tijela

1.   Ispunjavanje obveza iz članka 5. ove Uredbe nadziru sljedeća nadležna tijela u skladu s ovlastima koje su im dodijeljene odgovarajućim pravnim aktima:

| (a) | za društva za osiguranje i društva za reosiguranje, nadležno tijelo određeno u skladu s člankom 13. točkom 10. Direktive 2009/138/EZ; |
| --- | --- |

(a)

za društva za osiguranje i društva za reosiguranje, nadležno tijelo određeno u skladu s člankom 13. točkom 10. Direktive 2009/138/EZ;

| (b) | za upravitelje alternativnih investicijskih fondova, odgovorno nadležno tijelo određeno u skladu s člankom 44. Direktive 2011/61/EU; |
| --- | --- |

(b)

za upravitelje alternativnih investicijskih fondova, odgovorno nadležno tijelo određeno u skladu s člankom 44. Direktive 2011/61/EU;

| (c) | za UCITS-e i društva za upravljanje UCITS-ima, nadležno tijelo određeno u skladu s člankom 97. Direktive 2009/65/EZ; |
| --- | --- |

(c)

za UCITS-e i društva za upravljanje UCITS-ima, nadležno tijelo određeno u skladu s člankom 97. Direktive 2009/65/EZ;

| (d) | za institucije za strukovno mirovinsko osiguranje, nadležno tijelo određeno u skladu s člankom 6. točkom (g) Direktive 2003/41/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (33); |
| --- | --- |

(d)

za institucije za strukovno mirovinsko osiguranje, nadležno tijelo određeno u skladu s člankom 6. točkom (g) Direktive 2003/41/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (33);

| (e) | za kreditne institucije ili investicijska društva, nadležno tijelo određeno u skladu s člankom 4. Direktive 2013/36/EU, uključujući ESB u pogledu posebnih zadaća koje su im dodijeljene Uredbom (EU) br. 1024/2013. |
| --- | --- |

(e)

za kreditne institucije ili investicijska društva, nadležno tijelo određeno u skladu s člankom 4. Direktive 2013/36/EU, uključujući ESB u pogledu posebnih zadaća koje su im dodijeljene Uredbom (EU) br. 1024/2013.

2.   Nadležna tijela odgovorna za nadzor sponzora u skladu s člankom 4. Direktive 2013/36/EU, uključujući ESB u pogledu posebnih zadaća koje su im dodijeljene Uredbom (EU) br. 1024/2013, nadziru da se sponzori pridržavaju obveza utvrđenih u člancima 6, 7., 8. i 9. ove Uredbe.

3.   Kada se nadzor inicijatora, izvornih zajmodavaca i SSPN-a provodi u skladu s direktivama 2003/41/EZ, 2009/65/EZ, 2009/138/EZ, 2011/61/EU i 2013/36/EU te Uredbom (EU) br. 1024/2013, odgovarajuća nadležna tijela određena na temelju navedenih akata, uključujući ESB u pogledu posebnih zadaća koje su im dodijeljene Uredbom (EU) br. 1024/2013, nadziru pridržavanje obveza utvrđenih u člancima 6., 7., 8. i 9. ove Uredbe.

4.   Za inicijatore, izvorne zajmodavce i SSPN-e s poslovnim nastanom u Uniji i koji nisu obuhvaćeni zakonodavnim aktima Unije iz stavka 3. države članice određuju jedno nadležno tijelo ili više njih kako bi nadzirala poštovanje obveza iz članaka 6., 7., 8. i 9. Države članice do 1. siječnja 2019. obavješćuju Komisiju i ESMA-u o određivanju nadležnih tijela u skladu s ovim stavkom. Ta se obveza ne primjenjuje u odnosu na one subjekte koji samo prodaju izloženosti u okviru programa ABCP ili druge transakcije ili sheme sekuritizacije te ne iniciraju aktivno izloženosti u primarnu svrhu njihove redovite sekuritizacije.

5.   Države članice određuju jedno nadležno tijelo ili više njih kako bi nadzirala usklađenost inicijatora, sponzora i SSPN-a s člancima od 18. do 27. i usklađenost trećih strana s člankom 28. Države članice do 18. siječnja 2019. obavješćuju Komisiju i ESMA-u o određivanju nadležnih tijela u skladu s ovim stavkom.

6.   Stavak 5. ovog članka ne primjenjuje se u odnosu na one subjekte koji samo prodaju izloženosti u okviru programa ABCP ili druge transakcije ili sheme sekuritizacije te ne iniciraju aktivno izloženosti u primarnu svrhu njihove redovite sekuritizacije. U takvim slučajevima inicijator ili sponzor provjeravaju ispunjavaju li ti subjekti relevantne obveze iz članaka od 18. do 27.

7.   ESMA osigurava dosljednu primjenu i provedbu obvezâ navedenih u člancima od 18. do 27. ove Uredbe u skladu sa zadaćama i ovlastima određenima u Uredbi (EU) br. 1095/2010. ESMA prati tržište sekuritizacije u Uniji u skladu s člankom 39. Uredbe(EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (34) i, prema potrebi, primjenjuje privremene ovlasti za intervencije u skladu s člankom 40. Uredbe (EU) br. 600/2014.

8.   ESMA na svojim internetskim stranicama objavljuje i ažurira popis nadležnih tijela iz ovog članka.

Članak 30.

Ovlasti nadležnih tijela

1.   Svaka država članica osigurava da nadležno tijelo određeno u skladu s člankom 29. stavcima od 1. do 5. ima potrebne ovlasti u području nadzora, istrage i sankcioniranja za ispunjavanje svojih dužnosti u okviru ove Uredbe.

2.   Nadležna tijela redovito preispituju aranžmane, postupke i mehanizme koje su inicijatori, sponzori, SSPN-i i izvorni zajmodavci primijenili radi usklađivanja s ovom Uredbom.

Preispitivanje iz prvog podstavka uključuje:

| (a) | procese i mehanizme za kontinuirano ispravno mjerenje i zadržavanje značajnog neto ekonomskog udjela, prikupljanje i pravodobno objavljivanje svih informacija koje je potrebno staviti na raspolaganje u skladu s člankom 7. i kriterije za odobravanje kredita u skladu s člankom 9. |
| --- | --- |

(a)

procese i mehanizme za kontinuirano ispravno mjerenje i zadržavanje značajnog neto ekonomskog udjela, prikupljanje i pravodobno objavljivanje svih informacija koje je potrebno staviti na raspolaganje u skladu s člankom 7. i kriterije za odobravanje kredita u skladu s člankom 9.

| (b) | za STS sekuritizacije koje nisu dio programa ABCP, procese i mehanizme za osiguravanje usklađenosti s člankom 20. stavcima od 7. do 12., člankom 21. stavkom 7. i člankom 22.; i |
| --- | --- |

(b)

za STS sekuritizacije koje nisu dio programa ABCP, procese i mehanizme za osiguravanje usklađenosti s člankom 20. stavcima od 7. do 12., člankom 21. stavkom 7. i člankom 22.; i

| (c) | za STS sekuritizacije koje su dio programa ABCP, procese i mehanizme za osiguravanje, u odnosu na transakcije ABCP, usklađenosti s člankom 24. i, u odnosu na programe ABCP, usklađenosti s člankom 26. stavcima 7. i 8. |
| --- | --- |

(c)

za STS sekuritizacije koje su dio programa ABCP, procese i mehanizme za osiguravanje, u odnosu na transakcije ABCP, usklađenosti s člankom 24. i, u odnosu na programe ABCP, usklađenosti s člankom 26. stavcima 7. i 8.

3.   Nadležna tijela zahtijevaju da se rizici koji proizlaze iz sekuritizacijskih transakcija, uključujući reputacijske rizike, ocjenjuju i rješavaju s pomoću odgovarajućih politika i postupaka inicijatora, sponzora, SSPN-a i izvornih zajmodavaca.

4.   Nadležno tijelo nadzire, ako je primjenjivo, posebne učinke koje sudjelovanje na tržištu sekuritizacije ima na stabilnost financijske institucije koja djeluje kao izvorni zajmodavac, inicijator, sponzor ili ulagatelj u sklopu svojeg bonitetnog nadzora u području sekuritizacije, uzimajući u obzir i ne dovodeći u pitanje strožu sektorsku regulaciju:

| (a) | veličinu zaštitnih slojeva kapitala; |
| --- | --- |

(a)

veličinu zaštitnih slojeva kapitala;

| (b) | veličinu zaštitnih slojeva likvidnosti; i |
| --- | --- |

(b)

veličinu zaštitnih slojeva likvidnosti; i

| (c) | likvidnosni rizik za ulagatelje zbog ročne neusklađenosti njihova finaciranja i ulaganja. |
| --- | --- |

(c)

likvidnosni rizik za ulagatelje zbog ročne neusklađenosti njihova finaciranja i ulaganja.

Ako nadležno tijelo utvrdi značajan rizik za financijsku stabilnost financijske ustanove ili financijskog sustava u cijelosti, neovisno o njegovim obvezama u skladu s člankom 36., ono poduzima mjere za ublažavanje tih rizika, izvješćuje o svojim nalazima određeno tijelo nadležno za makrobonitetne instrumente u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013 i ESRB.

5.   Nadležno tijelo nadzire sva moguća zaobilaženja obveza iz članka 6. stavka 2. i osigurava da se primjenjuju sankcije u skladu s člancima 32. i 33.

Članak 31.

Makrobonitetni nadzor tržišta sekuritizacije

1.   ESRB u granicama svojih ovlasti odgovoran je za makrobonitetni nadzor tržišta sekuritizacije Unije.

2.   ESRB stalno nadzire razvoj događaja na tržištima sekuritizacije kako bi doprinio sprečavanju ili smanjivanju sistemskih rizika za financijsku stabilnost u Uniji koji proizlaze iz kretanja unutar financijskog sustava i vodeći računa o makroekonomskim kretanjima, a kako bi se izbjegla razdoblja rasprostranjenih financijskih poteškoća. Ako to ESRB smatra potrebnim, ili barem svake tri godine, kako bi se istaknuli rizici za financijsku stabilnost, ESRB u suradnji s EBA-om objavljuje izvješće o utjecaju tržišta sekuritizacije na financijsku stabilnost. Ako uoči značajne rizike, ESRB dostavlja upozorenja i, prema potrebi, izdaje preporuke za korektivne mjere Komisiji, ESA-ma i državama članicama kao odgovor na te rizike na temelju članka 16. Uredbe (EU) br. 1092/2010, među ostalim u vezi s prikladnosti prilagodbe razina zadržavanja rizika ili poduzimanjem drugih makrobonitetnih mjera. U skladu s člankom 17. Uredbe (EU) br. 1092/2010 Komisija, ESA-e i države članice obavješćuju ESRB, Europski parlament i Vijeće o mjerama poduzetima kao odgovor na preporuku te pružaju odgovarajuće opravdanje za sva nepostupanja u roku od tri mjeseca od datuma slanja preporuke adresatima.

Članak 32.

Administrativne sankcije i korektivne mjere

1.   Ne dovodeći u pitanje pravo država članica da predvide i izriču kaznene sankcije u skladu s člankom 34., države članice utvrđuju pravila za odgovarajuće administrativne sankcije, u slučaju nemara ili namjerne povrede i korektivne mjere, primjenjive barem na situacije za koje vrijedi sljedeće:

| (a) | inicijator, sponzor ili izvorni zajmodavac nije ispunio zahtjeve određene u članku 6.; |
| --- | --- |

(a)

inicijator, sponzor ili izvorni zajmodavac nije ispunio zahtjeve određene u članku 6.;

| (b) | inicijator, sponzor ili SSPN nije ispunio zahtjeve određene u članku 7.; |
| --- | --- |

(b)

inicijator, sponzor ili SSPN nije ispunio zahtjeve određene u članku 7.;

| (c) | inicijator, sponzor ili izvorni zajmodavac nije ispunio kriterije određene u članku 9.; |
| --- | --- |

(c)

inicijator, sponzor ili izvorni zajmodavac nije ispunio kriterije određene u članku 9.;

| (d) | inicijator, sponzor ili SSPN nije ispunio zahtjeve određene u članku 18.; |
| --- | --- |

(d)

inicijator, sponzor ili SSPN nije ispunio zahtjeve određene u članku 18.;

| (e) | sekuritizacija ima oznaku STS, a inicijator, sponzor ili SSPN te sekuritizacije nije ispunio zahtjeve određene u člancima od 19. do 22. ili člancima od 23. do 26; |
| --- | --- |

(e)

sekuritizacija ima oznaku STS, a inicijator, sponzor ili SSPN te sekuritizacije nije ispunio zahtjeve određene u člancima od 19. do 22. ili člancima od 23. do 26;

| (f) | inicijator ili sponzor izda obmanjujuću obavijest na temelju članka 27. stavkom 1.; |
| --- | --- |

(f)

inicijator ili sponzor izda obmanjujuću obavijest na temelju članka 27. stavkom 1.;

| (g) | inicijator ili sponzor nije ispunio zahtjeve i određene u članka članku 27. stavku 4.; ili |
| --- | --- |

(g)

inicijator ili sponzor nije ispunio zahtjeve i određene u članka članku 27. stavku 4.; ili

| (h) | treća strana koja je ovlaštena u skladu s člankom 28. nije uspjela obavijestiti o značajnim promjenama informacija koje su dostavljene u skladu s člankom 28. stavkom 1. ili bilo kojim drugim promjenama za koje bi se moglo razumno smatrati da utječu na procjenu njezina nadležnog tijela. |
| --- | --- |

(h)

treća strana koja je ovlaštena u skladu s člankom 28. nije uspjela obavijestiti o značajnim promjenama informacija koje su dostavljene u skladu s člankom 28. stavkom 1. ili bilo kojim drugim promjenama za koje bi se moglo razumno smatrati da utječu na procjenu njezina nadležnog tijela.

Države članice osiguravaju i učinkovitu provedbu administrativnih sankcija i/ili korektivnih mjera.

Te mjere i sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće.

2.   Države članice dodjeljuju nadležnim tijelima ovlast za primjenu barem sljedećih sankcija i mjera u slučaju povreda iz stavka 1.:

| (a) | javnog upozorenja u kojem se navodi identitet fizičke ili pravne osobe i priroda povrede u skladu s člankom 37.; |
| --- | --- |

(a)

javnog upozorenja u kojem se navodi identitet fizičke ili pravne osobe i priroda povrede u skladu s člankom 37.;

| (b) | naloga kojim se fizičkoj ili pravnoj osobi nalaže da prekine takvo postupanje i da takvo postupanje više ne ponovi; |
| --- | --- |

(b)

naloga kojim se fizičkoj ili pravnoj osobi nalaže da prekine takvo postupanje i da takvo postupanje više ne ponovi;

| (c) | privremene zabrane obavljanja upravljačke funkcije u takvim društvima bilo kojem članu upravljačkog tijela inicijatoru, sponzoru ili SSPN-u ili bilo kojoj fizičkoj osobi, koji se smatraju odgovornima za povredu; |
| --- | --- |

(c)

privremene zabrane obavljanja upravljačke funkcije u takvim društvima bilo kojem članu upravljačkog tijela inicijatoru, sponzoru ili SSPN-u ili bilo kojoj fizičkoj osobi, koji se smatraju odgovornima za povredu;

| (d) | u slučaju povrede iz ovog članka stavka 1. prvog podstavka točke (e) ili (f), privremene zabrane inicijatoru i sponzoru obavješćivanja na temelju članka 27. stavka 1. da sekuritizacija ispunjava uvjete utvrđene člancima od 19. do 22. ili člancima od 23. do 26.; |
| --- | --- |

(d)

u slučaju povrede iz ovog članka stavka 1. prvog podstavka točke (e) ili (f), privremene zabrane inicijatoru i sponzoru obavješćivanja na temelju članka 27. stavka 1. da sekuritizacija ispunjava uvjete utvrđene člancima od 19. do 22. ili člancima od 23. do 26.;

| (e) | u slučaju fizičke osobe, maksimalnih administrativnih novčanih sankcija u iznosu od najmanje 5 000 000 EUR ili, u državama članicama u kojima euro nije službena valuta, u odgovarajućoj vrijednosti u nacionalnoj valuti na dan 17. siječnja 2018.; |
| --- | --- |

(e)

u slučaju fizičke osobe, maksimalnih administrativnih novčanih sankcija u iznosu od najmanje 5 000 000 EUR ili, u državama članicama u kojima euro nije službena valuta, u odgovarajućoj vrijednosti u nacionalnoj valuti na dan 17. siječnja 2018.;

| (f) | u slučaju pravne osobe, najviših administrativnih novčanih sankcija u iznosu od najmanje 5 000 000 EUR ili, u državama članicama u kojima euro nije službena valuta, u odgovarajućoj vrijednosti u nacionalnoj valuti na dan 17. siječnja 2018., ili do 10 % ukupnog godišnjeg neto prometa te pravne osobe u skladu s posljednjim raspoloživim financijskim izvještajima koje je odobrilo upravljačko tijelo; ako je pravna osoba matično društvo ili društvo kći matičnog društva koje mora sastavljati konsolidirane financijske izvještaje u skladu s Direktivom 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (35), odgovarajući ukupni neto godišnji promet jest ukupni neto godišnji promet ili odgovarajuća vrsta prihoda prema relevantnim računovodstvenim zakonodavnim aktima, u skladu s posljednjim raspoloživim konsolidiranim izvještajima koje je odobrilo upravljačko tijelo krajnjeg matičnog društva; |
| --- | --- |

(f)

u slučaju pravne osobe, najviših administrativnih novčanih sankcija u iznosu od najmanje 5 000 000 EUR ili, u državama članicama u kojima euro nije službena valuta, u odgovarajućoj vrijednosti u nacionalnoj valuti na dan 17. siječnja 2018., ili do 10 % ukupnog godišnjeg neto prometa te pravne osobe u skladu s posljednjim raspoloživim financijskim izvještajima koje je odobrilo upravljačko tijelo; ako je pravna osoba matično društvo ili društvo kći matičnog društva koje mora sastavljati konsolidirane financijske izvještaje u skladu s Direktivom 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (35), odgovarajući ukupni neto godišnji promet jest ukupni neto godišnji promet ili odgovarajuća vrsta prihoda prema relevantnim računovodstvenim zakonodavnim aktima, u skladu s posljednjim raspoloživim konsolidiranim izvještajima koje je odobrilo upravljačko tijelo krajnjeg matičnog društva;

| (g) | maksimalne administrativne novčane sankcije u iznosu koji je barem dvostruko viši od iznosa koristi ostvarene povredom kada je tu korist moguće utvrditi, čak i ako ona prelazi maksimalne iznose iz točaka (e) i (f); |
| --- | --- |

(g)

maksimalne administrativne novčane sankcije u iznosu koji je barem dvostruko viši od iznosa koristi ostvarene povredom kada je tu korist moguće utvrditi, čak i ako ona prelazi maksimalne iznose iz točaka (e) i (f);

| (h) | u slučaju povrede iz ovog članka stavka 1. prvog podstavka točke (f), privremenog povlačenja odobrenja iz članka 28. trećim stranama koje su ovlaštene za provjeru usklađenosti sekuritizacije s člancima od 19. do 22. ili člancima od 23. do 26. |
| --- | --- |

(h)

u slučaju povrede iz ovog članka stavka 1. prvog podstavka točke (f), privremenog povlačenja odobrenja iz članka 28. trećim stranama koje su ovlaštene za provjeru usklađenosti sekuritizacije s člancima od 19. do 22. ili člancima od 23. do 26.

3.   Ako se odredbe iz prvog stavka primjenjuju na pravne osobe, države članice dodjeljuju nadležnim tijelima ovlasti za primjenu administrativnih sankcija i korektivnih mjera utvrđenih u stavku 2., ovisno o uvjetima utvrđenima nacionalnim pravom, na članove upravljačkog tijela i na druge osobe koje su na temelju nacionalnog prava odgovorne za povredu.

4.   Države članice osiguravaju da su sve odluke kojima se izriču administrativne sankcije ili korektivne mjere iz stavka 2. propisno obrazložene i podliježu pravu žalbe.

Članak 33.

Izvršavanje ovlasti za izricanje administrativnih sankcija i korektivnih mjera

1.   Nadležna tijela izvršavaju ovlasti za izricanje administrativnih sankcija i korektivnih mjera iz članka 32. u skladu sa svojim nacionalnim pravnim okvirima, prema potrebi:

| (a) | izravno; |
| --- | --- |

(a)

izravno;

| (b) | u suradnji s drugim tijelima; |
| --- | --- |

(b)

u suradnji s drugim tijelima;

| (c) | pod vlastitom odgovornošću delegiranjem drugim tijelima; |
| --- | --- |

(c)

pod vlastitom odgovornošću delegiranjem drugim tijelima;

| (d) | podnošenjem zahtjeva nadležnim pravosudnim tijelima. |
| --- | --- |

(d)

podnošenjem zahtjeva nadležnim pravosudnim tijelima.

2.   Pri utvrđivanju vrste i razine administrativnih sankcija ili korektivnih mjera koje se izriču u skladu s člankom 32. nadležna tijela uzimaju u obzir do koje je mjere povreda namjerna ili proizlazi iz nemara i sve druge relevantne okolnosti, među ostalim, prema potrebi, sljedeće:

| (a) | značajnost, težinu i trajanje povrede; |
| --- | --- |

(a)

značajnost, težinu i trajanje povrede;

| (b) | stupanj odgovornosti fizičke ili pravne osobe koja je odgovorna za povredu; |
| --- | --- |

(b)

stupanj odgovornosti fizičke ili pravne osobe koja je odgovorna za povredu;

| (c) | financijsku snagu odgovorne fizičke ili pravne osobe; |
| --- | --- |

(c)

financijsku snagu odgovorne fizičke ili pravne osobe;

| (d) | važnost ostvarene dobiti ili izbjegnutog gubitka odgovorne fizičke ili pravne osobe, ako ih je moguće utvrditi; |
| --- | --- |

(d)

važnost ostvarene dobiti ili izbjegnutog gubitka odgovorne fizičke ili pravne osobe, ako ih je moguće utvrditi;

| (e) | gubitke koje su zbog povrede imale treće osobe, ako ih je moguće utvrditi; |
| --- | --- |

(e)

gubitke koje su zbog povrede imale treće osobe, ako ih je moguće utvrditi;

| (f) | razinu suradnje odgovorne fizičke ili pravne osobe s nadležnim tijelom, ne dovodeći u pitanje potrebu za osiguravanjem povrata dobivene dobiti ili gubitaka koje je ta osoba izbjegla; |
| --- | --- |

(f)

razinu suradnje odgovorne fizičke ili pravne osobe s nadležnim tijelom, ne dovodeći u pitanje potrebu za osiguravanjem povrata dobivene dobiti ili gubitaka koje je ta osoba izbjegla;

| (g) | prijašnje povrede odgovorne fizičke ili pravne osobe. |
| --- | --- |

(g)

prijašnje povrede odgovorne fizičke ili pravne osobe.

Članak 34.

Kaznene sankcije

1.   Države članice mogu odlučiti da neće utvrditi pravila o administrativnim sankcijama ili korektivnim mjerama za povrede koje u njihovu nacionalnom pravu podliježu kaznenim sankcijama.

2.   Ako su, prema stavku 1. ovog članka, utvrdile kaznene sankcije za povrede iz članka 32. stavka 1., države članice osiguravaju uspostavu odgovarajućih mjera kako bi nadležna tijela imala sve potrebne ovlasti za suradnju s pravosudnim, državnoodvjetničkim ili kaznenopravnim tijelima unutar svoje nadležnosti radi zaprimanja posebnih informacija povezanih s kaznenim istragama ili kaznenim postupcima pokrenutima zbog povreda iz članka 32. stavka 1. te pružanja takvih informacija drugim nadležnim tijelima kao i ESMA-i, EBA-i i EIOPA-i kako bi i one ispunile svoje obveze u pogledu suradnje u okviru ove Uredbe.

Članak 35.

Dužnosti obavješćivanja

Države članice obavješćuju Komisiju, ESMA-u, EBA-u i EIOPA-u o pravnim, upravnim i drugim propisima, uključujući sve mjerodavne kaznenopravne odredbe, za provedbu ovog poglavlja do 18. siječnja 2019. Države članice bez nepotrebne odgode obavješćuju Komisiju, ESMA-u, EBA-u i EIOPA-u o svim njihovim daljnjim izmjenama.

Članak 36.

Suradnja između nadležnih tijela i ESA-a

1.   Nadležna tijela iz članka 29. te ESMA, EBA i EIOPA međusobno blisko surađuju i razmjenjuju informacije radi obavljanja svojih zadaća u skladu s člancima od 30. do 34.

2.   Nadležna tijela blisko koordiniraju svoj nadzor kako bi utvrdila i uklonila povrede ove Uredbe, izradila i promicala najbolje prakse, olakšala suradnju, poticala dosljednost tumačenja i u slučaju bilo kakvih neslaganja omogućila uzajamnu pravnu procjenu.

3.   Osniva se poseban odbor za sekuritizaciju u sklopu zajedničkog odbora europskih nadzornih tijela u kojem će nadležna tijela blisko koordinirati svoja djelovanja kako bi izvršila svoje zadaće u skladu s člancima od 30. do 34.

4.   Ako nadležno tijelo utvrdi povredu jednog ili više zahtjeva iz članaka od 6. do 27. ili ima razloga da to pretpostavi, o svojim nalazima dovoljno detaljno obavješćuje nadležno tijelo subjekta ili subjekata za koje se sumnja da su odgovorni za takvu povredu. Dotična nadležna tijela blisko koordiniraju svoj nadzor kako bi osiguravala dosljednost odluka.

5.   Osobito ako se povreda iz stavka 4. ovog članka odnosi na netočno ili obmanjujuće obavješćivanje u skladu s člankom 27. stavkom 1., nadležno tijelo koje je utvrdilo povredu o svojim nalazima bez odgađanja obavješćuje nadležno tijelo subjekta koji je određen kao prva osoba za kontakt u skladu s člankom 27. stavkom 1. Nadležno tijelo subjekta koji je određen kao prva osoba za kontakt u skladu s člankom 27. stavkom 1. zatim obavješćuje ESMA-u, EBA-u i EIOPA-u te slijedi postupak utvrđen u stavku 6. ovog članka.

6.   Nakon što zaprimi informacije iz stavka 4., nadležno tijelo subjekta za koji se sumnja da je odgovoran za povredu u roku od 15 radnih dana poduzima sve potrebne mjere radi rješavanja utvrđene povrede i obavješćuje druga uključena nadležna tijela, osobito nadležna tijela inicijatora, sponzora i SSPN-a i, ako su poznata, nadležna tijela imatelja sekuritizacijskih pozicija. Ako se nadležno tijelo ne slaže s drugim nadležnom tijelom u vezi s postupkom ili sadržajem njihove mjere ili nedjelovanja, obavješćuje sva druga uključena nadležna tijela o svojem neslaganju bez nepotrebne odgode. Ako se to neslaganje ne riješi u roku od tri mjeseca od datuma na koji su sva uključena nadležna tijela obaviještena, predmet se prosljeđuje ESMA-i u skladu s člankom 19. i, prema potrebi, člankom 20. Uredbe (EU) br. 1095/2010. Razdoblje mirenja iz članka 19. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1095/2010 traje jedan mjesec.

Ako dotična nadležna tijela ne postignu dogovor za vrijeme razdoblja mirenja iz prvog podstavka, ESMA donosi odluku iz članka 19. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1095/2010 u roku od jednog mjeseca. Tijekom postupka navedenog u ovom članku sekuritizacija koja se nalazi na popisu koji održava ESMA na temelju članka 27. ove Uredbe i dalje se u skladu s poglavljem 4. ove Uredbe smatra STS sekuritizacijom i zadržava se na tom popisu.

Ako se dotična nadležna tijela slože da je povreda povezana s neusklađenosti s člankom 18. počinjena u dobroj vjeri, mogu odlučiti dodijeliti inicijatoru, sponzoru i SSPN-u razdoblje od najviše tri mjeseca kako bi uklonili utvrđenu povredu, počevši od dana kada nadležno tijelo obavijesti inicijatora, sponzora i SSPN o povredi. Tijekom tog razdoblja sekuritizacija koja se nalazi na popisu koji održava ESMA u skladu s člankom 27. i dalje se u skladu s poglavljem 4. smatra STS sekuritizacijom i zadržava se na tom popisu.

Ako uključeno nadležno tijelo ili više njih smatraju da povreda nije uklonjena na odgovarajući način u roku utvrđenom u trećem podstavku, primjenjuje se prvi podstavak.

7.   Tri godine nakon dana početka primjene ove Uredbe, ESMA provodi istorazinsku ocjenu u skladu s člankom 30. Uredbe (EU) br. 1095/2010 o provedbi kriterija predviđenih u člancima od 19. do 26. ove Uredbe.

8.   ESMA, u bliskoj suradnji s EBA-om i EIOPA-om, izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda radi utvrđivanja općih obveza suradnje i informacija koje se trebaju razmjenjivati u skladu sa stavkom 1. te obveze obavješćivanja u skladu sa stavcima 4. i 5.

ESMA, u bliskoj suradnji s EBA-om i EIOPA-om, Komisiji dostavlja navedeni nacrt regulatornih tehničkih standarda do 18. siječnja 2019.

Komisiji se povjerava ovlast za dopunu ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz ovog stavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

Članak 37.

Objava upravnih sankcija

1.   Države članice osiguravaju da nadležna tijela na svojim službenim internetskim stranicama bez nepotrebne odgode objave, kao minimum, svaku odluku o izricanju administrativnih sankcija na koje nije moguće uložiti žalbu i koje se izriču za povrede članaka 6., 7., 9. ili članka 27. stavka 1. nakon što se obavijest o tim odlukama dostavi adresatima kojima su sankcije izrečene.

2.   U objavu iz stavka 1. uključene su informacije o vrsti i prirodi povrede, identitetu odgovornih osoba te izrečenim sankcijama.

3.   Ako nadležno tijelo na temelju ocjene od slučaja do slučaja smatra da je objava identiteta, u slučaju pravnih osoba, ili identiteta i osobnih podataka, u slučaju fizičkih osoba, nerazmjerna ili smatra da se objavom takvih podataka ugrožava stabilnost financijskih tržišta ili kaznena istragu u tijeku, ili ako bi objava, u onoj mjeri u kojoj je to moguće utvrditi, dotičnoj osobi prouzročila nerazmjernu štetu, države članice osiguravaju da nadležna tijela poduzmu jedno od sljedećeg:

| (a) | odgode objavu odluke o izricanju administrativne sankcije do trenutka kada razlozi za neobjavljivanje prestanu postojati; |
| --- | --- |

(a)

odgode objavu odluke o izricanju administrativne sankcije do trenutka kada razlozi za neobjavljivanje prestanu postojati;

| (b) | objave odluku o izricanju administrativne sankcije anonimno i u skladu s nacionalnim pravom; ili |
| --- | --- |

(b)

objave odluku o izricanju administrativne sankcije anonimno i u skladu s nacionalnim pravom; ili

| (c) | uopće ne objave odluku o izricanju administrativne sankcije ako smatraju da mogućnosti iz točaka (a) i (b) nisu dostatne kako bi se osiguralo sljedeće:






  i. | neugrožavanje stabilnosti financijskih tržišta; ili |
| --- | --- | --- |

(c)

uopće ne objave odluku o izricanju administrativne sankcije ako smatraju da mogućnosti iz točaka (a) i (b) nisu dostatne kako bi se osiguralo sljedeće:

i.

neugrožavanje stabilnosti financijskih tržišta; ili

| ii. | razmjernost objave takvih odluka u odnosu na mjere koje se smatraju mjerama blaže naravi. |
| --- | --- |

ii.

razmjernost objave takvih odluka u odnosu na mjere koje se smatraju mjerama blaže naravi.

4.   U slučaju odluke o objavi sankcije na anonimnoj osnovi, objava relevantnih podataka može se odgoditi. Ako nadležno tijelo objavi odluku o izricanju administrativne sankcije na koju je uložena žalba mjerodavnim pravosudnim tijelima, nadležna tijela bez odgode na svojim službenim internetskim stranicama dodaju tu informaciju i sve naknadne informacije o ishodu te žalbe. Objavljuje se i svaka pravosudna odluka kojom se poništava odluka o izricanju administrativne sankcije.

5.   Nadležna tijela osiguravaju da svaka objava iz stavaka 1. do 4. ostane na njihovim službenim internetskim stranicama najmanje pet godina nakon objave. Osobni podaci u objavi pohranjuju se samo na službenim internetskim stranicama nadležnog tijela u trajanju koje je potrebno u skladu s važećim pravilima o zaštiti podataka.

6.   Nadležna tijela obavješćuju ESMA-u o svim izrečenim administrativnim sankcijama, uključujući prema potrebi sve povezane žalbe i njihove ishode.

7.   ESMA održava središnju bazu podataka o administrativnim sankcijama o kojima je obaviještena. Ta je baza podataka dostupna samo ESMA-i, EBA-i, EIOPA-i i nadležnim tijelima i ažurira se na osnovi informacija koje nadležna tijela dostavljaju u skladu sa stavkom 6.

POGLAVLJE 6.

IZMJENE

Članak 38.

Izmjena Direktive 2009/65/EZ

Članak 50.a Direktive 2009/65/EZ zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 50.a

Ako su društva za upravljanje UCITS-ima ili UCITS s internim upravljanjem izložena sekuritizaciji koja više ne ispunjava zahtjeve predviđene Uredbom (EU) 2017/2402 Europskog parlamenta i Vijeća (*1), ona djeluju, u najboljem interesu ulagatelja u određenom UCITS-u, i, prema potrebi, poduzimaju korektivne mjere.

Članak 39.

Izmjena Direktive 2009/138/EZ

Direktiva 2009/138/EZ mijenja se kako slijedi:

| 1. | u članku 135., stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim

  „2.   Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 301.a ove Direktive kojima se dopunjuje ova Uredba utvrđujući specifikacije u pogledu okolnosti u kojima se, ne dovodeći u pitanje članak 101. stavak 3. ove Direktive, mogu uvesti proporcionalni dodatni kapitalni zahtjevi ako dođe do povrede zahtjeva utvrđenih člancima 5. ili 6. Uredbe (EU) 2017/2402 Europskog parlamenta i Vijeća (*2).


  3.   Kako bi se osigurala dosljedna usklađenost u vezi sa stavkom 2. ovog članka, EIOPA, podložno članku 301.b, izrađuje nacrte regulatornih tehničkih standarda za određivanje metodologija za izračun proporcionalnog dodatnog kapitalnog zahtjeva iz tog stavka.
  Komisiji se dodjeljuje ovlast za dopunu ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz ovog stavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1094/2010.


  (*2)  Uredba (EU) 2017/2402 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o utvrđivanju općeg okvira za sekuritizaciju i o uspostavi specifičnog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju te o izmjeni direktiva 2009/65/EZ, 2009/138/EZ i 2011/61/EU te uredaba (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 648/2012 (SL L 347, 28.12.2017., str. 35.).”." |
| --- | --- |

1.

u članku 135., stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim

„2.   Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 301.a ove Direktive kojima se dopunjuje ova Uredba utvrđujući specifikacije u pogledu okolnosti u kojima se, ne dovodeći u pitanje članak 101. stavak 3. ove Direktive, mogu uvesti proporcionalni dodatni kapitalni zahtjevi ako dođe do povrede zahtjeva utvrđenih člancima 5. ili 6. Uredbe (EU) 2017/2402 Europskog parlamenta i Vijeća (*2).

3.   Kako bi se osigurala dosljedna usklađenost u vezi sa stavkom 2. ovog članka, EIOPA, podložno članku 301.b, izrađuje nacrte regulatornih tehničkih standarda za određivanje metodologija za izračun proporcionalnog dodatnog kapitalnog zahtjeva iz tog stavka.

Komisiji se dodjeljuje ovlast za dopunu ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz ovog stavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1094/2010.

(*2)  Uredba (EU) 2017/2402 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o utvrđivanju općeg okvira za sekuritizaciju i o uspostavi specifičnog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju te o izmjeni direktiva 2009/65/EZ, 2009/138/EZ i 2011/61/EU te uredaba (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 648/2012 (SL L 347, 28.12.2017., str. 35.).”."

*2

| 2. | Članak 308.b stavak 11. briše se. |
| --- | --- |

2.

Članak 308.b stavak 11. briše se.

Članak 40.

Izmjene Uredbe (EZ) br. 1060/2009

Uredba (EZ) br. 1060/2009 mijenja se kako slijedi:

| 1. | U uvodnim izjavama 22., 34., 40. i 41., u članku 8. stavku 4., članku 8.c, članku 10. stavku 3. i članku 39. stavku 4., u Prilogu I. odjeljku A točki 2. petom stavku, Prilogu I. odjeljku B točki 5. i Prilogu I. odjeljku D dijelu II. u naslovu te u točkama 1. i 2., u Prilogu III. dijelu I. točkama 8., 24. i 45. te u Prilogu III. dijelu III. točki 8. izraz „strukturirani financijski instrument” u bilo kojem broju i gramatičkom obliku zamjenjuje se izrazom „sekuritizacijski instrument” u odgovarajućem broju i gramatičkom obliku. |
| --- | --- |

1.

U uvodnim izjavama 22., 34., 40. i 41., u članku 8. stavku 4., članku 8.c, članku 10. stavku 3. i članku 39. stavku 4., u Prilogu I. odjeljku A točki 2. petom stavku, Prilogu I. odjeljku B točki 5. i Prilogu I. odjeljku D dijelu II. u naslovu te u točkama 1. i 2., u Prilogu III. dijelu I. točkama 8., 24. i 45. te u Prilogu III. dijelu III. točki 8. izraz „strukturirani financijski instrument” u bilo kojem broju i gramatičkom obliku zamjenjuje se izrazom „sekuritizacijski instrument” u odgovarajućem broju i gramatičkom obliku.

| 2. | U hrvatskoj jezičnoj verziji ova je izmjena obuhvaćena točkom 1. |
| --- | --- |

2.

U hrvatskoj jezičnoj verziji ova je izmjena obuhvaćena točkom 1.

| 3. | U članku 1. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Ovom se Uredbom utvrđuju i obveze izdavatelja i povezanih trećih strana s poslovnim nastanom u Uniji u vezi sa sekuritizacijskim instrumentima.” |
| --- | --- |

3.

U članku 1. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Ovom se Uredbom utvrđuju i obveze izdavatelja i povezanih trećih strana s poslovnim nastanom u Uniji u vezi sa sekuritizacijskim instrumentima.”

| 4. | U članku 3. stavku 1. točka (l) zamjenjuje se sljedećim:






  „(l) | ,sekuritizacijski instrument’ znači financijski instrument ili druga imovina koja proizlazi iz transakcije ili sheme sekuritizacije iz članka 2. stavka 1. Uredbe (EU) 2017/2402 (Uredba o sekuritizaciji);”. |
| --- | --- | --- |

4.

U članku 3. stavku 1. točka (l) zamjenjuje se sljedećim:

„(l)

,sekuritizacijski instrument’ znači financijski instrument ili druga imovina koja proizlazi iz transakcije ili sheme sekuritizacije iz članka 2. stavka 1. Uredbe (EU) 2017/2402 (Uredba o sekuritizaciji);”.

| 5. | Članak 8.b briše se. |
| --- | --- |

5.

Članak 8.b briše se.

| 6. | U članku 4. stavku 3. točki (b), članku 5. stavku 6. drugom podstavku točki (b) i članku 25.a briše se upućivanje na članak 8.b. |
| --- | --- |

6.

U članku 4. stavku 3. točki (b), članku 5. stavku 6. drugom podstavku točki (b) i članku 25.a briše se upućivanje na članak 8.b.

Članak 41.

Izmjena Direktive 2011/61/EU

Članak 17. Direktive 2011/61/EU zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 17.

Ako su UAIF-i izloženi sekuritizaciji koja više ne ispunjava zahtjeve predviđene Uredbom (EU) 2017/2402 Europskog parlamenta i Vijeća (*3), oni su dužni, u najboljem interesu ulagatelja u određenom AIF-u, djelovati i poduzeti korektivne mjere, ako je to potrebno.

Članak 42.

Izmjene Uredbe (EU) br. 648/2012

Uredba (EU) br. 648/2012 mijenja se kako slijedi:

| 1. | U članku 2. dodaju se sljedeće točke:






  „30. | ‚pokrivena obveznica’ znači obveznica koja ispunjava zahtjeve iz članka 129. Uredbe (EU) br. 575/2013.” |
| --- | --- | --- |

1.

U članku 2. dodaju se sljedeće točke:

„30.

‚pokrivena obveznica’ znači obveznica koja ispunjava zahtjeve iz članka 129. Uredbe (EU) br. 575/2013.”

| 31. | ‚subjekt pokrivenih obveznica’ znači izdavatelj pokrivenih obveznica ili skupina za pokriće pokrivenih obveznica.”. |
| --- | --- |

31.

‚subjekt pokrivenih obveznica’ znači izdavatelj pokrivenih obveznica ili skupina za pokriće pokrivenih obveznica.”.

| 2. | U članku 4. dodaju se sljedeći stavci:

  „5.   Stavak 1. ovog članka ne primjenjuje se na ugovore o OTC izvedenicama koje su sklopili subjekti pokrivenih obveznica u vezi s pokrivenom obveznicom ili sekuritizacijski subjekt posebne namjene u vezi sa sekuritizacijom u smislu Uredbe (EU) 2017/2402 Europskog parlamenta i Vijeća (*4), uz sljedeće uvjete:






  (a) | u slučaju sekuritizacijskog subjekta posebne namjene, sekuritizacijski subjekt posebne namjene izdaje samo sekuritizacije koje ispunjavaju zahtjeve iz članka 18. i članaka od 19. do 22. ili od 23. do 26. Uredbe (EU) 2017/2402 (Uredba o sekuritizaciji); |
| --- | --- | --- |

2.

U članku 4. dodaju se sljedeći stavci:

„5.   Stavak 1. ovog članka ne primjenjuje se na ugovore o OTC izvedenicama koje su sklopili subjekti pokrivenih obveznica u vezi s pokrivenom obveznicom ili sekuritizacijski subjekt posebne namjene u vezi sa sekuritizacijom u smislu Uredbe (EU) 2017/2402 Europskog parlamenta i Vijeća (*4), uz sljedeće uvjete:

(a)

u slučaju sekuritizacijskog subjekta posebne namjene, sekuritizacijski subjekt posebne namjene izdaje samo sekuritizacije koje ispunjavaju zahtjeve iz članka 18. i članaka od 19. do 22. ili od 23. do 26. Uredbe (EU) 2017/2402 (Uredba o sekuritizaciji);

| (b) | ugovor o OTC izvedenicama primjenjuje se samo za zaštitu kamatne stope ili tečajnih neusklađenosti u okviru pokrivene obveznice ili sekuritizacije; i |
| --- | --- |

(b)

ugovor o OTC izvedenicama primjenjuje se samo za zaštitu kamatne stope ili tečajnih neusklađenosti u okviru pokrivene obveznice ili sekuritizacije; i

| (c) | aranžmanima u okviru pokrivene obveznice ili sekuritizacije primjereno se umanjuje kreditni rizik druge ugovorne strane u odnosu na ugovore o OTC izvedenicama koje je subjekt pokrivene obveznice ili sekuritizacijski subjekt posebne namjene zaključio u vezi s pokrivenom obveznicom ili sekuritizacijom. |
| --- | --- |

(c)

aranžmanima u okviru pokrivene obveznice ili sekuritizacije primjereno se umanjuje kreditni rizik druge ugovorne strane u odnosu na ugovore o OTC izvedenicama koje je subjekt pokrivene obveznice ili sekuritizacijski subjekt posebne namjene zaključio u vezi s pokrivenom obveznicom ili sekuritizacijom.

6.   Da bi se osigurala dosljedna primjena ovog članka te uzimajući u obzir potrebu za sprečavanjem regulatorne arbitraže, europska nadzorna tijela izrađuju nacrt regulatornih tehničkih standarda za određivanje kriterija za utvrđivanje aranžmana u okviru pokrivenih obveznica ili sekuritizacija na temelju kojih se primjereno umanjuje kreditni rizik druge ugovorne strane u smislu stavka 5.

Europska nadzorna tijela dostavljaju Komisiji navedeni nacrt regulatornih tehničkih standarda do 18. srpnja 2018.

Komisiji se dodjeljuje ovlast za dopunu ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz ovog stavka u skladu s člancima od 10. do 14. uredbe (EU) br. 1093/2010, (EU) br. 1094/2010 ili (EU) br. 1095/2010.

(*4)  Uredba (EU) 2017/2402 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o utvrđivanju općeg okvira za sekuritizaciju i o uspostavi specifičnog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju te o izmjeni direktiva 2009/65/EZ, 2009/138/EZ i 2011/61/EU te uredaba (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 648/2012 (SL L 347, 28.12.2017., str. 35.).”."

*4

| 3. | U članku 11. stavak 15. zamjenjuje se sljedećim:

  „15.   Kako bi se osigurala dosljedna primjena ovog članka, europska nadzorna tijela izrađuju zajednički nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju:






  (a) | postupci za upravljanje rizicima, uključujući razine i vrstu kolaterala i dogovore o odvajanju, koji su potrebni radi usklađenja sa stavkom 3.; |
| --- | --- | --- |

3.

U članku 11. stavak 15. zamjenjuje se sljedećim:

„15.   Kako bi se osigurala dosljedna primjena ovog članka, europska nadzorna tijela izrađuju zajednički nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju:

(a)

postupci za upravljanje rizicima, uključujući razine i vrstu kolaterala i dogovore o odvajanju, koji su potrebni radi usklađenja sa stavkom 3.;

| (b) | postupci kojih se druge ugovorne strane i mjerodavna nadležna tijela trebaju pridržavati prilikom primjene izuzećâ u skladu sa stavcima od 6. do 10.; |
| --- | --- |

(b)

postupci kojih se druge ugovorne strane i mjerodavna nadležna tijela trebaju pridržavati prilikom primjene izuzećâ u skladu sa stavcima od 6. do 10.;

| (c) | primjenjivi kriteriji iz stavaka od 5. do 10., uključujući posebno što se treba smatrati praktičnom ili pravnom zaprekom brzom prijenosu kapitala i otplati obveza između drugih ugovornih strana. |
| --- | --- |

(c)

primjenjivi kriteriji iz stavaka od 5. do 10., uključujući posebno što se treba smatrati praktičnom ili pravnom zaprekom brzom prijenosu kapitala i otplati obveza između drugih ugovornih strana.

Razina i vrsta kolaterala potrebnog za ugovore o OTC izvedenicama koje u vezi s pokrivenom obveznicom zaključe subjekti pokrivenih obveznica ili sekuritizacijski subjekt posebne namjene u vezi sa sekuritizacijom u smislu ove Uredbe i u skladu s uvjetima iz članka 4. stavka 5. ove Uredbe te zahtjevima određenima u članku 18. te u člancima od 19. do 22. ili člancima od 23. do 26. Uredbe (EU) 2017/2402 (Uredba o sekuritizaciji) utvrđuju se uzimajući u obzir sve prepreke s kojima se suočava pri razmjeni kolaterala u odnosu na postojeće aranžmane o kolateralu u okviru pokrivene obveznice ili sekuritizacije.

ESA-e dostavljaju Komisiji navedeni nacrt regulatornih tehničkih standarda do 18. srpnja 2018.

Ovisno o pravnoj prirodi druge ugovorne strane, delegira se ovlast Komisiji za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz ovog stavka u skladu s člancima od 10. do 14. uredbe (EU) br. 1093/2010, (EU) br. 1094/2010 ili (EU) br. 1095/2010.”.

Članak 43.

Prijelazne odredbe

1.   Ova se Uredba primjenjuje na sekuritizacije čiji su vrijednosni papiri izdani 1. siječnja 2019. ili nakon tog datuma, podložno stavcima 7. i 8.

2.   Za sekuritizacije čiji su vrijednosni papiri izdani prije 1. siječnja 2019. inicijatori, sponzori i SSPN-i mogu upotrijebiti oznaku „STS” ili „jednostavno, transparentno i standardizirano”, ili oznaku koja se izravno ili neizravno odnosi na te pojmove, samo ako su ispunjeni zahtjevi iz članka 18. i uvjeti navedeni u stavku 3. ovog članka.

3.   Sekuritizacije čiji su vrijednosni papiri izdani prije 1. siječnja 2019., osim sekuritizacijskih pozicija u vezi s transakcijom ABCP ili programom ABCP, smatraju se „STS” sekuritizacijama, pod uvjetom da:

| (a) | u trenutku izdavanja tih vrijednosnih papira ispunjavaju zahtjeve utvrđene u članku 20. stavcima od 1. do 5., od 7. do 9. i od 11. do 13. te u članku 21. stavcima 1. i 3.; i |
| --- | --- |

(a)

u trenutku izdavanja tih vrijednosnih papira ispunjavaju zahtjeve utvrđene u članku 20. stavcima od 1. do 5., od 7. do 9. i od 11. do 13. te u članku 21. stavcima 1. i 3.; i

| (b) | od trenutka obavješćivanja u skladu s člankom 27. stavkom 1. ispunjavaju zahtjeve utvrđene u članku 20. stavcima 6. i 10., članku 21. stavku 2. i stavcima od 4. do 10. te članku 22. stavcima od 1. do 5.; |
| --- | --- |

(b)

od trenutka obavješćivanja u skladu s člankom 27. stavkom 1. ispunjavaju zahtjeve utvrđene u članku 20. stavcima 6. i 10., članku 21. stavku 2. i stavcima od 4. do 10. te članku 22. stavcima od 1. do 5.;

4.   Za potrebe stavka 3. točke (b) primjenjuje se sljedeće:

| (a) | u članku 22. stavku 2. smatra se da izraz „prije izdavanja” znači „prije obavješćivanja u skladu s člankom 27. stavkom 1.”; |
| --- | --- |

(a)

u članku 22. stavku 2. smatra se da izraz „prije izdavanja” znači „prije obavješćivanja u skladu s člankom 27. stavkom 1.”;

| (b) | u članku 22. stavku 3. smatra se da izraz „prije određivanja cijene sekuritizacije” znači „prije obavješćivanja u skladu s člankom 27. stavkom 1.”; |
| --- | --- |

(b)

u članku 22. stavku 3. smatra se da izraz „prije određivanja cijene sekuritizacije” znači „prije obavješćivanja u skladu s člankom 27. stavkom 1.”;

| (c) | u članku 22. stavku 5.:






  i. | smatra se da izraz „prije određivanja cijene” u drugoj rečenici znači „prije obavješćivanja u skladu s člankom 27. stavkom 1.”; |
| --- | --- | --- |

(c)

u članku 22. stavku 5.:

i.

smatra se da izraz „prije određivanja cijene” u drugoj rečenici znači „prije obavješćivanja u skladu s člankom 27. stavkom 1.”;

| ii. | smatra se da izraz „prije određivanja cijene barem u obliku nacrta ili početnom obliku” znači „prije obavješćivanja u skladu s člankom 27. stavkom 1.”; |
| --- | --- |

ii.

smatra se da izraz „prije određivanja cijene barem u obliku nacrta ili početnom obliku” znači „prije obavješćivanja u skladu s člankom 27. stavkom 1.”;

| iii. | ne primjenjuje se zahtjev naveden u četvrtoj rečenici; |
| --- | --- |

iii.

ne primjenjuje se zahtjev naveden u četvrtoj rečenici;

| iv. | kod upućivanja na usklađenost s člankom 7. smatra se da se članak 7. primjenjuje na te sekuritizacije bez obzira na članak 43. stavak 1. |
| --- | --- |

iv.

kod upućivanja na usklađenost s člankom 7. smatra se da se članak 7. primjenjuje na te sekuritizacije bez obzira na članak 43. stavak 1.

5.   Na sekuritizacije čiji su vrijednosni papiri izdani na dan 1. siječnja 2011. ili poslije, ali prije 1. siječnja 2019., i u odnosu na sekuritizacije čiji su vrijednosni papiri izdani prije 1. siječnja 2011. ako su nove odnosne izloženosti dodane ili zamijenjene nakon 31. prosinca 2014., i dalje se primjenjuju zahtjevi u vezi s dubinskom analizom kako su predviđeni u Uredbi (EU) br. 575/2013, Delegiranoj uredbi (EU) 2015/35 odnosno Delegiranoj uredbi (EU) br. 231/2013 u verziji koja se primjenjuje 31. prosinca 2018.

6.   Za sekuritizacije čiji su vrijednosni papiri izdani prije 1. siječnja 2019., kreditne institucije ili investicijska društva kako su definirani u članku 4. stavku 1. točkama 1. i 2. Uredbe (EU) br. 575/2013, društva za osiguranje kako su definirana člankom 13. točkom 1. Direktive 2009/138/EZ, društva za reosiguranje kako su definirana člankom 13. točkom 4. Direktive 2009/138/EZ i upravitelji alternativnih investicijskih fondova (UAIF-i) kako su definirani člankom 4. stavkom 1. točkom (b) Direktive 2011/61/EU nastavljaju primjenjivati članak 405. Uredbe (EU) br. 575/2013 i poglavlja I., II. i III. te članak 22. Delegirane uredbe (EU) br. 625/2014, članke 254. i 255. Delegirane uredbe (EU) 2015/35 odnosno članak 51. Delegirane uredbe (EU) br. 231/2013 u verziji koja se primjenjuje na dan 31. prosinca 2018.

7.   Do primjene regulatornih tehničkih standarda koje Komisija donosi u skladu s člankom 6. stavkom 7. ove Uredbe inicijatori, sponzori ili izvorni zajmodavac za potrebe obveza iz članka 6. ove Uredbe primjenjuju poglavlje I., II. i III. te članak 22. Delegirane uredbe (EU) br. 625/2014 na sekuritizacije čiji su vrijednosni papiri izdani na dan 1. siječnja 2019. ili poslije.

8.   Do primjene regulatornih tehničkih standarda koje Komisija donosi u skladu s člankom 7. stavkom 3. ove Uredbe inicijatori, sponzori i SSPN-i, zbog obveza utvrđenih u članku 7. stavku 1. prvom podstavku točkama (a) i (e) ove Uredbe, stavljaju na raspolaganje informacije iz u priloga od I. do VIII. Delegirane uredbe (EU) 2015/3 u skladu s člankom 7. stavkom 2. ove Uredbe.

9.   Za potrebe ovog članka u slučaju sekuritizacija koje ne uključuju izdavanje vrijednosnih papira, upućivanje na „sekuritizacije vrijednosnih papira koji su izdani” znači „sekuritizacije čije su početne sekuritizacijske pozicije stvorene”, pod uvjetom da se ova Uredba primjenjuje na sve sekuritizacije kojima se uspostavljaju nove sekuritizacijske pozicije na dan 1. siječnja 2019. ili nakon tog datuma.

Članak 44.

Izvješća

Najkasnije 1. siječnja 2021. i svake tri godine nakon toga Zajednički odbor europskih nadzornih tijela objavljuje izvješće o:

| (a) | provedbi STS zahtjeva iz članaka od 18. do 27.; |
| --- | --- |

(a)

provedbi STS zahtjeva iz članaka od 18. do 27.;

| (b) | ocjeni mjera koje su poduzela nadležna tijela, značajnih rizika i novih osjetljivosti koje su se mogle pojaviti te mjera koje su sudionici na tržištu poduzeli radi daljnje standardizacije sekuritizacijskih dokumenata; |
| --- | --- |

(b)

ocjeni mjera koje su poduzela nadležna tijela, značajnih rizika i novih osjetljivosti koje su se mogle pojaviti te mjera koje su sudionici na tržištu poduzeli radi daljnje standardizacije sekuritizacijskih dokumenata;

| (c) | funkcioniranju zahtjeva u vezi s dubinskom analizom iz članka 5. i zahtjeva za transparentnost iz članka 7. te razini transparentnosti sekuritizacijskog tržišta u Uniji, među ostalim o tome omogućuju li zahtjevi za transparentnost iz članka 7. dovoljan pregled tržišta nadzornim tijelima da mogu izvršavati svoje mandate; |
| --- | --- |

(c)

funkcioniranju zahtjeva u vezi s dubinskom analizom iz članka 5. i zahtjeva za transparentnost iz članka 7. te razini transparentnosti sekuritizacijskog tržišta u Uniji, među ostalim o tome omogućuju li zahtjevi za transparentnost iz članka 7. dovoljan pregled tržišta nadzornim tijelima da mogu izvršavati svoje mandate;

| (d) | zahtjevima iz članka 6., među ostalim njihovo poštovanje od strane sudionika na tržištu te načine zadržavanja rizika u skladu s člankom 6. stavkom 3. |
| --- | --- |

(d)

zahtjevima iz članka 6., među ostalim njihovo poštovanje od strane sudionika na tržištu te načine zadržavanja rizika u skladu s člankom 6. stavkom 3.

Članak 45.

Sintetske sekuritizacije

1.   Do 2. srpnja 2019. EBA, u bliskoj suradnji s ESMA-om i EIOPA-om, objavljuje izvješće o izvedivosti posebnog okvira za jednostavne, transparentne i standardizirane sintetske sekuritizacije, ograničene na bilančne sintetske sekuritizacije.

2.   Do 2. siječnja 2020. Komisija, na temelju izvješća EBA-e iz stavka 1., Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o uspostavi posebnog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sintetsku sekuritizaciju, ograničenu na bilančnu sintetsku sekuritizaciju, prema potrebi zajedno sa zakonodavnim prijedlogom.

Članak 46.

Preispitivanje

Do 1. siječnja 2022. Komisija dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o funkcioniranju ove Uredbe, uz koje, prema potrebi, prilaže zakonodavni prijedlog.

U tom se izvješću posebice razmatraju nalazi izvješća iz članka 44. i ocjenjuju:

| (a) | učinci ove Uredbe, među ostalim uvođenje oznake STS sekuritizacije, na funkcioniranje tržišta sekuritizacija u Uniji, doprinos sekuritizacija realnom gospodarstvu, a posebice na pristup kreditiranju za mala i srednja poduzeća i ulaganja, te međusobnu povezanost financijskih ustanova i stabilnost financijskog sektora; |
| --- | --- |

(a)

učinci ove Uredbe, među ostalim uvođenje oznake STS sekuritizacije, na funkcioniranje tržišta sekuritizacija u Uniji, doprinos sekuritizacija realnom gospodarstvu, a posebice na pristup kreditiranju za mala i srednja poduzeća i ulaganja, te međusobnu povezanost financijskih ustanova i stabilnost financijskog sektora;

| (b) | razlike u uporabi načina iz članka 6. stavka 3., na temelju podataka dostavljenih u skladu s člankom 7. stavkom 1. prvim podstavkom točkom (e) podtočkom iii. Ako se nalazima ustanovi povećanje bonitetnih rizika uzrokovano uporabom načina iz članka 6. stavka 3. točaka (a), (b), (c) i (e), razmatra se odgovarajuća zaštita. |
| --- | --- |

(b)

razlike u uporabi načina iz članka 6. stavka 3., na temelju podataka dostavljenih u skladu s člankom 7. stavkom 1. prvim podstavkom točkom (e) podtočkom iii. Ako se nalazima ustanovi povećanje bonitetnih rizika uzrokovano uporabom načina iz članka 6. stavka 3. točaka (a), (b), (c) i (e), razmatra se odgovarajuća zaštita.

| (c) | je li nakon primjene ove Uredbe došlo do nesrazmjernog rasta broja transakcija iz članka 7. stavka 2. trećeg podstavka te jesu li sudionici na tržištu strukturirali transakcije tako da zaobiđu obvezu stavljanja na raspolaganje informacija putem sekuritizacijskih repozitorija na temelju članka 7.; |
| --- | --- |

(c)

je li nakon primjene ove Uredbe došlo do nesrazmjernog rasta broja transakcija iz članka 7. stavka 2. trećeg podstavka te jesu li sudionici na tržištu strukturirali transakcije tako da zaobiđu obvezu stavljanja na raspolaganje informacija putem sekuritizacijskih repozitorija na temelju članka 7.;

| (d) | postoji li potreba za proširenjem zahtjeva za objavljivanjem na temelju članka 7. kako bi se obuhvatile transakcije iz članka 7. stavka 2. trećeg podstavka i pozicije ulagatelja; |
| --- | --- |

(d)

postoji li potreba za proširenjem zahtjeva za objavljivanjem na temelju članka 7. kako bi se obuhvatile transakcije iz članka 7. stavka 2. trećeg podstavka i pozicije ulagatelja;

| (e) | može li se u području STS sekuritizacija uvesti istovjetan režim za inicijatore, sponzore i SSPN-e iz trećih zemalja, uzimajući u obzir međunarodna kretanja u području sekuritizacije, posebno inicijative u vezi s jednostavnim, transparentnim i usporedivim sekuritizacijama; |
| --- | --- |

(e)

može li se u području STS sekuritizacija uvesti istovjetan režim za inicijatore, sponzore i SSPN-e iz trećih zemalja, uzimajući u obzir međunarodna kretanja u području sekuritizacije, posebno inicijative u vezi s jednostavnim, transparentnim i usporedivim sekuritizacijama;

| (f) | provedba zahtjeva iz članka 22. stavka 4. i je li ih potrebno proširiti na sekuritizacije čije odnosne izloženosti nisu stambeni krediti ili krediti za kupnju automobila ili leasing automobila, s ciljem uključivanja okolišnih, društvenih i upravljačkih kriterija; |
| --- | --- |

(f)

provedba zahtjeva iz članka 22. stavka 4. i je li ih potrebno proširiti na sekuritizacije čije odnosne izloženosti nisu stambeni krediti ili krediti za kupnju automobila ili leasing automobila, s ciljem uključivanja okolišnih, društvenih i upravljačkih kriterija;

| (g) | primjerenost režima provjere treće strane kako je utvrđen u člancima 27. i 28. te potiče li režim izdavanja odobrenja za treće strane iz članka 28. dostatno tržišno natjecanje među trećim stranama te bi li trebalo uvesti promjene nadzornog okvira kako bi se osigurala financijska stabilnost; i |
| --- | --- |

(g)

primjerenost režima provjere treće strane kako je utvrđen u člancima 27. i 28. te potiče li režim izdavanja odobrenja za treće strane iz članka 28. dostatno tržišno natjecanje među trećim stranama te bi li trebalo uvesti promjene nadzornog okvira kako bi se osigurala financijska stabilnost; i

| (h) | postojanje potrebe za dopunom okvira o sekuritizacijama određenog ovom Uredbom uspostavom sustava licenciranih banaka s ograničenom odgovornosti koje bi djelovale kao SSPN-i i imale ekskluzivno pravo kupnje izloženosti od inicijatora te prodavale tražbine osigurane kupljenim izloženostima ulagateljima. |
| --- | --- |

(h)

postojanje potrebe za dopunom okvira o sekuritizacijama određenog ovom Uredbom uspostavom sustava licenciranih banaka s ograničenom odgovornosti koje bi djelovale kao SSPN-i i imale ekskluzivno pravo kupnje izloženosti od inicijatora te prodavale tražbine osigurane kupljenim izloženostima ulagateljima.

Članak 47.

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 16. stavka 2. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od 17. siječnja 2018.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 16. stavka 2. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 16. stavka 2. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 48.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Primjenjuje se od 1. siječnja 2019.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Strasbourgu 12. prosinca 2017.

Za Europski parlament

Predsjednik

A. TAJANI

Za Vijeće

Predsjednik

M. MAASIKAS

---

(1)  
  SL C 219, 17.6.2016., str. 2.

1

(2)  
  SL C 82, 3.3.2016., str. 1.

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od 26. listopada 2017. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 20. studenoga 2017.

3

(4)  Uredba (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (SL L 331, 15.12.2010., str. 1.).

4

(5)  Direktiva 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (SL L 173, 12.6.2014., str. 349.).

5

(6)  Uredba (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 84.).

6

(7)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/35 od 10. listopada 2014. o dopuni Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (SL L 12, 17.1.2015., str. 1.).

7

(8)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/61 od 10. listopada 2014. o dopuni Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za likvidnosnu pokrivenost kreditnih institucija (SL L 11, 17.1.2015., str. 1.).

8

(9)  Uredba (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/78/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 12.).

9

(10)  Direktiva 2008/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o ugovorima o potrošačkim kreditima i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 87/102/EEZ (SL L 133, 22.5.2008., str. 66.).

10

(11)  Direktiva 2014/17/ЕU Europskog parlamenta i Vijeća od 4. veljače 2014. o ugovorima o potrošačkim kreditima koji se odnose na stambene nekretnine i o izmjeni direktiva 2008/48/EZ i 2013/36/EU i Uredbe (EU) br. 1093/2010 (SL L 60, 28.2.2014., str. 34.).

11

(12)  Uredba Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (SL L 287, 29.10.2013., str. 63.).

12

(13)  Direktiva 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) (SL L 302, 17.11.2009., str. 32.).

13

(14)  Direktiva 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (SL L 335, 17.12.2009., str. 1.).

14

(15)  Direktiva 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova i o izmjeni direktiva 2003/41/EZ i 2009/65/EZ te uredbi (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 1095/2010 (SL L 174, 1.7.2011., str. 1.).

15

(16)  Uredba (EZ) br. 1060/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o agencijama za kreditni rejting (SL L 302, 17.11.2009., str. 1.).

16

(17)  Uredba (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (SL L 201, 27.7.2012., str. 1.).

17

(18)  
  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

18

(19)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 625/2014 оd 13. ožujka 2014. o dopuni Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća regulatornim tehničkim standardima kojima se određuju zahtjevi za institucije ulagatelje, sponzore, izvorne zajmodavce i inicijatore koji se odnose na izloženosti prenesenom kreditnom riziku (SL L 174, 13.6.2014., str. 16.).

19

(20)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

20

(21)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 231/2013 od 19. prosinca 2012. o dopuni Direktive 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća u odnosu na izuzeća, opće uvjete poslovanja, depozitare, financijsku polugu, transparentnost i nadzor (SL L 83, 22.3.2013., str. 1.).

21

(22)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/3 оd 30. rujna 2014. o dopuni Uredbe (EZ) br. 1060/2009 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda koji se odnose na zahtjeve za objavu povezane sa strukturiranim financijskim instrumentima (SL L 2, 6.1.2015., str. 57.).

22

(23)  Direktiva (EU) 2016/2341 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o djelatnostima i nadzoru institucija za strukovno mirovinsko osiguranje (SL L 354, 23.12.2016., str. 37.).

23

(24)  Direktiva 2002/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2002. o dodatnom nadzoru kreditnih institucija, društava za osiguranje i investicijskih društava u financijskom konglomeratu i o izmjeni direktiva Vijeća 73/239/EEZ, 79/267/EEZ, 92/49/EEZ, 92/96/EEZ, 93/6/EEZ i 93/22/EEZ i direktiva 98/78/EZ i 2000/12/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 35, 11.2.2003., str. 1.).

24

(25)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

25

(26)  Uredba (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja (SL L 169, 1.7.2015., str. 1.).

26

(27)  Uredba (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje), o izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i o stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/79/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 48.).

27

(28)  Direktiva 2003/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. studenoga 2003. o prospektu koji je potrebno objaviti prilikom javne ponude vrijednosnih papira ili prilikom uvrštavanja u trgovanje te o izmjeni Direktive 2001/34/EZ (SL L 345, 31.12.2003., str. 64.).

28

(29)  Uredba (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o zlouporabi tržišta (Uredba o zlouporabi tržišta) te stavljanju izvan snage Direktive 2003/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i direktiva Komisije 2003/124/EZ, 2003/125/EZ i 2004/72/EZ (SL L 173, 12.6.2014., str. 1.).

29

(30)  Uredba (EU) 2015/2365 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira i ponovne uporabe te o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 337, 23.12.2015., str. 1.).

30

(31)  Direktiva 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava te o izmjeni Direktive Vijeća 82/891/EEZ i direktiva 2001/24/EZ, 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2005/56/EZ, 2007/36/EZ, 2011/35/EU, 2012/30/EU i 2013/36/EU te uredbi (EU) br. 1093/2010 i (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 173, 12.6.2014., str. 190.).

31

(32)  Uredba (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2014. o utvrđivanju jedinstvenih pravila i jedinstvenog postupka za sanaciju kreditnih institucija i određenih investicijskih društava u okviru jedinstvenog sanacijskog mehanizma i jedinstvenog fonda za sanaciju te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 (SL L 225, 30.7.2014., str. 1.).

32

(33)  Direktiva 2003/41/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 3. lipnja 2003. o djelatnostima i nadzoru institucija za strukovno mirovinsko osiguranje (SL L 235, 23.9.2003., str. 10.).

33

(34)  Uredba (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištima financijskih instrumenata i izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 173, 12.6.2014., str. 84.).

34

(35)  Direktiva 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o godišnjim financijskim izvještajima, konsolidiranim financijskim izvještajima i povezanim izvješćima za određene vrste poduzeća, o izmjeni Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ (SL L 182, 29.6.2013., str. 19.).

35

---

| 28.12.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 347/81 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 347/81

---

UREDBA (EU) 2017/2403 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 12. prosinca 2017.

o održivom upravljanju vanjskim ribarskim flotama i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1006/2008

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Uredbom Vijeća (EZ) br. 1006/2008 (3) („Uredba o odobrenjima za ribolov”) uspostavljen je sustav za odobravanje ribolovnih aktivnosti koje ribarska plovila Unije obavljaju izvan voda Unije i za pristup plovila trećih zemalja vodama Unije. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Vijeća (EZ) br. 1006/2008 (3) („Uredba o odobrenjima za ribolov”) uspostavljen je sustav za odobravanje ribolovnih aktivnosti koje ribarska plovila Unije obavljaju izvan voda Unije i za pristup plovila trećih zemalja vodama Unije.

| (2) | Unija je ugovorna stranka Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora od 10. prosinca 1982. (4) (UNCLOS) i ratificirala je Sporazum Ujedinjenih naroda od 4. kolovoza 1995. o provedbi odredaba Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora u pogledu očuvanja i upravljanja pograničnim ribljim stokovima i visokomigracijskim ribljim stokovima (5). Tim međunarodnim odredbama utvrđuje se načelo da sve države moraju donijeti odgovarajuće mjere kako bi osigurale održivo upravljanje morskim resursima i njihovo očuvanje te kako bi s tim ciljem međusobno surađivale. |
| --- | --- |

(2)

Unija je ugovorna stranka Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora od 10. prosinca 1982. (4) (UNCLOS) i ratificirala je Sporazum Ujedinjenih naroda od 4. kolovoza 1995. o provedbi odredaba Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora u pogledu očuvanja i upravljanja pograničnim ribljim stokovima i visokomigracijskim ribljim stokovima (5). Tim međunarodnim odredbama utvrđuje se načelo da sve države moraju donijeti odgovarajuće mjere kako bi osigurale održivo upravljanje morskim resursima i njihovo očuvanje te kako bi s tim ciljem međusobno surađivale.

| (3) | Unija je prihvatila Sporazum Organizacije za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda od 24. studenoga 1993. o promicanju sukladnosti ribarskih plovila na otvorenom moru s međunarodnim mjerama za očuvanje i gospodarenje (6). U tom se sporazumu utvrđuje da ugovorna stranka ne smije dodijeliti odobrenje za uporabu plovila za ribolovne aktivnosti na otvorenome moru ako nisu ispunjeni određeni uvjeti, kao i da mora primijeniti sankcije ako nisu ispunjene određene obveze u pogledu izvješćivanja. |
| --- | --- |

(3)

Unija je prihvatila Sporazum Organizacije za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda od 24. studenoga 1993. o promicanju sukladnosti ribarskih plovila na otvorenom moru s međunarodnim mjerama za očuvanje i gospodarenje (6). U tom se sporazumu utvrđuje da ugovorna stranka ne smije dodijeliti odobrenje za uporabu plovila za ribolovne aktivnosti na otvorenome moru ako nisu ispunjeni određeni uvjeti, kao i da mora primijeniti sankcije ako nisu ispunjene određene obveze u pogledu izvješćivanja.

| (4) | Unija je podržala Međunarodni plan djelovanja FAO-a za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje („IPOA-NNN”) donesen 2001. U IPOA-NNN-u i Dobrovoljnim smjernicama FAO-a o postupcima države zastave koji su podržani 2014. naglašava se odgovornost države zastave da osigura dugoročno očuvanje i održivo iskorištavanje živih morskih resursa i morskih ekosustava. U IPOA-NNN-u predviđeno je da bi država zastave trebala izdavati odobrenja plovilima koja plove pod njezinom zastavom za obavljanje ribolovnih aktivnosti u vodama koje nisu pod njezinim suverenitetom ili jurisdikcijom. U tim Dobrovoljnim smjernicama preporučuje se i da odobrenje dodjeljuju država zastave i obalna država kada se ribolovne aktivnosti obavljaju u okviru sporazuma o pristupu ribolovu ili čak izvan takvog sporazuma. Obje bi se trebale uvjeriti u to da se takvim aktivnostima ne ugrožava održivost stokova u vodama obalne države. |
| --- | --- |

(4)

Unija je podržala Međunarodni plan djelovanja FAO-a za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje („IPOA-NNN”) donesen 2001. U IPOA-NNN-u i Dobrovoljnim smjernicama FAO-a o postupcima države zastave koji su podržani 2014. naglašava se odgovornost države zastave da osigura dugoročno očuvanje i održivo iskorištavanje živih morskih resursa i morskih ekosustava. U IPOA-NNN-u predviđeno je da bi država zastave trebala izdavati odobrenja plovilima koja plove pod njezinom zastavom za obavljanje ribolovnih aktivnosti u vodama koje nisu pod njezinim suverenitetom ili jurisdikcijom. U tim Dobrovoljnim smjernicama preporučuje se i da odobrenje dodjeljuju država zastave i obalna država kada se ribolovne aktivnosti obavljaju u okviru sporazuma o pristupu ribolovu ili čak izvan takvog sporazuma. Obje bi se trebale uvjeriti u to da se takvim aktivnostima ne ugrožava održivost stokova u vodama obalne države.

| (5) | U 2014. sve članice FAO-a, uključujući Uniju i njezine partnerske zemlje u razvoju, jednoglasno su usvojile Dobrovoljne smjernice za očuvanje održivog artizanalnog ribolova u kontekstu sigurnosti opskrbe hranom i iskorjenjivanja siromaštva. U točki 5.7. tih smjernica naglašeno je da bi artizanalni ribolov trebalo pomno razmotriti prije sklapanja sporazumâ o pristupu resursima s trećim zemljama i trećim stranama. U tim je smjernicama pozvano na donošenje mjera za dugoročno očuvanje ribolovnih resursa i njihovo održivo iskorištavanje te na osiguravanje ekološke osnove za proizvodnju hrane te je istaknuta važnost okolišnih standarda za ribolovne aktivnosti izvan voda Unije, koji uključuju pristup upravljanju ribarstvom utemeljen na ekosustavu, zajedno s predostrožnim pristupom. |
| --- | --- |

(5)

U 2014. sve članice FAO-a, uključujući Uniju i njezine partnerske zemlje u razvoju, jednoglasno su usvojile Dobrovoljne smjernice za očuvanje održivog artizanalnog ribolova u kontekstu sigurnosti opskrbe hranom i iskorjenjivanja siromaštva. U točki 5.7. tih smjernica naglašeno je da bi artizanalni ribolov trebalo pomno razmotriti prije sklapanja sporazumâ o pristupu resursima s trećim zemljama i trećim stranama. U tim je smjernicama pozvano na donošenje mjera za dugoročno očuvanje ribolovnih resursa i njihovo održivo iskorištavanje te na osiguravanje ekološke osnove za proizvodnju hrane te je istaknuta važnost okolišnih standarda za ribolovne aktivnosti izvan voda Unije, koji uključuju pristup upravljanju ribarstvom utemeljen na ekosustavu, zajedno s predostrožnim pristupom.

| (6) | Ako postoje dokazi za to da uvjeti na temelju kojih je izdano odobrenje za ribolov više nisu ispunjeni, država članica zastave trebala bi poduzeti odgovarajuće mjere, uključujući izmjenu ili povlačenje odobrenja te, bude li potrebno, nametanje učinkovitih, proporcionalnih i odvraćajućih sankcija. Ako u ribarstvu u okviru regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom ili ribarstvu na temelju sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu ribarsko plovilo Unije ne ispunjava uvjete za odobrenje za ribolov, a država članica ne poduzme odgovarajuće mjere kako bi tu situaciju popravila, čak ni nakon što to od nje zatraži Komisija, Komisija bi trebala zaključiti da nisu poduzete odgovarajuće mjere. Slijedom toga Komisija bi trebala poduzeti dodatne mjere kako bi bila sigurna da dotično plovilo neće obavljati ribolov dok god uvjeti ne budu ispunjeni. |
| --- | --- |

(6)

Ako postoje dokazi za to da uvjeti na temelju kojih je izdano odobrenje za ribolov više nisu ispunjeni, država članica zastave trebala bi poduzeti odgovarajuće mjere, uključujući izmjenu ili povlačenje odobrenja te, bude li potrebno, nametanje učinkovitih, proporcionalnih i odvraćajućih sankcija. Ako u ribarstvu u okviru regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom ili ribarstvu na temelju sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu ribarsko plovilo Unije ne ispunjava uvjete za odobrenje za ribolov, a država članica ne poduzme odgovarajuće mjere kako bi tu situaciju popravila, čak ni nakon što to od nje zatraži Komisija, Komisija bi trebala zaključiti da nisu poduzete odgovarajuće mjere. Slijedom toga Komisija bi trebala poduzeti dodatne mjere kako bi bila sigurna da dotično plovilo neće obavljati ribolov dok god uvjeti ne budu ispunjeni.

| (7) | Na sastanku na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju održanom 25. rujna 2015. Unija se obvezala provesti rezoluciju u koju je uvršten zaključni dokument naslovljen „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.”, uključujući cilj održivog razvoja br. 14. „za očuvanje i održivo iskorištavanje oceana, mora i morskih resursa s ciljem održivog razvoja”, kao i cilj održivog razvoja br. 12. „za osiguravanje održivih obrazaca potrošnje i proizvodnje” te u njima sadržane ciljne vrijednosti. |
| --- | --- |

(7)

Na sastanku na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju održanom 25. rujna 2015. Unija se obvezala provesti rezoluciju u koju je uvršten zaključni dokument naslovljen „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.”, uključujući cilj održivog razvoja br. 14. „za očuvanje i održivo iskorištavanje oceana, mora i morskih resursa s ciljem održivog razvoja”, kao i cilj održivog razvoja br. 12. „za osiguravanje održivih obrazaca potrošnje i proizvodnje” te u njima sadržane ciljne vrijednosti.

| (8) | Cilj je zajedničke ribarstvene politike (ZRP), kako je utvrđen u Uredbi (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (7) („Osnovna uredba”), osigurati da ribolovne aktivnosti budu okolišno, gospodarski i društveno održive te da se njima upravlja na način koji je u skladu s ciljevima postizanja gospodarskih i društvenih koristi te koristi za zapošljavanje, kao i ciljevima obnove i održavanja ribljih stokova iznad razina kojima se osigurava najviši održivi prinos te da doprinose dostupnosti zaliha hrane. Pri provedbi te politike također je potrebno u obzir uzeti ciljeve razvojne suradnje u skladu s člankom 208. stavkom 1. drugim podstavkom Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”). |
| --- | --- |

(8)

Cilj je zajedničke ribarstvene politike (ZRP), kako je utvrđen u Uredbi (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (7) („Osnovna uredba”), osigurati da ribolovne aktivnosti budu okolišno, gospodarski i društveno održive te da se njima upravlja na način koji je u skladu s ciljevima postizanja gospodarskih i društvenih koristi te koristi za zapošljavanje, kao i ciljevima obnove i održavanja ribljih stokova iznad razina kojima se osigurava najviši održivi prinos te da doprinose dostupnosti zaliha hrane. Pri provedbi te politike također je potrebno u obzir uzeti ciljeve razvojne suradnje u skladu s člankom 208. stavkom 1. drugim podstavkom Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”).

| (9) | Osnovnom uredbom zahtijeva se i da sporazumi o partnerstvu u održivom ribarstvu budu ograničeni na višak ulova u smislu članka 62. stavaka 2. i 3. UNCLOS-a. |
| --- | --- |

(9)

Osnovnom uredbom zahtijeva se i da sporazumi o partnerstvu u održivom ribarstvu budu ograničeni na višak ulova u smislu članka 62. stavaka 2. i 3. UNCLOS-a.

| (10) | U Osnovnoj uredbi naglašava se potreba da se na međunarodnoj razini promiču ciljevi ZRP-a, osiguravajući da ribolovne aktivnosti Unije izvan voda Unije budu utemeljene na istim načelima i standardima koji se primjenjuju na temelju prava Unije, uz istodobno promicanje ravnopravnih uvjeta za subjekte Unije i subjekte trećih zemalja. |
| --- | --- |

(10)

U Osnovnoj uredbi naglašava se potreba da se na međunarodnoj razini promiču ciljevi ZRP-a, osiguravajući da ribolovne aktivnosti Unije izvan voda Unije budu utemeljene na istim načelima i standardima koji se primjenjuju na temelju prava Unije, uz istodobno promicanje ravnopravnih uvjeta za subjekte Unije i subjekte trećih zemalja.

| (11) | Uredbom o odobrenjima za ribolov željelo se uspostaviti zajednički temelj za izdavanje odobrenja za ribolovne aktivnosti koje plovila Unije trebaju obavljati izvan voda Unije s ciljem podupiranja borbe protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog („NNN”) ribolova i bolje kontrole i praćenja flote Unije širom svijeta, kao i uvjeta za odobravanje ribolova koji plovila trećih zemalja obavljaju u vodama Unije. |
| --- | --- |

(11)

Uredbom o odobrenjima za ribolov željelo se uspostaviti zajednički temelj za izdavanje odobrenja za ribolovne aktivnosti koje plovila Unije trebaju obavljati izvan voda Unije s ciljem podupiranja borbe protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog („NNN”) ribolova i bolje kontrole i praćenja flote Unije širom svijeta, kao i uvjeta za odobravanje ribolova koji plovila trećih zemalja obavljaju u vodama Unije.

| (12) | Uredba Vijeća (EZ) br. 1005/2008 (8) („Uredba o ribolovu NNN”) donesena je usporedno s Uredbom o odobrenjima za ribolov, a Uredba Vijeća (EZ) br. 1224/2009 (9) („Uredba o kontroli”) donesena je godinu dana kasnije. Te su uredbe tri provedbena stupa odredaba ZRP-a o kontroli i provedbi. |
| --- | --- |

(12)

Uredba Vijeća (EZ) br. 1005/2008 (8) („Uredba o ribolovu NNN”) donesena je usporedno s Uredbom o odobrenjima za ribolov, a Uredba Vijeća (EZ) br. 1224/2009 (9) („Uredba o kontroli”) donesena je godinu dana kasnije. Te su uredbe tri provedbena stupa odredaba ZRP-a o kontroli i provedbi.

| (13) | Međutim, Uredba o ribolovu NNN, Uredba o odobrenjima za ribolov i Uredba o kontroli nisu provedene dosljedno, a osobito je bilo nedosljednosti između Uredbe o odobrenjima za ribolov i Uredbe o kontroli. Provedbom Uredbe o odobrenjima za ribolov također su otkrivene neke manjkavosti, s obzirom na to da nisu obuhvaćeni neki izazovi u pogledu kontrole, poput zakupljivanja, zamjene zastava i izdavanja odobrenja za ribolov koja nadležno tijelo treće zemlje izdaje ribarskim plovilima Unije izvan okvira sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu („izravna odobrenja”). Osim toga, neke su se obveze izvješćivanja pokazale problematičnima, kao i raspodjela administrativnih uloga između država članica i Komisije. |
| --- | --- |

(13)

Međutim, Uredba o ribolovu NNN, Uredba o odobrenjima za ribolov i Uredba o kontroli nisu provedene dosljedno, a osobito je bilo nedosljednosti između Uredbe o odobrenjima za ribolov i Uredbe o kontroli. Provedbom Uredbe o odobrenjima za ribolov također su otkrivene neke manjkavosti, s obzirom na to da nisu obuhvaćeni neki izazovi u pogledu kontrole, poput zakupljivanja, zamjene zastava i izdavanja odobrenja za ribolov koja nadležno tijelo treće zemlje izdaje ribarskim plovilima Unije izvan okvira sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu („izravna odobrenja”). Osim toga, neke su se obveze izvješćivanja pokazale problematičnima, kao i raspodjela administrativnih uloga između država članica i Komisije.

| (14) | Temeljno je načelo ove Uredbe da bi svakom ribarskom plovilu Unije koje obavlja ribolov izvan voda Unije odobrenje trebala izdati njegova država zastave te bi ga trebalo na odgovarajući način nadzirati, bez obzira na to gdje to plovilo djeluje i bez obzira na okvir u kojem djeluje. Izdavanje odobrenja trebalo bi biti uvjetovano ispunjavanjem osnovnog skupa zajedničkih kriterija prihvatljivosti. Informacije koje države članice prikupljaju i dostavljaju Komisiji trebale bi joj omogućiti da intervenira u praćenju ribolovnih operacija svih ribarskih plovila Unije u bilo kojem području izvan voda Unije i u bilo kojem trenutku. |
| --- | --- |

(14)

Temeljno je načelo ove Uredbe da bi svakom ribarskom plovilu Unije koje obavlja ribolov izvan voda Unije odobrenje trebala izdati njegova država zastave te bi ga trebalo na odgovarajući način nadzirati, bez obzira na to gdje to plovilo djeluje i bez obzira na okvir u kojem djeluje. Izdavanje odobrenja trebalo bi biti uvjetovano ispunjavanjem osnovnog skupa zajedničkih kriterija prihvatljivosti. Informacije koje države članice prikupljaju i dostavljaju Komisiji trebale bi joj omogućiti da intervenira u praćenju ribolovnih operacija svih ribarskih plovila Unije u bilo kojem području izvan voda Unije i u bilo kojem trenutku.

| (15) | Posljednjih je godina došlo do znatnih poboljšanja u vanjskoj ribarstvenoj politici Unije u pogledu uvjeta sporazumâ o partnerstvu u održivom ribarstvu i pažljive provedbe odredaba. Zaštita interesa Unije u pogledu prava na pristup i uvjeta u okviru sporazumâ o partnerstvu u održivom ribarstvu trebala bi stoga biti prioritetan cilj vanjske ribarstvene politike Unije, a slični bi se uvjeti trebali primjenjivati na aktivnosti Unije izvan područja primjene sporazumâ o partnerstvu u održivom ribarstvu. |
| --- | --- |

(15)

Posljednjih je godina došlo do znatnih poboljšanja u vanjskoj ribarstvenoj politici Unije u pogledu uvjeta sporazumâ o partnerstvu u održivom ribarstvu i pažljive provedbe odredaba. Zaštita interesa Unije u pogledu prava na pristup i uvjeta u okviru sporazumâ o partnerstvu u održivom ribarstvu trebala bi stoga biti prioritetan cilj vanjske ribarstvene politike Unije, a slični bi se uvjeti trebali primjenjivati na aktivnosti Unije izvan područja primjene sporazumâ o partnerstvu u održivom ribarstvu.

| (16) | Pomoćna plovila mogu imati znatan utjecaj na način na koji ribarska plovila obavljaju svoje ribolovne operacije i na količinu ribe koju mogu uloviti. Stoga je potrebno uzeti ih u obzir u postupcima odobravanja i izvješćivanja utvrđenima u ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(16)

Pomoćna plovila mogu imati znatan utjecaj na način na koji ribarska plovila obavljaju svoje ribolovne operacije i na količinu ribe koju mogu uloviti. Stoga je potrebno uzeti ih u obzir u postupcima odobravanja i izvješćivanja utvrđenima u ovoj Uredbi.

| (17) | Aktivnosti zamjene zastave postaju problematične kada se njima žele zaobići pravila ZRP-a ili postojeće mjere za očuvanje i upravljanje. Unija bi stoga trebala moći definirati, otkriti i spriječiti takve aktivnosti. Tijekom cijelog životnog vijeka plovila u vlasništvu subjekta iz Unije, bez obzira na to pod kojom zastavom ili zastavama plovi, trebalo bi osigurati sljedivost i odgovarajuće praćenje ispunjavanja zahtjeva u prošlosti. Toj bi svrsi trebao poslužiti i zahtjev da Međunarodna pomorska organizacija (IMO) dodjeljuje jedinstveni broj plovila kada se to zahtijeva pravom Unije. |
| --- | --- |

(17)

Aktivnosti zamjene zastave postaju problematične kada se njima žele zaobići pravila ZRP-a ili postojeće mjere za očuvanje i upravljanje. Unija bi stoga trebala moći definirati, otkriti i spriječiti takve aktivnosti. Tijekom cijelog životnog vijeka plovila u vlasništvu subjekta iz Unije, bez obzira na to pod kojom zastavom ili zastavama plovi, trebalo bi osigurati sljedivost i odgovarajuće praćenje ispunjavanja zahtjeva u prošlosti. Toj bi svrsi trebao poslužiti i zahtjev da Međunarodna pomorska organizacija (IMO) dodjeljuje jedinstveni broj plovila kada se to zahtijeva pravom Unije.

| (18) | Plovila Unije u vodama trećih zemalja mogu djelovati ili na temelju odredaba sporazumâ o partnerstvu u održivom ribarstvu sklopljenih između Unije i trećih zemalja ili tako da im treće zemlje izdaju izravna odobrenja za ribolov ako na snazi nije sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu. U oba bi se slučaja te aktivnosti trebale obavljati na transparentan i održiv način. Države članice zastave mogu plovila koja plove pod njihovom zastavom ovlastiti za to da od trećih zemalja koje su obalne države traže i dobivaju izravna odobrenja, prema definiranom skupu kriterija i podložno praćenju. Ribolovna operacija trebala bi biti odobrena kada se država članica zastave uvjeri da se tom ribolovnom aktivnošću neće ugroziti održivost i ako Komisija nema opravdanih primjedaba. Subjekt bi trebao moći započeti ribolovne operacije tek nakon što mu odobrenje izdaju i država članica zastave i obalna država. |
| --- | --- |

(18)

Plovila Unije u vodama trećih zemalja mogu djelovati ili na temelju odredaba sporazumâ o partnerstvu u održivom ribarstvu sklopljenih između Unije i trećih zemalja ili tako da im treće zemlje izdaju izravna odobrenja za ribolov ako na snazi nije sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu. U oba bi se slučaja te aktivnosti trebale obavljati na transparentan i održiv način. Države članice zastave mogu plovila koja plove pod njihovom zastavom ovlastiti za to da od trećih zemalja koje su obalne države traže i dobivaju izravna odobrenja, prema definiranom skupu kriterija i podložno praćenju. Ribolovna operacija trebala bi biti odobrena kada se država članica zastave uvjeri da se tom ribolovnom aktivnošću neće ugroziti održivost i ako Komisija nema opravdanih primjedaba. Subjekt bi trebao moći započeti ribolovne operacije tek nakon što mu odobrenje izdaju i država članica zastave i obalna država.

| (19) | Ribarskim plovilima Unije nije dopušteno obavljati ribolov u vodama koje su pod jurisdikcijom ili suverenitetom trećih zemalja s kojima Unija ima sporazum, ali bez protokola na snazi. U slučaju takvog sporazuma, kada najmanje tri godine na snazi nije nikakav protokol, Komisija bi trebala ispitati razloge takve situacije i poduzeti odgovarajuće mjere, koje mogu uključivati prijedlog o pregovorima o novom protokolu. |
| --- | --- |

(19)

Ribarskim plovilima Unije nije dopušteno obavljati ribolov u vodama koje su pod jurisdikcijom ili suverenitetom trećih zemalja s kojima Unija ima sporazum, ali bez protokola na snazi. U slučaju takvog sporazuma, kada najmanje tri godine na snazi nije nikakav protokol, Komisija bi trebala ispitati razloge takve situacije i poduzeti odgovarajuće mjere, koje mogu uključivati prijedlog o pregovorima o novom protokolu.

| (20) | Posebno pitanje koje se odnosi na sporazume o partnerstvu u održivom ribarstvu preraspodjela je nedovoljno iskorištenih ribolovnih mogućnosti, do koje dolazi kada se ribolovne mogućnosti dodijeljene državama članicama na temelju relevantnih uredaba Vijeća ne iskoriste u cijelosti. S obzirom na to da se troškovi pristupa ribolovu utvrđeni u sporazumima o partnerstvu u održivom ribarstvu većim dijelom financiraju iz općeg proračuna Unije, sustav privremene preraspodjele i podraspodjele važan je kako bi se zaštitili financijski interesi Unije i kako bi se osiguralo da nijedna plaćena ribolovna mogućnost ne propadne. Stoga je potrebno pojasniti i poboljšati te sustave raspodjele, koji bi trebali biti krajnja mjera. Njihova bi primjena trebala biti privremena i ne bi trebala utjecati na prvotnu raspodjelu ribolovnih mogućnosti među državama članicama u skladu s primjenjivim načelima relativne stabilnosti. Do preraspodjele bi trebalo doći samo kada su se relevantne države članice odrekle svojih prava na to da ribolovne mogućnosti razmjenjuju među sobom te bi se njome ponajprije trebalo baviti u kontekstu sporazumâ o partnerstvu u održivom ribarstvu kojima se daje pristup mješovitom ribolovu. |
| --- | --- |

(20)

Posebno pitanje koje se odnosi na sporazume o partnerstvu u održivom ribarstvu preraspodjela je nedovoljno iskorištenih ribolovnih mogućnosti, do koje dolazi kada se ribolovne mogućnosti dodijeljene državama članicama na temelju relevantnih uredaba Vijeća ne iskoriste u cijelosti. S obzirom na to da se troškovi pristupa ribolovu utvrđeni u sporazumima o partnerstvu u održivom ribarstvu većim dijelom financiraju iz općeg proračuna Unije, sustav privremene preraspodjele i podraspodjele važan je kako bi se zaštitili financijski interesi Unije i kako bi se osiguralo da nijedna plaćena ribolovna mogućnost ne propadne. Stoga je potrebno pojasniti i poboljšati te sustave raspodjele, koji bi trebali biti krajnja mjera. Njihova bi primjena trebala biti privremena i ne bi trebala utjecati na prvotnu raspodjelu ribolovnih mogućnosti među državama članicama u skladu s primjenjivim načelima relativne stabilnosti. Do preraspodjele bi trebalo doći samo kada su se relevantne države članice odrekle svojih prava na to da ribolovne mogućnosti razmjenjuju među sobom te bi se njome ponajprije trebalo baviti u kontekstu sporazumâ o partnerstvu u održivom ribarstvu kojima se daje pristup mješovitom ribolovu.

| (21) | Ako treća zemlja nije stranka regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom, Unija može s trećom zemljom s kojom se razmatra sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu nastojati predvidjeti dodjelu dijela financijskih resursa namijenjenih sektorskoj potpori u svrhu olakšavanja pridruživanja dotične treće zemlje toj regionalnoj organizaciji za upravljanje ribarstvom. |
| --- | --- |

(21)

Ako treća zemlja nije stranka regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom, Unija može s trećom zemljom s kojom se razmatra sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu nastojati predvidjeti dodjelu dijela financijskih resursa namijenjenih sektorskoj potpori u svrhu olakšavanja pridruživanja dotične treće zemlje toj regionalnoj organizaciji za upravljanje ribarstvom.

| (22) | Država članica zastave trebala bi također odobravati ribolovne operacije koje se odvijaju pod okriljem regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom i ribolovne operacije na otvorenome moru te bi te operacije trebale biti usklađene s posebnim pravilima regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom ili pravom Unije kojim se uređuju ribolovne operacije na otvorenome moru. |
| --- | --- |

(22)

Država članica zastave trebala bi također odobravati ribolovne operacije koje se odvijaju pod okriljem regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom i ribolovne operacije na otvorenome moru te bi te operacije trebale biti usklađene s posebnim pravilima regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom ili pravom Unije kojim se uređuju ribolovne operacije na otvorenome moru.

| (23) | Radi provedbe međunarodnih obveza Unije u okviru regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom i u skladu s ciljevima iz članka 28. Osnovne uredbe Unija bi trebala poticati periodičke ocjene uspješnosti koje provode neovisna tijela te imati aktivnu ulogu u uspostavi i jačanju odbora za provedbu u svim regionalnim organizacijama za upravljanje ribarstvom čija je ugovorna stranka. Osobito bi trebala osigurati da ti odbori za provedbu obavljaju opći nadzor provedbe vanjske ribarstvene politike i mjera o kojima je odlučeno u okviru regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom. |
| --- | --- |

(23)

Radi provedbe međunarodnih obveza Unije u okviru regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom i u skladu s ciljevima iz članka 28. Osnovne uredbe Unija bi trebala poticati periodičke ocjene uspješnosti koje provode neovisna tijela te imati aktivnu ulogu u uspostavi i jačanju odbora za provedbu u svim regionalnim organizacijama za upravljanje ribarstvom čija je ugovorna stranka. Osobito bi trebala osigurati da ti odbori za provedbu obavljaju opći nadzor provedbe vanjske ribarstvene politike i mjera o kojima je odlučeno u okviru regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom.

| (24) | Učinkovito upravljanje dogovorima o zakupljivanju važno je kako bi se osiguralo da se ne ugrozi učinkovitost mjera očuvanja i upravljanja te kako bi se osiguralo održivo iskorištavanje živih morskih resursa. Stoga je potrebno utvrditi pravni okvir kojim se Uniji pomaže da bolje prati aktivnosti ribarskih plovila Unije i koja su zakupile ili treće zemlje ili subjekti iz Unije na temelju pravila koja je donijela relevantna regionalna organizacija za upravljanje ribarstvom. |
| --- | --- |

(24)

Učinkovito upravljanje dogovorima o zakupljivanju važno je kako bi se osiguralo da se ne ugrozi učinkovitost mjera očuvanja i upravljanja te kako bi se osiguralo održivo iskorištavanje živih morskih resursa. Stoga je potrebno utvrditi pravni okvir kojim se Uniji pomaže da bolje prati aktivnosti ribarskih plovila Unije i koja su zakupile ili treće zemlje ili subjekti iz Unije na temelju pravila koja je donijela relevantna regionalna organizacija za upravljanje ribarstvom.

| (25) | Za prekrcaje na moru ne postoji valjana kontrola koju provodi država zastave ili obalna država te su oni stoga za subjekte mogući način prijevoza nezakonitog ulova. Prekrcaji koje izvršavaju plovila Unije na otvorenome moru i u okviru izravnih odobrenja trebali bi podlijegati prethodnom obavješćivanju kada se provode izvan luke. Države članice trebale bi jednom godišnje obavješćivati Komisiju o svim operacijama prekrcaja koje izvršavaju njihova plovila. |
| --- | --- |

(25)

Za prekrcaje na moru ne postoji valjana kontrola koju provodi država zastave ili obalna država te su oni stoga za subjekte mogući način prijevoza nezakonitog ulova. Prekrcaji koje izvršavaju plovila Unije na otvorenome moru i u okviru izravnih odobrenja trebali bi podlijegati prethodnom obavješćivanju kada se provode izvan luke. Države članice trebale bi jednom godišnje obavješćivati Komisiju o svim operacijama prekrcaja koje izvršavaju njihova plovila.

| (26) | Postupci bi za subjekte iz Unije i iz trećih zemalja, kao i za njihova nadležna tijela, trebali biti transparentni i predvidljivi. |
| --- | --- |

(26)

Postupci bi za subjekte iz Unije i iz trećih zemalja, kao i za njihova nadležna tijela, trebali biti transparentni i predvidljivi.

| (27) | Trebalo bi osigurati razmjenu podataka između država članica i Komisije u elektroničkom obliku, kako je predviđeno Uredbom o kontroli. Države članice trebale bi prikupljati sve tražene podatke o svojim flotama i njihovim ribolovnim operacijama, upravljati tim podacima i stavljati ih na raspolaganje Komisiji. Osim toga, prema potrebi trebale bi surađivati međusobno, s Komisijom i s trećim zemljama kako bi koordinirale te aktivnosti prikupljanja podataka. |
| --- | --- |

(27)

Trebalo bi osigurati razmjenu podataka između država članica i Komisije u elektroničkom obliku, kako je predviđeno Uredbom o kontroli. Države članice trebale bi prikupljati sve tražene podatke o svojim flotama i njihovim ribolovnim operacijama, upravljati tim podacima i stavljati ih na raspolaganje Komisiji. Osim toga, prema potrebi trebale bi surađivati međusobno, s Komisijom i s trećim zemljama kako bi koordinirale te aktivnosti prikupljanja podataka.

| (28) | S ciljem povećanja transparentnosti i dostupnosti informacija o odobrenjima Unije za ribolov, Komisija bi trebala uspostaviti elektroničku bazu podataka o odobrenjima za ribolov koja bi sadržavala dio dostupan javnosti i zaštićeni dio. Informacije u bazi podataka Unije o odobrenjima za ribolov uključuju osobne podatke. Obrada osobnih podataka na temelju ove Uredbe trebala bi biti usklađena s Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (10), Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (11) i primjenjivim nacionalnim zakonima. |
| --- | --- |

(28)

S ciljem povećanja transparentnosti i dostupnosti informacija o odobrenjima Unije za ribolov, Komisija bi trebala uspostaviti elektroničku bazu podataka o odobrenjima za ribolov koja bi sadržavala dio dostupan javnosti i zaštićeni dio. Informacije u bazi podataka Unije o odobrenjima za ribolov uključuju osobne podatke. Obrada osobnih podataka na temelju ove Uredbe trebala bi biti usklađena s Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (10), Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (11) i primjenjivim nacionalnim zakonima.

| (29) | Kako bi se na ispravan način riješilo pitanje pristupa ribarskih plovila koja plove pod zastavom treće zemlje vodama Unije, relevantna pravila trebala bi biti usklađena s onima koja se primjenjuju na ribarska plovila Unije, u skladu s Uredbom o kontroli. Osobito bi se članak 33. te uredbe koji se odnosi na izvješćivanje o ulovu i podacima povezanima s ulovom trebao primjenjivati i na plovila trećih zemalja koja obavljaju ribolov u vodama Unije. |
| --- | --- |

(29)

Kako bi se na ispravan način riješilo pitanje pristupa ribarskih plovila koja plove pod zastavom treće zemlje vodama Unije, relevantna pravila trebala bi biti usklađena s onima koja se primjenjuju na ribarska plovila Unije, u skladu s Uredbom o kontroli. Osobito bi se članak 33. te uredbe koji se odnosi na izvješćivanje o ulovu i podacima povezanima s ulovom trebao primjenjivati i na plovila trećih zemalja koja obavljaju ribolov u vodama Unije.

| (30) | Ribarska plovila iz trećih zemalja koja nemaju odobrenje dodijeljeno na temelju ove Uredbe trebalo bi obvezati da, kada plove vodama Unije, osiguraju da njihov ribolovni alat bude postavljen na takav način da ga nije moguće odmah upotrijebiti za ribolovne operacije. |
| --- | --- |

(30)

Ribarska plovila iz trećih zemalja koja nemaju odobrenje dodijeljeno na temelju ove Uredbe trebalo bi obvezati da, kada plove vodama Unije, osiguraju da njihov ribolovni alat bude postavljen na takav način da ga nije moguće odmah upotrijebiti za ribolovne operacije.

| (31) | Države članice trebale bi biti odgovorne za kontrolu ribolovnih operacija plovila trećih zemalja u vodama Unije te, u slučaju kršenja, za njihovo evidentiranje u nacionalnom registru predviđenom člankom 93. Uredbe o kontroli. |
| --- | --- |

(31)

Države članice trebale bi biti odgovorne za kontrolu ribolovnih operacija plovila trećih zemalja u vodama Unije te, u slučaju kršenja, za njihovo evidentiranje u nacionalnom registru predviđenom člankom 93. Uredbe o kontroli.

| (32) | Ribarska plovila treće zemlje koja obavljaju ribolov u okviru sporazumâ o razmjeni ili zajedničkom upravljanju trebala bi poštovati kvote koje im je dodijelila njihova država zastave u vodama Unije. Kada plovila treće zemlje u ribolovu prelove kvote koje su im dodijeljene za stokove u vodama Unije, Komisija bi trebala poduzeti smanjenje kvota dodijeljenih tim trećim zemljama u narednim godinama. U tim slučajevima smanjenje kvota koje treba poduzeti Komisija u slučaju prelova treba shvatiti kao doprinos koji Komisija daje u okviru savjetovanja s obalnim državama. |
| --- | --- |

(32)

Ribarska plovila treće zemlje koja obavljaju ribolov u okviru sporazumâ o razmjeni ili zajedničkom upravljanju trebala bi poštovati kvote koje im je dodijelila njihova država zastave u vodama Unije. Kada plovila treće zemlje u ribolovu prelove kvote koje su im dodijeljene za stokove u vodama Unije, Komisija bi trebala poduzeti smanjenje kvota dodijeljenih tim trećim zemljama u narednim godinama. U tim slučajevima smanjenje kvota koje treba poduzeti Komisija u slučaju prelova treba shvatiti kao doprinos koji Komisija daje u okviru savjetovanja s obalnim državama.

| (33) | Kako bi se pojednostavnili postupci izdavanja odobrenja, države članice i Komisija trebale bi upotrebljavati zajednički sustav za razmjenu i pohranu podataka kako bi dostavile potrebne podatke i ažurirale ih, a administrativno opterećenje istodobno svele na najmanju moguću mjeru. |
| --- | --- |

(33)

Kako bi se pojednostavnili postupci izdavanja odobrenja, države članice i Komisija trebale bi upotrebljavati zajednički sustav za razmjenu i pohranu podataka kako bi dostavile potrebne podatke i ažurirale ih, a administrativno opterećenje istodobno svele na najmanju moguću mjeru.

| (34) | Kako bi se u obzir uzeo tehnološki napredak i mogući novi naknadni zahtjevi međunarodnog prava, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s donošenjem izmjena Priloga ovoj Uredbi u kojem se utvrđuje popis informacija koje subjekt treba dostaviti kako bi dobio odobrenje za ribolov te u vezi s dopunom uvjeta za izdavanje odobrenja za ribolov iz članka 10. u mjeri potrebnoj kako bi se u pravu Unije odrazio ishod savjetovanjâ između Unije i trećih zemalja s kojima je Unija sklopila sporazum, ili ishod dogovorâ s obalnim državama s kojima dijeli riblje stokove. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (12). Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(34)

Kako bi se u obzir uzeo tehnološki napredak i mogući novi naknadni zahtjevi međunarodnog prava, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s donošenjem izmjena Priloga ovoj Uredbi u kojem se utvrđuje popis informacija koje subjekt treba dostaviti kako bi dobio odobrenje za ribolov te u vezi s dopunom uvjeta za izdavanje odobrenja za ribolov iz članka 10. u mjeri potrebnoj kako bi se u pravu Unije odrazio ishod savjetovanjâ između Unije i trećih zemalja s kojima je Unija sklopila sporazum, ili ishod dogovorâ s obalnim državama s kojima dijeli riblje stokove. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (12). Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (35) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji u pogledu evidentiranja, formata i slanja podataka povezanih s odobrenjima za ribolov od država članica prema Komisiji i bazi podataka Unije o odobrenjima za ribolov te za odlučivanje o privremenoj preraspodjeli neiskorištenih ribolovnih mogućnosti u okviru postojećih protokola uz sporazume o partnerstvu u održivom ribarstvu kao prijelaznoj mjeri koja odgovara odredbama članka 10. Uredbe o odobrenjima za ribolov. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (13). |
| --- | --- |

(35)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji u pogledu evidentiranja, formata i slanja podataka povezanih s odobrenjima za ribolov od država članica prema Komisiji i bazi podataka Unije o odobrenjima za ribolov te za odlučivanje o privremenoj preraspodjeli neiskorištenih ribolovnih mogućnosti u okviru postojećih protokola uz sporazume o partnerstvu u održivom ribarstvu kao prijelaznoj mjeri koja odgovara odredbama članka 10. Uredbe o odobrenjima za ribolov. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (13).

| (36) | Kako bi baza podataka Unije o odobrenjima za ribolov postala operativna i kako bi se državama članicama omogućilo da zadovolje tehničke zahtjeve u pogledu slanja, Komisija bi dotičnim državama članicama trebala pružiti tehničku pomoć kako bi im se omogućio elektronički prijenos podataka. Države članice mogu iskoristiti i financijsku pomoć u okviru Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo, u skladu s člankom 76. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (14). |
| --- | --- |

(36)

Kako bi baza podataka Unije o odobrenjima za ribolov postala operativna i kako bi se državama članicama omogućilo da zadovolje tehničke zahtjeve u pogledu slanja, Komisija bi dotičnim državama članicama trebala pružiti tehničku pomoć kako bi im se omogućio elektronički prijenos podataka. Države članice mogu iskoristiti i financijsku pomoć u okviru Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo, u skladu s člankom 76. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (14).

| (37) | Zbog broja i važnosti izmjena koje treba izvršiti Uredbu o odobrenjima za ribolov trebalo bi staviti izvan snage, |
| --- | --- |

(37)

Zbog broja i važnosti izmjena koje treba izvršiti Uredbu o odobrenjima za ribolov trebalo bi staviti izvan snage,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

GLAVA I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet

Ovom Uredbom utvrđuju se pravila za izdavanje odobrenja za ribolov i upravljanje odobrenjima za ribolov za:

| (a) | ribarska plovila Unije koja provode ribolovne operacije u vodama koje su pod suverenitetom ili jurisdikcijom treće zemlje, pod okriljem regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom čija je Unija ugovorna stranka, u vodama Unije ili izvan njih ili na otvorenome moru; i |
| --- | --- |

(a)

ribarska plovila Unije koja provode ribolovne operacije u vodama koje su pod suverenitetom ili jurisdikcijom treće zemlje, pod okriljem regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom čija je Unija ugovorna stranka, u vodama Unije ili izvan njih ili na otvorenome moru; i

| (b) | ribarska plovila trećih zemalja koja provode ribolovne operacije u vodama Unije. |
| --- | --- |

(b)

ribarska plovila trećih zemalja koja provode ribolovne operacije u vodama Unije.

Članak 2.

Odnos prema međunarodnom pravu i pravu Unije

Ova se Uredba primjenjuje ne dovodeći u pitanje odredbe:

| (a) | sporazumâ o partnerstvu u održivom ribarstvu i drugih sporazuma o ribarstvu sklopljenih između Unije i trećih zemalja; |
| --- | --- |

(a)

sporazumâ o partnerstvu u održivom ribarstvu i drugih sporazuma o ribarstvu sklopljenih između Unije i trećih zemalja;

| (b) | koje su donijele regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom čija je Unija ugovorna stranka; |
| --- | --- |

(b)

koje su donijele regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom čija je Unija ugovorna stranka;

| (c) | iz prava Unije kojim se provode ili prenose odredbe iz točaka (a) i (b). |
| --- | --- |

(c)

iz prava Unije kojim se provode ili prenose odredbe iz točaka (a) i (b).

Članak 3.

Definicije

1.   Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije iz članka 4. Osnovne uredbe te članka 2. točaka od 1. do 4. i točaka 15., 16. i 22. Uredbe o ribolovu NNN, osim ako je ovom Uredbom predviđeno drukčije.

2.   Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se i sljedeće definicije:

| (a) | „pomoćno plovilo” znači plovilo osim plovnog objekta koji se nalazi na plovilu, koje nije opremljeno operativnim ribolovnim alatom namijenjenim lovu ili privlačenju ribe i kojim se olakšavaju ribolovne operacije, kojim se pomaže u ribolovnim operacijama ili kojim se one pripremaju; |
| --- | --- |

(a)

„pomoćno plovilo” znači plovilo osim plovnog objekta koji se nalazi na plovilu, koje nije opremljeno operativnim ribolovnim alatom namijenjenim lovu ili privlačenju ribe i kojim se olakšavaju ribolovne operacije, kojim se pomaže u ribolovnim operacijama ili kojim se one pripremaju;

| (b) | „odobrenje za ribolov” znači, u vezi s ribarskim plovilom Unije, odobrenje:






  — | u smislu članka 4. točke 10. Uredbe o kontroli, |
| --- | --- | --- |

(b)

„odobrenje za ribolov” znači, u vezi s ribarskim plovilom Unije, odobrenje:

—

u smislu članka 4. točke 10. Uredbe o kontroli,

| — | koje je izdala treća zemlja i na temelju kojeg ribarsko plovilo Unije smije obavljati određene ribolovne operacije u vodama koje su pod suverenitetom ili jurisdikcijom te treće zemlje, tijekom određenog razdoblja, na određenom području ili za određenu vrstu ribolova pod posebnim uvjetima, |
| --- | --- |

—

koje je izdala treća zemlja i na temelju kojeg ribarsko plovilo Unije smije obavljati određene ribolovne operacije u vodama koje su pod suverenitetom ili jurisdikcijom te treće zemlje, tijekom određenog razdoblja, na određenom području ili za određenu vrstu ribolova pod posebnim uvjetima,

i, u vezi s ribarskim plovilom treće zemlje, odobrenje na temelju kojeg ono u vodama Unije smije obavljati određene ribolovne operacije tijekom određenog razdoblja, na određenom području ili za određenu vrstu ribolova pod posebnim uvjetima;

| (c) | „izravno odobrenje” znači odobrenje za ribolov koje nadležno tijelo treće zemlje izdaje ribarskom plovilu Unije izvan okvira sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu ili sporazuma o razmjeni ribolovnih mogućnosti i zajedničkom upravljanju vrstama od zajedničkog interesa; |
| --- | --- |

(c)

„izravno odobrenje” znači odobrenje za ribolov koje nadležno tijelo treće zemlje izdaje ribarskom plovilu Unije izvan okvira sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu ili sporazuma o razmjeni ribolovnih mogućnosti i zajedničkom upravljanju vrstama od zajedničkog interesa;

| (d) | „vode treće zemlje” znači vode koje su pod suverenitetom ili jurisdikcijom treće zemlje. Vode države članice koje nisu vode Unije za potrebe ove Uredbe smatraju se vodama treće zemlje; |
| --- | --- |

(d)

„vode treće zemlje” znači vode koje su pod suverenitetom ili jurisdikcijom treće zemlje. Vode države članice koje nisu vode Unije za potrebe ove Uredbe smatraju se vodama treće zemlje;

| (e) | „promatrački program” znači režim pod okriljem regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom, sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu, treće zemlje ili države članice koja osigurava promatrače na ribarskim plovilima kako bi, među ostalim, kada je to posebno predviđeno primjenjivim promatračkim režimom, provjerili usklađenost plovila s pravilima koje je donijela ta regionalna organizacija za upravljanje ribarstvom ili ta treća zemlja, ili pravilima donesenima u okviru tog sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu; |
| --- | --- |

(e)

„promatrački program” znači režim pod okriljem regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom, sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu, treće zemlje ili države članice koja osigurava promatrače na ribarskim plovilima kako bi, među ostalim, kada je to posebno predviđeno primjenjivim promatračkim režimom, provjerili usklađenost plovila s pravilima koje je donijela ta regionalna organizacija za upravljanje ribarstvom ili ta treća zemlja, ili pravilima donesenima u okviru tog sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu;

| (f) | „zakupljivanje” znači dogovor u kojem ribarsko plovilo koje plovi pod zastavom države članice na određeno vrijeme zakupi subjekt iz druge države članice ili iz treće zemlje, bez promjene zastave; |
| --- | --- |

(f)

„zakupljivanje” znači dogovor u kojem ribarsko plovilo koje plovi pod zastavom države članice na određeno vrijeme zakupi subjekt iz druge države članice ili iz treće zemlje, bez promjene zastave;

| (g) | „ribolovna operacija” znači sve aktivnosti povezane s traženjem ribe, spuštanjem, povlačenjem i izvlačenjem aktivnog ribolovnog alata, postavljanjem, potapanjem, vađenjem ili ponovnim postavljanjem pasivnog ribolovnog alata te vađenjem eventualnog ulova iz ribolovnog alata i mreža za držanje ribe ili prebacivanjem ulova iz transportnog kaveza u kaveze za tov i uzgoj. |
| --- | --- |

(g)

„ribolovna operacija” znači sve aktivnosti povezane s traženjem ribe, spuštanjem, povlačenjem i izvlačenjem aktivnog ribolovnog alata, postavljanjem, potapanjem, vađenjem ili ponovnim postavljanjem pasivnog ribolovnog alata te vađenjem eventualnog ulova iz ribolovnog alata i mreža za držanje ribe ili prebacivanjem ulova iz transportnog kaveza u kaveze za tov i uzgoj.

GLAVA II.

RIBOLOVNE OPERACIJE RIBARSKIH PLOVILA UNIJE IZVAN VODA UNIJE

POGLAVLJE I.

Zajedničke odredbe

Članak 4.

Opće načelo

Ne dovodeći u pitanje zahtjev u pogledu ishođenja odobrenja od nadležne organizacije ili treće zemlje, ribarsko plovilo Unije ne smije obavljati ribolovne operacije izvan voda Unije osim ako mu je odobrenje izdala njegova država članica zastave, a ribolovne operacije navedene su u važećem odobrenju za ribolov izdanom u skladu s poglavljima od II. do V., ovisno o slučaju.

Članak 5.

Kriteriji prihvatljivosti

1.   Država članica zastave može izdati odobrenje za ribolov za ribolovne operacije izvan voda Unije samo:

| (a) | ako je, u skladu sa zahtjevima iz Priloga ili dotičnog sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu ili dotične regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom, primila potpune i točne informacije o ribarskom plovilu i povezanom pomoćnom plovilu (ili više njih), uključujući pomoćna plovila koja nisu iz Unije; |
| --- | --- |

(a)

ako je, u skladu sa zahtjevima iz Priloga ili dotičnog sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu ili dotične regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom, primila potpune i točne informacije o ribarskom plovilu i povezanom pomoćnom plovilu (ili više njih), uključujući pomoćna plovila koja nisu iz Unije;

| (b) | ako ribarsko plovilo ima važeću povlasticu za ribolov u skladu s člankom 6. Uredbe o kontroli; |
| --- | --- |

(b)

ako ribarsko plovilo ima važeću povlasticu za ribolov u skladu s člankom 6. Uredbe o kontroli;

| (c) | ako ribarsko plovilo i sva povezana pomoćna plovila primjenjuju odgovarajući režim identifikacijskog broja broda IMO-a u mjeri u kojoj se to zahtijeva na temelju prava Unije; |
| --- | --- |

(c)

ako ribarsko plovilo i sva povezana pomoćna plovila primjenjuju odgovarajući režim identifikacijskog broja broda IMO-a u mjeri u kojoj se to zahtijeva na temelju prava Unije;

| (d) | ako ribarsko plovilo nije stavljeno na popis plovila NNN koji je donijela regionalna organizacija za upravljanje ribarstvom i/ili Unija na temelju Uredbe o ribolovu NNN; |
| --- | --- |

(d)

ako ribarsko plovilo nije stavljeno na popis plovila NNN koji je donijela regionalna organizacija za upravljanje ribarstvom i/ili Unija na temelju Uredbe o ribolovu NNN;

| (e) | ako je to primjenjivo, ako su državi članici zastave dostupne ribolovne mogućnosti na temelju dotičnog sporazuma o ribarstvu ili relevantnih odredaba regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom; i |
| --- | --- |

(e)

ako je to primjenjivo, ako su državi članici zastave dostupne ribolovne mogućnosti na temelju dotičnog sporazuma o ribarstvu ili relevantnih odredaba regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom; i

| (f) | prema potrebi, ako ribarsko plovilo ispunjava zahtjeve iz članka 6. |
| --- | --- |

(f)

prema potrebi, ako ribarsko plovilo ispunjava zahtjeve iz članka 6.

2.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 44. radi izmjene Priloga s ciljem osiguravanja odgovarajućeg praćenja aktivnosti ribarskih plovila u skladu s ovom Uredbom, posebice putem novih zahtjeva u pogledu podataka koji proizlaze iz sporazumâ o ribarstvu ili razvoja informacijskih tehnologija.

Članak 6.

Aktivnosti zamjene zastave

1.   Ovaj se članak primjenjuje na plovila koja su tijekom razdoblja od pet godina koje prethodi podnošenju zahtjeva za odobrenje za ribolov:

| (a) | napustila registar ribarske flote Unije i kojima je zastava zamijenjena za zastavu treće zemlje; i |
| --- | --- |

(a)

napustila registar ribarske flote Unije i kojima je zastava zamijenjena za zastavu treće zemlje; i

| (b) | koja su se naknadno vratila u registar ribarske flote Unije. |
| --- | --- |

(b)

koja su se naknadno vratila u registar ribarske flote Unije.

2.   Država članica zastave odobrenje za ribolov može izdati samo ako je provjerila da tijekom razdoblja u kojem je plovilo iz stavka 1. djelovalo pod zastavom treće zemlje ono nije:

| (a) | obavljalo ribolov NNN; |
| --- | --- |

(a)

obavljalo ribolov NNN;

| (b) | djelovalo u vodama treće zemlje koja je utvrđena kao zemlja koja dopušta neodrživi ribolov, u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1026/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (15); |
| --- | --- |

(b)

djelovalo u vodama treće zemlje koja je utvrđena kao zemlja koja dopušta neodrživi ribolov, u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1026/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (15);

| (c) | djelovalo u vodama treće zemlje uvrštene na popis kao nekooperativne u skladu s člankom 33. Uredbe (EZ) o ribolovu NNN; i |
| --- | --- |

(c)

djelovalo u vodama treće zemlje uvrštene na popis kao nekooperativne u skladu s člankom 33. Uredbe (EZ) o ribolovu NNN; i

| (d) | djelovalo u vodama treće zemlje koja je utvrđena kao nekooperativna u suzbijanju ribolova NNN u skladu s člankom 31. Uredbe o ribolovu NNN nakon razdoblja od šest tjedana nakon donošenja odluke Komisije o utvrđivanju te treće zemlje nekooperativnom u suzbijanju ribolova NNN, osim za sve operacije provedene u slučaju da je Vijeće odbilo prijedlog o uvrštenju na popis te treće zemlje kao nekooperativne u skladu s člankom 33. te uredbe. |
| --- | --- |

(d)

djelovalo u vodama treće zemlje koja je utvrđena kao nekooperativna u suzbijanju ribolova NNN u skladu s člankom 31. Uredbe o ribolovu NNN nakon razdoblja od šest tjedana nakon donošenja odluke Komisije o utvrđivanju te treće zemlje nekooperativnom u suzbijanju ribolova NNN, osim za sve operacije provedene u slučaju da je Vijeće odbilo prijedlog o uvrštenju na popis te treće zemlje kao nekooperativne u skladu s člankom 33. te uredbe.

3.   U tu svrhu subjekt dostavlja sljedeće informacije povezane s razdobljem tijekom kojeg je plovilo djelovalo pod zastavom treće zemlje koje zatraži država članica zastave:

| (a) | deklaraciju o ulovu i ribolovnom naporu tijekom relevantnog razdoblja, kako zahtijeva treća zemlja koja je država zastave; |
| --- | --- |

(a)

deklaraciju o ulovu i ribolovnom naporu tijekom relevantnog razdoblja, kako zahtijeva treća zemlja koja je država zastave;

| (b) | presliku svih odobrenja za ribolov kojima se dopuštaju ribolovne operacije tijekom relevantnog razdoblja; |
| --- | --- |

(b)

presliku svih odobrenja za ribolov kojima se dopuštaju ribolovne operacije tijekom relevantnog razdoblja;

| (c) | službenu izjavu treće zemlje u kojoj je plovilu zamijenjena zastava u kojoj se navode sankcije koje su tijekom relevantnog razdoblja određene plovilu ili subjektu; |
| --- | --- |

(c)

službenu izjavu treće zemlje u kojoj je plovilu zamijenjena zastava u kojoj se navode sankcije koje su tijekom relevantnog razdoblja određene plovilu ili subjektu;

| (d) | cjelokupni povijesni pregled zastava plovila otkad je ono napustilo registar ribarske flote Unije. |
| --- | --- |

(d)

cjelokupni povijesni pregled zastava plovila otkad je ono napustilo registar ribarske flote Unije.

4.   Država članica zastave odobrenje za ribolov ne izdaje plovilu kojem je zastava zamijenjena u trećoj zemlji koja je:

| (a) | uvrštena na popis kao nekooperativna u suzbijanju ribolova NNN u skladu s člankom 33. Uredbe o ribolovu NNN; |
| --- | --- |

(a)

uvrštena na popis kao nekooperativna u suzbijanju ribolova NNN u skladu s člankom 33. Uredbe o ribolovu NNN;

| (b) | utvrđena kao nekooperativna u suzbijanju ribolova NNN u skladu s člankom 31. Uredbe o ribolovu NNN nakon razdoblja od šest tjedana nakon donošenja odluke Komisije o utvrđivanju te treće zemlje nekooperativnom u suzbijanju ribolova NNN, osim za sve operacije provedene u slučaju da je Vijeće odbilo prijedlog o uvrštenju na popis te treće zemlje kao nekooperativne u skladu s člankom 33. te uredbe; ili |
| --- | --- |

(b)

utvrđena kao nekooperativna u suzbijanju ribolova NNN u skladu s člankom 31. Uredbe o ribolovu NNN nakon razdoblja od šest tjedana nakon donošenja odluke Komisije o utvrđivanju te treće zemlje nekooperativnom u suzbijanju ribolova NNN, osim za sve operacije provedene u slučaju da je Vijeće odbilo prijedlog o uvrštenju na popis te treće zemlje kao nekooperativne u skladu s člankom 33. te uredbe; ili

| (c) | utvrđena kao zemlja koja dopušta neodrživi ribolov, u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1026/2012. |
| --- | --- |

(c)

utvrđena kao zemlja koja dopušta neodrživi ribolov, u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1026/2012.

5.   Stavak 4. ne primjenjuje se ako se država članica zastave uvjeri u to da je, čim su okolnosti opisane u stavku 2. točkama od (b) do (d) ili stavku 4. točkama od (a) do (c) postale primjenjive, subjekt:

| (a) | prestao s ribolovnim operacijama; i |
| --- | --- |

(a)

prestao s ribolovnim operacijama; i

| (b) | smjesta započeo relevantne administrativne postupke za uklanjanje plovila iz registra ribarske flote treće zemlje. |
| --- | --- |

(b)

smjesta započeo relevantne administrativne postupke za uklanjanje plovila iz registra ribarske flote treće zemlje.

Članak 7.

Upravljanje odobrenjima za ribolov

1.   Kada podnosi zahtjev za odobrenje za ribolov, subjekt državi članici zastave dostavlja potpune i točne podatke.

2.   Subjekt odmah obavješćuje državu članicu zastave o svim promjenama povezanih podataka.

3.   Država članica zastave redovito prati ispunjavaju li se tijekom razdoblja valjanosti ribolovnog odobrenja i dalje uvjeti na temelju kojih je to odobrenje izdano.

4.   Ako kao konačan rezultat aktivnosti praćenja iz stavka 3. postoje dokazi za to da uvjeti na temelju kojih je izdano odobrenje za ribolov više nisu ispunjeni, država članica zastave poduzima odgovarajuće mjere, uključujući izmjenu ili povlačenje odobrenja te, bude li potrebno, nametanje sankcija. Sankcije koje primjenjuje država članica zastave u pogledu kršenja trebale bi biti dovoljno stroge da bi se osiguralo stvarno poštovanje pravila i spriječila kršenja, a prijestupnicima oduzele koristi proizišle iz kršenja. Država članica zastave odmah o tome obavješćuje subjekt i Komisiju. Prema potrebi, Komisija na odgovarajući način obavješćuje tajništvo regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom ili dotičnu treću zemlju.

5.   Država članica zastave na obrazložen zahtjev Komisije poduzima odgovarajuće mjere predviđene stavkom 4. u slučaju kršenja mjera očuvanja morskih bioloških resursa i upravljanja njima koje je donijela regionalna organizacija za upravljanje ribarstvom čija je Unija ugovorna stranka ili koje su donesene u okviru sporazumâ o partnerstvu u održivom ribarstvu.

6.   Ako je Unija ugovorna stranka regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom, a ribarsko plovilo Unije ne ispunjava uvjete iz članka 21. točke (b), kako je utvrđeno u završnom izvješću o inspekciji koje priznaje regionalna organizacija za upravljanje ribarstvom, i ako država članica zastave ne poduzme odgovarajuće mjere kako je predviđeno u stavku 4. ovog članka, Komisija može od dotične države članice zastave odlukom zahtijevati da osigura da ribarsko plovilo Unije ispuni te uvjete.

Ako dotična država članica zastave u roku od 15 dana nije poduzela odgovarajuće mjere kako bi se uskladila s odlukom Komisije iz prvog podstavka, Komisija ažurirane detalje o ribarskim plovilima iz članka 22. šalje tajništvu regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom kako bi riješila slučaj dotičnog plovila. Komisija obavješćuje državu članicu zastave o svojem postupanju. Država članica zastave obavješćuje subjekt o postupanju Komisije.

7.   Ako je Unija sklopila sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu s trećom zemljom, a ribarsko plovilo Unije ne ispunjava uvjete iz članka 10. točke (b), kako je utvrđeno u završnom izvješću o inspekciji koje priznaju nadležna tijela, i ako država članica zastave ne poduzme odgovarajuće mjere kako je predviđeno u stavku 4. ovog članka, Komisija može od dotične države članice zastave odlukom zahtijevati da osigura da ribarsko plovilo Unije ispuni te uvjete.

Ako dotična država članica zastave u roku od 15 dana nije poduzela odgovarajuće mjere kako bi se uskladila s odlukom Komisije iz prvog podstavka, Komisija ažurirane detalje o ribarskim plovilima šalje trećoj zemlji kako bi riješila slučaj dotičnog ribarskog plovila Unije. Komisija obavješćuje državu članicu zastave o svojem postupanju. Država članica zastave obavješćuje subjekt o postupanju Komisije.

POGLAVLJE II.

Ribolovne operacije ribarskih plovila Unije u vodama treće zemlje

Odjeljak 1.

Ribolovne operacije u okviru sporazumâ o partnerstvu u održivom ribarstvu

Članak 8.

Područje primjene

Ovaj odjeljak primjenjuje se na ribolovne operacije koje obavljaju ribarska plovila Unije u vodama treće zemlje u okviru sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu.

Članak 9.

Članstvo u regionalnim organizacijama za upravljanje ribarstvom

Ribarsko plovilo Unije može obavljati ribolovne operacije u vodama treće zemlje na stokovima kojima upravlja regionalna organizacija za upravljanje ribarstvom samo ako je ta treća zemlja ugovorna stranka te regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom.

Članak 10.

Uvjeti za izdavanje odobrenjâ za ribolov od strane države članice zastave

Država članica zastave može izdati odobrenje za ribolov za ribolovne operacije koje se obavljaju u vodama treće zemlje u okviru sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu samo:

| (a) | ako su ispunjeni kriteriji prihvatljivosti iz članka 5.; |
| --- | --- |

(a)

ako su ispunjeni kriteriji prihvatljivosti iz članka 5.;

| (b) | ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u relevantnom sporazumu o partnerstvu u održivom ribarstvu; |
| --- | --- |

(b)

ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u relevantnom sporazumu o partnerstvu u održivom ribarstvu;

| (c) | ako je subjekt platio sve pristojbe propisane na temelju odgovarajućih sporazuma i, ako je to primjenjivo, povezane financijske sankcije utvrđene pravosudnom ili administrativnom odlukom koja ima konačan i obvezujući učinak; i |
| --- | --- |

(c)

ako je subjekt platio sve pristojbe propisane na temelju odgovarajućih sporazuma i, ako je to primjenjivo, povezane financijske sankcije utvrđene pravosudnom ili administrativnom odlukom koja ima konačan i obvezujući učinak; i

| (d) | ako ribarsko plovilo ima važeće odobrenje za ribolov koje je izdala treća zemlja pod čijim se suverenitetom ili jurisdikcijom nalaze vode u kojima se odvijaju ribolovne operacije. |
| --- | --- |

(d)

ako ribarsko plovilo ima važeće odobrenje za ribolov koje je izdala treća zemlja pod čijim se suverenitetom ili jurisdikcijom nalaze vode u kojima se odvijaju ribolovne operacije.

Članak 11.

Postupak za dobivanje odobrenjâ za ribolov od treće zemlje

1.   Za potrebe članka 10. točke (d) država članica zastave koja je provjerila da su ispunjeni uvjeti iz članka 10. točaka od (a) do (c) Komisiji šalje odgovarajući zahtjev za odobrenje treće zemlje.

2.   Zahtjev iz stavka 1. sadržava informacije koje se zahtijevaju u okviru sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu.

3.   Država članica zastave Komisiji šalje zahtjev najmanje 10 kalendarskih dana prije isteka rokova za slanje zahtjevâ utvrđenih u sporazumu o partnerstvu u održivom ribarstvu. Komisija može državi članici zastave poslati propisno obrazložen zahtjev radi dobivanja svih dodatnih informacija potrebnih za provjeru uvjeta.

4.   Nakon primitka zahtjeva ili dodatnih informacija zatraženih u skladu sa stavkom 3. ovog članka Komisija provodi preliminarno ispitivanje kako bi utvrdila jesu li uvjeti iz članka 10. točaka od (a) do (c) ispunjeni. Komisija zatim:

| (a) | zahtjev šalje trećoj zemlji bez odgode, a u svakom slučaju prije isteka roka za slanje zahtjevâ utvrđenog u sporazumu o partnerstvu u održivom ribarstvu, pod uvjetom da je poštovan rok utvrđen u stavku 3. ovog članka; ili |
| --- | --- |

(a)

zahtjev šalje trećoj zemlji bez odgode, a u svakom slučaju prije isteka roka za slanje zahtjevâ utvrđenog u sporazumu o partnerstvu u održivom ribarstvu, pod uvjetom da je poštovan rok utvrđen u stavku 3. ovog članka; ili

| (b) | obavješćuje državu članicu o tome da je zahtjev odbijen. |
| --- | --- |

(b)

obavješćuje državu članicu o tome da je zahtjev odbijen.

5.   Ako treća zemlja obavijesti Komisiju o tome da je odlučila izdati, odbiti, suspendirati ili povući odobrenje za ribolov za ribarsko plovilo Unije na temelju sporazuma, Komisija o tome odmah obavješćuje državu članicu zastave, po mogućnosti elektroničkim putem.

Članak 12.

Privremena preraspodjela neiskorištenih ribolovnih mogućnosti u okviru sporazumâ o partnerstvu u održivom ribarstvu

1.   Tijekom određene godine ili nekog drugog relevantnog razdoblja provedbe protokola uz sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu kojim se u obzir uzimaju razdoblja valjanosti odobrenjâ za ribolov te ribolovne sezone Komisija može utvrditi neiskorištene ribolovne mogućnosti i o tome obavijestiti države članice koje ostvaruju korist od odgovarajućih udjela raspodjele.

2.   U roku od 10 kalendarskih dana od primitka tih informacija od Komisije države članice iz stavka 1. mogu:

| (a) | obavijestiti Komisiju o tome da će svoje ribolovne mogućnosti iskoristiti kasnije tijekom relevantnog razdoblja provedbe tako da dostave plan ribolova s detaljnim informacijama o broju zatraženih odobrenja za ribolov, procijenjenom ulovu, području i razdoblju ribolova; ili |
| --- | --- |

(a)

obavijestiti Komisiju o tome da će svoje ribolovne mogućnosti iskoristiti kasnije tijekom relevantnog razdoblja provedbe tako da dostave plan ribolova s detaljnim informacijama o broju zatraženih odobrenja za ribolov, procijenjenom ulovu, području i razdoblju ribolova; ili

| (b) | obavijestiti Komisiju o iskorištavanju svojih ribolovnih mogućnosti putem razmjena ribolovnih mogućnosti, u skladu s člankom 16. stavkom 8. Osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(b)

obavijestiti Komisiju o iskorištavanju svojih ribolovnih mogućnosti putem razmjena ribolovnih mogućnosti, u skladu s člankom 16. stavkom 8. Osnovne uredbe.

3.   Ako neke države članice ne obavijeste Komisiju o jednoj od mjera iz stavka 2. ili je obavijeste o samo djelomičnom iskorištavanju svojih ribolovnih mogućnosti i ako zbog toga ribolovne mogućnosti ostanu neiskorištene, Komisija među drugim državama članicama koje ostvaruju korist od udjela u raspodjeli može objaviti poziv za iskaz interesa za dostupne neiskorištene ribolovne mogućnosti. Komisija o objavi poziva za iskaz interesa istodobno obavješćuje sve države članice.

4.   Države članice koje ostvaruju korist od udjela u raspodjeli Komisiji u roku od 10 kalendarskih dana od primitka poziva za iskaz interesa iz stavka 3. mogu iskazati interes za dostupne neiskorištene ribolovne mogućnosti. U prilog svojem zahtjevu dostavljaju plan ribolova s detaljnim informacijama o broju zatraženih odobrenja za ribolov, procijenjenom ulovu, području i razdoblju ribolova.

5.   Ako to smatra potrebnim radi ocjene zahtjeva, Komisija od dotičnih država članica može zatražiti dodatne informacije.

6.   Ako države članice koje ostvaruju korist od udjela u raspodjeli na kraju 10-dnevnog razdoblja iz stavka 4. ne iskažu interes za ukupan iznos dostupnih neiskorištenih ribolovnih mogućnosti, Komisija poziv za iskaz interesa može proširiti na sve države članice. Država članica može iskazati interes za neiskorištene ribolovne mogućnosti pod uvjetima iz tog stavka.

7.   Na temelju informacija koje su države članice dostavile u skladu sa stavkom 4. ili 6. ovog članka neiskorištene ribolovne mogućnosti Vijeće isključivo privremeno preraspodjeljuje u skladu s člankom 43. stavkom 3. UFEU-a za relevantno razdoblje iz stavka 1. ovog članka.

Komisija obavješćuje države članice o tome kojim su državama članicama preraspodijeljene ribolovne mogućnosti i o preraspodijeljenim količinama.

8.   Privremena preraspodjela ribolovnih mogućnosti temelji se na transparentnim i objektivnim kriterijima, uključujući, kada je to primjenjivo, kriterije okolišne, društvene i gospodarske prirode. Ti kriteriji mogu uključivati:

| (a) | ribolovne mogućnosti dostupne za preraspodjelu; |
| --- | --- |

(a)

ribolovne mogućnosti dostupne za preraspodjelu;

| (b) | broj država članica podnositeljica zahtjeva; |
| --- | --- |

(b)

broj država članica podnositeljica zahtjeva;

| (c) | udio koji je svakoj državi članici podnositeljici zahtjeva dodijeljen u prvotnoj raspodjeli ribolovnih mogućnosti; |
| --- | --- |

(c)

udio koji je svakoj državi članici podnositeljici zahtjeva dodijeljen u prvotnoj raspodjeli ribolovnih mogućnosti;

| (d) | količinu ulova u prošlosti i razine napora svake države članice podnositeljice zahtjeva, kada je to primjenjivo; |
| --- | --- |

(d)

količinu ulova u prošlosti i razine napora svake države članice podnositeljice zahtjeva, kada je to primjenjivo;

| (e) | održivost planova ribolova koje su dostavile države članice podnositeljice zahtjeva, s obzirom na broj, vrstu i obilježja plovila i alata koji se upotrebljavaju. |
| --- | --- |

(e)

održivost planova ribolova koje su dostavile države članice podnositeljice zahtjeva, s obzirom na broj, vrstu i obilježja plovila i alata koji se upotrebljavaju.

Članak 13.

Podraspodjela godišnje kvote raščlanjene na nekoliko uzastopnih ograničenja ulova

1.   Ako se u protokolu uz sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu utvrđuju mjesečna ili tromjesečna ograničenja ulova ili druge potpodjele ribolovnih mogućnosti dostupnih za relevantnu godinu i ako dodijeljene ribolovne mogućnosti ne budu u potpunosti iskorištene tijekom istog mjesečnog, tromjesečnog ili drukčije primjenjivog razdoblja, Vijeće u skladu s člankom 43. stavkom 3. UFEU-a provodi podraspodjelu odgovarajućih dostupnih ribolovnih mogućnosti među dotičnim državama članicama za relevantna razdoblja.

2.   Podraspodjela dostupnih ribolovnih mogućnosti provodi se na temelju transparentnih i objektivnih kriterija. Ona mora biti usklađena s godišnjim ribolovnim mogućnostima dodijeljenima državama članicama na temelju relevantne uredbe Vijeća.

Odjeljak 2.

Ribolovne operacije u okviru sporazumâ o razmjeni ili zajedničkom upravljanju

Članak 14.

Primjenjive odredbe

1.   Članci od 8. do 11. primjenjuju se mutatis mutandis na ribarska plovila Unije koja obavljaju ribolov u vodama trećih zemalja na temelju sporazuma o razmjeni ribolovnih mogućnosti ili zajedničkom upravljanju ribljim stokovima od zajedničkog interesa.

2.   Odstupajući od članka 11., država članica zastave može Komisiji dostaviti podatke o ribarskim plovilima Unije koja ispunjavaju uvjete za obavljanje ribolovnih operacija u vodama trećih zemalja na temelju odgovarajućeg sporazuma. Kada se utvrdi da su ispunjeni uvjeti iz članka 10. točaka od (a) do (c), Komisija trećoj zemlji bez odgode prosljeđuje podatke o relevantnim ribarskim plovilima Unije. Čim treća zemlja obavijesti Komisiju o tome da su podaci o tim ribarskim plovilima Unije odobreni, Komisija o tome obavješćuje državu članicu zastave. Smatra se da ribarska plovila Unije za koja su dostavljeni traženi podaci posjeduju važeće odobrenje za ribolov za potrebe članka 10. točke (d). Komisija isto tako bez odgode elektroničkim putem obavješćuje državu članicu zastave o svakoj obavijesti treće zemlje da ribarsko plovilo Unije ne ispunjava uvjete za obavljanje ribolovnih operacija u njezinim vodama.

Članak 15.

Savjetovanja s trećim zemljama u pogledu ribarskih plovila Unije

Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 44. u pogledu uvjeta za izdavanje odobrenja za ribolov radi dopune članka 10. tako da se u pravu Unije provede ishod savjetovanjâ između Unije i trećih zemalja s kojima je Unija sklopila sporazum, ili ishod dogovorâ s obalnim državama s kojima dijeli riblje stokove.

Odjeljak 3.

Ribolovne operacije u okviru izravnih odobrenja

Članak 16.

Područje primjene

Ovaj odjeljak primjenjuje se na ribolovne operacije koje obavljaju ribarska plovila Unije u vodama trećih zemalja izvan okvira sporazuma iz odjeljka 1. ili 2.

Članak 17.

Uvjeti za izdavanje odobrenjâ za ribolov od strane država članica zastave

1.   Država članica zastave može izdati odobrenje za ribolov za ribolovne operacije koje se obavljaju u vodama trećih zemalja izvan okvira sporazuma iz odjeljka 1. ili 2. samo:

| (a) | ako su ispunjeni kriteriji prihvatljivosti iz članka 5.; |
| --- | --- |

(a)

ako su ispunjeni kriteriji prihvatljivosti iz članka 5.;

| (b) | ako nije na snazi niti se privremeno primjenjuje sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu ili sporazum o razmjeni ribolovnih mogućnosti ili zajedničkom upravljanju s dotičnom trećom zemljom; |
| --- | --- |

(b)

ako nije na snazi niti se privremeno primjenjuje sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu ili sporazum o razmjeni ribolovnih mogućnosti ili zajedničkom upravljanju s dotičnom trećom zemljom;

| (c) | ako je subjekt dostavio sve od sljedećeg:






  — | presliku ili točno upućivanje na primjenjivo zakonodavstvo u području ribarstva koje je subjektu dostavila treća zemlja pod čijim se suverenitetom ili jurisdikcijom nalaze vode u kojima se odvijaju aktivnosti, |
| --- | --- | --- |

(c)

ako je subjekt dostavio sve od sljedećeg:

—

presliku ili točno upućivanje na primjenjivo zakonodavstvo u području ribarstva koje je subjektu dostavila treća zemlja pod čijim se suverenitetom ili jurisdikcijom nalaze vode u kojima se odvijaju aktivnosti,

| — | znanstvenu ocjenu u kojoj se pokazuje održivost planiranih ribolovnih operacija, uključujući usklađenost s odredbama članka 62. UNCLOS-a, ako je primjenjivo, |
| --- | --- |

—

znanstvenu ocjenu u kojoj se pokazuje održivost planiranih ribolovnih operacija, uključujući usklađenost s odredbama članka 62. UNCLOS-a, ako je primjenjivo,

| — | namjenski službeni broj računa javne banke za plaćanje svih pristojbi; |
| --- | --- |

—

namjenski službeni broj računa javne banke za plaćanje svih pristojbi;

| (d) | ako je, u slučaju da se ribolovne operacije trebaju obavljati u odnosu na vrstu kojom upravlja regionalna organizacija za upravljanje ribarstvom, treća zemlja ugovorna stranka te organizacije; i |
| --- | --- |

(d)

ako je, u slučaju da se ribolovne operacije trebaju obavljati u odnosu na vrstu kojom upravlja regionalna organizacija za upravljanje ribarstvom, treća zemlja ugovorna stranka te organizacije; i

| (e) | ako je subjekt dostavio ili:






  — | važeće odobrenje za ribolov za dotično ribarsko plovilo, koje je izdala treća zemlja pod čijim su suverenitetom ili jurisdikcijom vode u kojima se odvijaju ribolovne operacije, ili |
| --- | --- | --- |

(e)

ako je subjekt dostavio ili:

—

važeće odobrenje za ribolov za dotično ribarsko plovilo, koje je izdala treća zemlja pod čijim su suverenitetom ili jurisdikcijom vode u kojima se odvijaju ribolovne operacije, ili

| — | pismenu potvrdu koju je izdala treća zemlja pod čijim su suverenitetom ili jurisdikcijom vode u kojima se odvijaju ribolovne operacije nakon rasprava između subjekta i te treće zemlje o okolnostima planiranog izravnog odobrenja kojim se subjektu odobrava pristup njezinim ribolovnim resursima, uključujući trajanje, uvjete i ribolovne mogućnosti izražene kao ograničenja napora ili ulova. |
| --- | --- |

—

pismenu potvrdu koju je izdala treća zemlja pod čijim su suverenitetom ili jurisdikcijom vode u kojima se odvijaju ribolovne operacije nakon rasprava između subjekta i te treće zemlje o okolnostima planiranog izravnog odobrenja kojim se subjektu odobrava pristup njezinim ribolovnim resursima, uključujući trajanje, uvjete i ribolovne mogućnosti izražene kao ograničenja napora ili ulova.

2.   U svakom slučaju, ribolovne operacije ne smiju započeti dok treća zemlja ne izda važeće odobrenje za ribolov iz stavka 1. točke (e). Država članica zastave suspendira svoje odobrenje ako treća zemlja ne izda odobrenje do početka planiranih ribolovnih operacija.

3.   Znanstvenu ocjenu iz stavka 1. točke (c) druge alineje pruža regionalna organizacija za upravljanje ribarstvom ili regionalno tijelo za ribarstvo sa znanstvenim kompetencijama ili je pruža treća zemlja sama ili se pruža u suradnji s njom. Znanstvenu ocjenu koju izda treća zemlja preispituje znanstveni institut ili tijelo države članice ili Unije.

Članak 18.

Postupak za dobivanje odobrenjâ za ribolov od treće zemlje

1.   Država članica zastave koja je provjerila da su ispunjeni uvjeti iz članka 17. stavka 1. točaka od (a) do (e) šalje Komisiji relevantne informacije navedene u Prilogu i informacije povezane s ispunjavanjem uvjetâ iz članka 17. stavka 1. točke (c).

2.   Ako smatra da informacije iz stavka 1. ovog članka nisu dostatne za procjenu jesu li ispunjeni uvjeti iz članka 17., Komisija u roku od 10 radnih dana od primitka tih informacija zahtijeva dodatne informacije ili obrazloženje.

3.   Ako slijedom zahtjeva za slanje dodatnih informacija ili obrazloženja iz stavka 2. ovog članka te slijedom rasprava s dotičnom državom članicom Komisija utvrdi da nisu ispunjeni uvjeti iz članka 17., u roku od 30 kalendarskih dana od primitka svih zatraženih informacija ili obrazloženja može podnijeti prigovor na izdavanje odobrenja za ribolov. Ako utvrdi da su ti uvjeti ispunjeni, Komisija dotičnu državu članicu bez odgode obavješćuje o svojoj namjeri nepodnošenja prigovora.

4.   Država članica zastave može izdati odobrenje za ribolov po isteku razdoblja iz stavka 2. Ako je Komisija zatražila dodatne informacije u skladu s tim stavkom, država članica zastave može izdati odobrenje za ribolov ako Komisija nije podnijela prigovor u roku iz stavka 3. ili prije tog roka, pod uvjetom da je Komisija obavijestila državu članicu o svojoj namjeri nepodnošenja prigovora.

5.   Odstupajući od stavaka od 1. do 4, u slučaju obnove odobrenja za ribolov s istim uvjetima i u roku od dvije godine od izdavanja prvotnog odobrenja za ribolov, država članica zastave može izdati odobrenje za ribolov nakon provjere informacija primljenih u vezi s uvjetima utvrđenima u članku 17. stavku 1. točkama (a), (b), (d), i (e) te o tome bez odgode obavješćuje Komisiju.

6.   Ako treća zemlja obavijesti Komisiju da je odlučila izdati, odbiti, suspendirati ili povući izravno odobrenje za ribarsko plovilo Unije, Komisija o tome odmah obavješćuje državu članicu zastave.

7.   Ako treća zemlja obavijesti državu članicu zastave da je odlučila izdati, odbiti, suspendirati ili povući izravno odobrenje za ribarsko plovilo Unije, država članica zastave o tome odmah obavješćuje Komisiju.

8.   Subjekt državi članici zastave dostavlja presliku konačnih uvjeta koje je dogovorio s trećom zemljom, uključujući presliku izravnog odobrenja.

POGLAVLJE III.

Ribolovne operacije ribarskih plovila Unije pod okriljem regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom

Članak 19.

Područje primjene

Ovo poglavlje primjenjuje se na ribolovne operacije ribarskih plovila Unije koja obavljaju ribolov stokova pod okriljem regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom, u vodama Unije ili izvan njih, u mjeri u kojoj njihove operacije podliježu sustavu izdavanja odobrenja koji je uvela regionalna organizacija za upravljanje ribarstvom.

Članak 20.

Odobrenja za ribolov

1.   Ribarsko plovilo Unije čije ribolovne operacije podliježu sustavu izdavanja odobrenja koji je donijela regionalna organizacija za upravljanje ribarstvom ne smije obavljati ribolovne operacije pod okriljem regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom osim:

| (a) | ako je Unija ugovorna stranka te regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom; |
| --- | --- |

(a)

ako je Unija ugovorna stranka te regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom;

| (b) | ako mu je njegova država članica zastave izdala odobrenje za ribolov; |
| --- | --- |

(b)

ako mu je njegova država članica zastave izdala odobrenje za ribolov;

| (c) | ako je uključeno u relevantni registar ili popis odobrenih plovila regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom; i |
| --- | --- |

(c)

ako je uključeno u relevantni registar ili popis odobrenih plovila regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom; i

| (d) | u slučaju da se ribolovne operacije obavljaju u vodama treće zemlje, ako mu je relevantna treća zemlja izdala odobrenje za ribolov u skladu s poglavljem II. |
| --- | --- |

(d)

u slučaju da se ribolovne operacije obavljaju u vodama treće zemlje, ako mu je relevantna treća zemlja izdala odobrenje za ribolov u skladu s poglavljem II.

2.   Stavak 1. točka (a) ovog članka ne primjenjuje se u vezi s ribarskim plovilima Unije koja obavljaju ribolov isključivo u vodama Unije i kojima je već izdano odobrenje za ribolov u skladu s člankom 7. Uredbe o kontroli.

Članak 21.

Uvjeti za izdavanje odobrenjâ za ribolov od strane država članica zastave

Država članica zastave može izdati odobrenje za ribolov samo:

| (a) | ako su ispunjeni kriteriji prihvatljivosti iz članka 5.; |
| --- | --- |

(a)

ako su ispunjeni kriteriji prihvatljivosti iz članka 5.;

| (b) | ako se poštuju pravila koja je utvrdila regionalna organizacija za upravljanje ribarstvom ili pravo Unije kojim se ona prenose; i |
| --- | --- |

(b)

ako se poštuju pravila koja je utvrdila regionalna organizacija za upravljanje ribarstvom ili pravo Unije kojim se ona prenose; i

| (c) | ako su, u slučaju da se ribolovne operacije obavljaju u vodama treće zemlje, ispunjeni kriteriji iz članka 10. ili 17. |
| --- | --- |

(c)

ako su, u slučaju da se ribolovne operacije obavljaju u vodama treće zemlje, ispunjeni kriteriji iz članka 10. ili 17.

Članak 22.

Registri regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom

1.   Država članica zastave Komisiji šalje podatke o plovilima kojima je izdala odobrenje za ribolovne operacije u skladu s člankom 20. ove Uredbe ili, u slučaju članka 20. stavka 2. ove Uredbe, u skladu s člankom 7. Uredbe o kontroli.

2.   Podaci iz stavka 1. pripremaju se u skladu s uvjetima koje je utvrdila regionalna organizacija za upravljanje ribarstvom i uz njih se prilažu informacije koje zahtijeva ta organizacija.

3.   Komisija može od države članice zastave u roku od 10 dana od primitka podataka iz stavka 1. zatražiti sve dodatne informacije koje smatra potrebnima. Za svaki takav zahtjev mora pružiti obrazloženje.

4.   Kada se uvjeri da su ispunjeni uvjeti iz članka 21., a u roku od 15 dana od primitka podataka iz stavka 1. ovog članka, Komisija regionalnoj organizaciji za upravljanje ribarstvom šalje podatke o odobrenim plovilima.

5.   Ako registar ili popis regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom nije dostupan javnosti, Komisija dostavlja podatke o odobrenim plovilima državama članicama uključenima u relevantne ribolovne aktivnosti.

POGLAVLJE IV.

Ribolovne operacije ribarskih plovila Unije na otvorenome moru

Članak 23.

Područje primjene

Ovo poglavlje primjenjuje se na ribolovne operacije na otvorenome moru koje nisu obuhvaćene područjem primjene poglavlja III. i koje obavljaju ribarska plovila Unije čija je ukupna duljina veća od 24 metra.

Članak 24.

Uvjeti za izdavanje odobrenjâ za ribolov od strane država članica zastave

Država članica zastave može izdati odobrenje za ribolov za ribolovne operacije na otvorenome moru samo:

| (a) | ako su ispunjeni kriteriji prihvatljivosti iz članka 5.; |
| --- | --- |

(a)

ako su ispunjeni kriteriji prihvatljivosti iz članka 5.;

| (b) | ako su planirane ribolovne operacije:






  — | u skladu sa znanstvenom ocjenom kojom je potvrđena održivost planiranih ribolovnih operacija, a koju je pružio ili potvrdio znanstveni institut u državi članici zastave, ili |
| --- | --- | --- |

(b)

ako su planirane ribolovne operacije:

—

u skladu sa znanstvenom ocjenom kojom je potvrđena održivost planiranih ribolovnih operacija, a koju je pružio ili potvrdio znanstveni institut u državi članici zastave, ili

| — | dio istraživačkog programa, uključujući program za prikupljanje podataka, koji organizira znanstveno tijelo. Znanstveni protokol istraživanja, koji će u svakom slučaju biti potreban, potvrđuje znanstveni institut u državi članici zastave. |
| --- | --- |

—

dio istraživačkog programa, uključujući program za prikupljanje podataka, koji organizira znanstveno tijelo. Znanstveni protokol istraživanja, koji će u svakom slučaju biti potreban, potvrđuje znanstveni institut u državi članici zastave.

Članak 25.

Postupak za dobivanje odobrenjâ za ribolov

1.   Država članica zastave koja je provjerila da su ispunjeni uvjeti iz članka 24. Komisiji šalje informacije navedene u Prilogu, kao i informacije povezane s ispunjavanjem uvjeta iz članka 5.

2.   Ako smatra da su informacije koje su dostavljene u skladu sa stavkom 1. ovog članka nedostatne za procjenu jesu li ispunjeni uvjeti iz članka 24., Komisija u roku od 10 kalendarskih dana od primitka tih informacija zahtijeva dodatne informacije ili obrazloženje.

3.   Ako nakon primitka zatraženih dodatnih informacija ili obrazloženja iz stavka 2. ovog članka utvrdi da uvjeti iz članka 24. nisu ispunjeni, Komisija može u roku od pet kalendarskih dana od primitka dodatnih informacija ili obrazloženja podnijeti prigovor na izdavanje odobrenja za ribolov. Ako utvrdi da su uvjeti ispunjeni, Komisija dotičnu državu članicu bez odgode obavješćuje o svojoj namjeri nepodnošenja prigovora.

4.   Država članica zastave može izdati odobrenje za ribolov po isteku razdoblja iz stavka 2. Ako je Komisija zatražila dodatne informacije u skladu s tim stavkom, država članica zastave može izdati odobrenje za ribolov ako Komisija nije podnijela prigovor u roku iz stavka 3. ili prije tog roka, pod uvjetom da je Komisija obavijestila državu članicu o svojoj namjeri nepodnošenja prigovora.

POGLAVLJE V.

Zakupljivanje ribarskih plovila Unije

Članak 26.

Načela

1.   Ribarsko plovilo Unije ne smije obavljati ribolovne operacije u okviru dogovorâ o zakupljivanju u vodama u kojima je na snazi ili se privremeno primjenjuje sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu.

2.   Ribarsko plovilo Unije ne smije istodobno obavljati ribolovne operacije u okviru više dogovora o zakupljivanju ili sudjelovati u podzakupljivanju.

3.   Ribarska plovila Unije djeluju u okviru dogovorâ o zakupljivanju u vodama pod okriljem regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom samo ako je država koja je zakupila plovilo ugovorna stranka te organizacije.

4.   Zakupljeno ribarsko plovilo Unije ne smije se koristiti ribolovnim mogućnostima svoje države članice zastave tijekom razdoblja primjene zakupa. Ulov zakupljenog ribarskog plovila Unije odbija se od ribolovnih mogućnosti države zakupa.

5.   Ništa u ovoj Uredbi ne umanjuje odgovornosti države članice zastave u pogledu njezinih obveza na temelju međunarodnog prava, Uredbe o kontroli, Uredbe o ribolovu NNN ili drugih odredaba ZRP-a, uključujući zahtjeve u vezi s izvješćivanjem.

6.   Ovlaštenik povlastice za ribolov ribarskog plovila Unije koje se daje u zakup obavješćuje državu članicu zastave o dogovoru o zakupljivanju prije početka njegova primjene. Ta država članica o tome bez odgode obavješćuje Komisiju.

Članak 27.

Upravljanje odobrenjima za ribolov u okviru dogovora o zakupljivanju

Kada plovilu izdaje odobrenje za ribolov u skladu s člankom 17., 21. ili 24. i kada se relevantne ribolovne operacije obavljaju u okviru dogovora o zakupljivanju, država članica zastave provjerava:

| (a) | je li nadležno tijelo države zakupa službeno potvrdilo da je taj dogovor u skladu s njezinim nacionalnim pravom; i |
| --- | --- |

(a)

je li nadležno tijelo države zakupa službeno potvrdilo da je taj dogovor u skladu s njezinim nacionalnim pravom; i

| (b) | jesu li pojedinosti dogovora o zakupljivanju navedene u odobrenju za ribolov, uključujući razdoblje, ribolovne mogućnosti i ribolovno područje. |
| --- | --- |

(b)

jesu li pojedinosti dogovora o zakupljivanju navedene u odobrenju za ribolov, uključujući razdoblje, ribolovne mogućnosti i ribolovno područje.

POGLAVLJE VI.

Operacije prekrcaja

Članak 28.

Operacije prekrcaja

1.   Sve operacije prekrcaja koje obavlja ribarsko plovilo Unije na otvorenome moru ili u okviru izravnih odobrenja obavljaju se u skladu s člancima 21. i 22. Uredbe o kontroli. U pogledu prekrcaja koji su obavljeni u prethodnoj godini država članica zastave svake godine do kraja ožujka obavješćuje Komisiju o informacijama pruženima u prekrcajnoj deklaraciji, datumu prekrcaja, geografskom položaju i području na kojem je prekrcaj obavljen.

2.   Zapovjednici ribarskih plovila Unije koja obavljaju ribolov u okviru izravnih odobrenja ili na otvorenome moru prije prekrcaja nadležnim tijelima svoje države članice zastave dostavljaju sljedeće informacije:

| (a) | ime i vanjski identifikacijski broj plovila koje prima prekrcaj; |
| --- | --- |

(a)

ime i vanjski identifikacijski broj plovila koje prima prekrcaj;

| (b) | vrijeme i geografski položaj planirane operacije prekrcaja; i |
| --- | --- |

(b)

vrijeme i geografski položaj planirane operacije prekrcaja; i

| (c) | procijenjene količine vrsta koje treba prekrcati. |
| --- | --- |

(c)

procijenjene količine vrsta koje treba prekrcati.

3.   Ovaj se članak ne primjenjuje na prekrcaje koje ribarska plovila Unije obavljaju u lukama.

POGLAVLJE VII.

Obveze u pogledu promatranja i izvješćivanja

Članak 29.

Podaci iz promatračkog programa

Ako se na ribarskom plovilu Unije prikupljaju podaci u okviru promatračkog programa, povezana izvješća šalju se bez odgode nadležnom tijelu države članice zastave u skladu s pravilima za slanje navedenima u promatračkom programu.

Članak 30.

Informacije koje se šalju trećim zemljama

1.   Pri obavljanju ribolovnih operacija iz ove glave zapovjednik ribarskog plovila Unije ili predstavnik tog zapovjednika stavljaju relevantne deklaracije o ulovu i iskrcajne deklaracije na raspolaganje trećoj zemlji, a usto svojoj državi članici zastave šalju primjerak tih podataka u elektroničkom obliku.

2.   Država članica zastave unakrsnim provjerama u skladu s člankom 109. Uredbe o kontroli ocjenjuje usklađenost podataka iz stavka 1. ovog članka s podacima koje je primila u skladu s tom uredbom i, kada je to primjenjivo, u skladu s odgovarajućim odredbama sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu.

3.   Neslanje deklaracijâ o ulovu ili iskrcajnih deklaracija iz stavka 1. ovog članka trećoj zemlji također se smatra teškim prekršajem za potrebe članka 90. Uredbe o kontroli, ovisno o težini dotičnog prekršaja koju utvrđuje nadležno tijelo države članice zastave uzimajući u obzir kriterije kao što su vrsta štete, njezina vrijednost, ekonomski položaj počinitelja prekršaja i opseg prekršaja ili njegovo ponavljanje.

GLAVA III.

RIBOLOVNE OPERACIJE RIBARSKIH PLOVILA TREĆIH ZEMALJA U VODAMA UNIJE

Članak 31.

Uvjeti za članstvo u regionalnim organizacijama za upravljanje ribarstvom

Ribarsko plovilo treće zemlje može obavljati ribolovne operacije u vodama Unije na stokovima kojima upravlja regionalna organizacija za upravljanje ribarstvom samo ako je ta treća zemlja ugovorna stranka te regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom.

Članak 32.

Opća načela

1.   Ribarsko plovilo treće zemlje ne smije obavljati ribolovne operacije u vodama Unije osim ako mu je Komisija izdala odobrenje za ribolov. To odobrenje izdaje se samo ako ono ispunjava kriterije prihvatljivosti iz članka 5.

2.   Plovilo treće zemlje koje ima odobrenje za ribolov u vodama Unije mora poštovati pravila kojima se uređuju ribolovne operacije plovila Unije u ribolovnom području u kojem djeluje. Ako se odredbe utvrđene u relevantnom sporazumu o ribarstvu razlikuju, one se moraju izričito naglasiti ili u tom sporazumu ili putem pravila dogovorenih s trećom zemljom koja provodi taj sporazum.

3.   Ako ribarsko plovilo treće zemlje plovi vodama Unije bez odobrenja izdanog na temelju ove Uredbe, njegov ribolovni alat mora biti privezan i složen u skladu s uvjetima iz članka 47. Uredbe o kontroli tako da ga nije moguće odmah upotrijebiti za ribolovne operacije.

Članak 33.

Uvjeti za izdavanje odobrenja za ribolov

1.   Komisija ribarskom plovilu treće zemlje može izdati odobrenje za ribolovne operacije u vodama Unije samo:

| (a) | ako postoji višak dopuštenog ulova kojim bi se obuhvatile predložene ribolovne mogućnosti kako se zahtijeva na temelju članka 62. stavaka 2. i 3. UNCLOS-a; |
| --- | --- |

(a)

ako postoji višak dopuštenog ulova kojim bi se obuhvatile predložene ribolovne mogućnosti kako se zahtijeva na temelju članka 62. stavaka 2. i 3. UNCLOS-a;

| (b) | ako su ispunjeni uvjeti iz relevantnog sporazuma o ribarstvu te ako je ribarsko plovilo prihvatljivo u okviru sporazuma o ribarstvu s dotičnom trećom zemljom te, ako je to relevantno, ako je uvršteno na popis plovila u okviru tog sporazuma; |
| --- | --- |

(b)

ako su ispunjeni uvjeti iz relevantnog sporazuma o ribarstvu te ako je ribarsko plovilo prihvatljivo u okviru sporazuma o ribarstvu s dotičnom trećom zemljom te, ako je to relevantno, ako je uvršteno na popis plovila u okviru tog sporazuma;

| (c) | ako su informacije o tom ribarskom plovilu i povezanom pomoćnom plovilu (ili više njih) koje se zahtijevaju na temelju tog sporazuma potpune i točne te ako plovilo i sva povezana pomoćna plovila imaju IMO broj kada se tako zahtijeva pravom Unije; |
| --- | --- |

(c)

ako su informacije o tom ribarskom plovilu i povezanom pomoćnom plovilu (ili više njih) koje se zahtijevaju na temelju tog sporazuma potpune i točne te ako plovilo i sva povezana pomoćna plovila imaju IMO broj kada se tako zahtijeva pravom Unije;

| (d) | ako ribarsko plovilo nije uključeno na popis plovila NNN koji je donijela regionalna organizacija za upravljanje ribarstvom i/ili Unija na temelju Uredbe o ribolovu NNN; |
| --- | --- |

(d)

ako ribarsko plovilo nije uključeno na popis plovila NNN koji je donijela regionalna organizacija za upravljanje ribarstvom i/ili Unija na temelju Uredbe o ribolovu NNN;

| (e) | ako treća zemlja nije uvrštena na popis kao nekooperativna na temelju Uredbe o ribolovu NNN ili kao zemlja koja dopušta neodrživi ribolov na temelju Uredbe (EU) br. 1026/2012. |
| --- | --- |

(e)

ako treća zemlja nije uvrštena na popis kao nekooperativna na temelju Uredbe o ribolovu NNN ili kao zemlja koja dopušta neodrživi ribolov na temelju Uredbe (EU) br. 1026/2012.

2.   Stavak 1. točka (a) ne primjenjuje se na plovila trećih zemalja koja obavljaju ribolovne operacije na temelju sporazuma o razmjeni ribolovnih mogućnosti ili zajedničkom upravljanju ribljim stokovima od zajedničkog interesa.

Članak 34.

Postupak za dobivanje odobrenjâ za ribolov

1.   Dotična treća zemlja Komisiji šalje zahtjeve za svoja ribarska plovila prije isteka roka iz dotičnog sporazuma ili prije isteka roka koji je utvrdila Komisija.

2.   Komisija može od treće zemlje zatražiti dodatne informacije koje su potrebne da bi se provjerilo jesu li ispunjeni uvjeti iz članka 33.

3.   Kada se utvrdi da su uvjeti iz stavka 2. ispunjeni, Komisija izdaje odobrenje za ribolov i o tome bez odgode obavješćuje treću zemlju i dotične države članice.

Članak 35.

Upravljanje odobrenjima za ribolov

1.   Ako uvjet iz članka 33. više nije ispunjen, Komisija poduzima odgovarajuće mjere, uključujući izmjenu ili povlačenje odobrenja, i o tome obavješćuje treću zemlju i dotične države članice.

2.   Komisija može odbiti, suspendirati ili povući odobrenje izdano ribarskom plovilu treće zemlje u slučajevima u kojima je došlo do bitne izmjene okolnosti ili u slučajevima ozbiljne prijetnje održivom iskorištavanju i očuvanju morskih bioloških resursa te upravljanju njima, ili kada je to ključno kako bi se spriječio ili suzbio ribolov NNN, ili u slučajevima kada je Unija odlučila suspendirati ili prekinuti odnose s dotičnom trećom zemljom.

Komisija odmah obavješćuje dotičnu treću zemlju o odbijanju, suspendiranju ili povlačenju odobrenja u skladu s prvim podstavkom.

Članak 36.

Zabrana ribolovnih operacija

1.   Kada se smatra da su ribolovne mogućnosti dodijeljene trećoj zemlji iscrpljene, Komisija o tome odmah obavješćuje tu treću zemlju i nadležna inspekcijska tijela država članica. Kako bi se osigurao nastavak ribolovnih operacija u pogledu neiscrpljenih ribolovnih mogućnosti, što može utjecati i na iscrpljene mogućnosti, treća zemlja Komisiji dostavlja tehničke mjere kojima se sprečava bilo kakav negativan učinak na iscrpljene ribolovne mogućnosti.

2.   Od datuma obavijesti iz stavka 1. smatra se da su odobrenja za ribolov izdana plovilima koja plove pod zastavom te treće zemlje suspendirana za dotične ribolovne operacije te ta plovila više nemaju odobrenje za obavljanje tih ribolovnih operacija.

3.   Smatra se da su odobrenja za ribolov povučena ako se suspenzija odobrenja za ribolov u skladu sa stavkom 2. odnosi na sve operacije za koje su dodijeljena.

4.   Treća zemlja osigurava da dotična ribarska plovila odmah budu obaviještena o primjeni ovog članka i da prestanu sa svim dotičnim ribolovnim operacijama. Treća zemlja bez odgode obavješćuje Komisiju i ako su ribarska plovila koja plove pod njezinom zastavom prestala sa svojim ribolovnim operacijama.

Članak 37.

Prelov kvota u vodama Unije

1.   Kada Komisija utvrdi da je treća zemlja premašila kvote koje su joj dodijeljene za stok ili skupinu stokova, Komisija poduzima smanjenja kvota dodijeljenih toj zemlji za taj stok ili skupinu stokova u narednim godinama. Komisija nastoji osigurati da iznos koji se smanjuje bude u skladu sa smanjenjima koja se u sličnim okolnostima nalažu državama članicama.

2.   Ako se smanjenje u skladu sa stavkom 1. ne može provesti na kvoti za stok ili skupinu stokova koji su prelovljeni jer ta kvota za stok ili skupinu stokova dotičnoj trećoj zemlji nije dostupna u dovoljnoj količini, Komisija, nakon savjetovanja s dotičnom trećom zemljom, odbijanje može poduzeti na kvotama za naredne godine za druge stokove ili skupine stokova koje su dostupne toj trećoj zemlji na istom geografskom području, ili u odgovarajućoj komercijalnoj vrijednosti.

Članak 38.

Kontrola i provedba

1.   Plovilo treće zemlje koje ima odobrenje za ribolov u vodama Unije mora poštovati pravila o kontroli kojima se uređuju ribolovne operacije plovila Unije na ribolovnom području na kojem djeluje.

2.   Plovilo treće zemlje koje ima odobrenje za ribolov u vodama Unije Komisiji ili tijelu koje ona imenuje i, ako je to relevantno, obalnoj državi članici dostavlja podatke koje plovila Unije moraju slati državi članici zastave u skladu s Uredbom o kontroli.

3.   Komisija, ili tijelo koje ona imenuje, podatke iz stavka 2. šalje obalnoj državi članici.

4.   Plovilo treće zemlje koje ima odobrenje za ribolov u vodama Unije Komisiji ili tijelu koje ona imenuje na njihov zahtjev dostavlja promatračka izvješća sastavljena u okviru primjenjivih promatračkih programa.

5.   Obalna država članica u nacionalni registar predviđen člankom 93. Uredbe o kontroli evidentira sva kršenja koja počine ribarska plovila trećih zemalja, uključujući s njima povezane sankcije.

GLAVA IV.

PODACI I INFORMACIJE

Članak 39.

Baza podataka Unije o odobrenjima za ribolov izdanima na temelju ove Uredbe

1.   Komisija uspostavlja i održava elektroničku bazu podataka Unije o odobrenjima za ribolov koja sadržava sva odobrenja za ribolov izdana na temelju glava II. i III. i koja se sastoji od dijela dostupnog javnosti i zaštićenog dijela. Ta baza podataka upotrebljava se:

| (a) | za evidentiranje svih informacija dostavljenih u skladu s Prilogom i drugih informacija dostavljenih Komisiji u svrhu izdavanja odobrenja za ribolov na temelju glava II. i III., uključujući ime, grad, zemlju boravišta vlasnika i do pet glavnih stvarnih vlasnika, i što je prije moguće prikazuje status svakog odobrenja; |
| --- | --- |

(a)

za evidentiranje svih informacija dostavljenih u skladu s Prilogom i drugih informacija dostavljenih Komisiji u svrhu izdavanja odobrenja za ribolov na temelju glava II. i III., uključujući ime, grad, zemlju boravišta vlasnika i do pet glavnih stvarnih vlasnika, i što je prije moguće prikazuje status svakog odobrenja;

| (b) | za razmjenu podataka i informacija između Komisije i države članice; i |
| --- | --- |

(b)

za razmjenu podataka i informacija između Komisije i države članice; i

| (c) | isključivo za potrebe održivog upravljanja ribarskim flotama, kao i za potrebe kontrole. |
| --- | --- |

(c)

isključivo za potrebe održivog upravljanja ribarskim flotama, kao i za potrebe kontrole.

2.   Popis svih odobrenja za ribolov u bazi podataka koja su izdana na temelju glava II. i III. javno je dostupan i sadržava sve sljedeće informacije:

| (a) | ime i zastavu plovila te njegov CFR i IMO broj, kada se tako zahtijeva pravom Unije; |
| --- | --- |

(a)

ime i zastavu plovila te njegov CFR i IMO broj, kada se tako zahtijeva pravom Unije;

| (b) | vrstu odobrenja, uključujući ciljne vrste ili skupine vrsta; i |
| --- | --- |

(b)

vrstu odobrenja, uključujući ciljne vrste ili skupine vrsta; i

| (c) | odobreno vrijeme i područje ribolovne operacije (datum početka i datum završetka, ribolovno područje). |
| --- | --- |

(c)

odobreno vrijeme i područje ribolovne operacije (datum početka i datum završetka, ribolovno područje).

3.   Država članica koristi se bazom podataka kako bi Komisiji podnosila zahtjeve za odobrenja za ribolov i ažurirala svoje podatke, kako se zahtijeva na temelju članaka 11., 18., 22. i 26., a treća zemlja koristi se bazom podataka za podnošenje zahtjevâ za odobrenja za ribolov kako se zahtijeva na temelju članka 34.

Članak 40.

Tehnički zahtjevi

1.   Razmjena informacija iz glava II. i III. te iz ove glave obavlja se u elektroničkom obliku.

2.   Ne dovodeći u pitanje odredbe Direktive 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (16), Komisija može donijeti provedbene akte kojima se utvrđuju tehnički operativni zahtjevi za evidentiranje, oblikovanje i slanje informacija iz glava II. i III te iz ove glave. Tehnički operativni zahtjevi počinju se primjenjivati najranije šest mjeseci, a najkasnije 18 mjeseci nakon njihova donošenja. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 45. stavka 2.

Članak 41.

Pristup podacima

Ne dovodeći u pitanje članak 110. Uredbe o kontroli, države članice ili Komisija odobravaju pristup zaštićenom dijelu baze podataka Unije o odobrenjima za ribolov vanjskih ribarskih flota iz članka 39. ove Uredbe relevantnim nadležnim administrativnim službama uključenima u upravljanje ribarskim flotama.

Članak 42.

Upravljanje podacima, zaštita osobnih podataka i povjerljivost

S podacima dobivenima na temelju ove Uredbe postupa se u skladu s člancima 112. i 113. Uredbe o kontroli, Uredbom (EZ) br. 45/2001 i Direktivom 95/46/EZ te njezinim nacionalnim provedbenim pravilima.

Članak 43.

Odnosi s trećim zemljama i regionalnim organizacijama za upravljanje ribarstvom

1.   Kada država članica od treće zemlje ili regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom zaprimi informaciju koja je relevantna za učinkovitu primjenu ove Uredbe, ona tu informaciju priopćuje Komisiji ili tijelu koje Komisija imenuje te, prema potrebi, drugim dotičnim državama članicama, pod uvjetom da je to dopušteno učiniti u skladu s bilateralnim sporazumima s tom trećom zemljom ili pravilima dotične regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom.

2.   Komisija ili tijelo koje ona imenuje može u okviru sporazuma o ribarstvu sklopljenih između Unije i trećih zemalja, pod okriljem regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom čija je Unija ugovorna stranka, priopćiti relevantne informacije o nepoštovanju pravila ove Uredbe ili teškim prekršajima drugim strankama tih sporazuma ili organizacijama pod uvjetom da na to pristane država članica koja je dostavila tu informaciju te u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001.

GLAVA V.

POSTUPCI, DELEGIRANJE I PROVEDBENE MJERE

Članak 44.

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 5. stavka 2. i članka 15. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 17. siječnja 2018. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja tog razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 5. stavka 2. i članka 15. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 5. stavka 2. i članka 15. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 45.

Postupak odbora

1.   Komisiji pomaže Odbor za ribarstvo i akvakulturu osnovan na temelju članka 47. Osnovne uredbe. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

3.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 8. Uredbe (EU) br. 182/2011 u vezi s njezinim člankom 5.

GLAVA VI.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 46.

Stavljanje izvan snage

1.   Uredba o odobrenjima za ribolov stavlja se izvan snage.

2.   Upućivanja na odredbe uredbe stavljene izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu.

Članak 47.

Prijelazne odredbe o privremenoj preraspodjeli ribolovnih mogućnosti u okviru postojećih protokola

1.   Odstupajući od članka 12., za protokole uz sporazume o partnerstvu u održivom ribarstvu koji su na snazi ili se privremeno primjenjuju 17. siječnja 2018. primjenjuje se postupak za privremenu preraspodjelu ribolovnih mogućnosti utvrđen u ovom članku do prestanka važenja predmetnog protokola.

2.   Ako se u kontekstu sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu, na osnovi zamolbi za slanjem zahtjeva iz članka 11., pokaže da broj odobrenja za ribolov ili iznos ribolovnih mogućnosti koji su dodijeljeni Uniji na temelju protokola nisu u potpunosti iskorišteni, Komisija obavješćuje dotične države članice i zahtijeva od njih da potvrde kako ne iskorištavaju te ribolovne mogućnosti. Neodgovaranje u rokovima koje utvrđuje Vijeće nakon sklapanja sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu smatra se potvrdom da plovila dotične države članice ne iskorištavaju u potpunosti svoje ribolovne mogućnosti u određenom razdoblju.

3.   Nakon potvrde dotične države članice Komisija procjenjuje ukupne neiskorištene ribolovne mogućnosti i stavlja tu procjenu na raspolaganje državama članicama.

4.   Države članice koje žele iskoristiti neiskorištene ribolovne mogućnosti iz stavka 3. dostavljaju Komisiji popis svih plovila za koja namjeravaju tražiti odobrenje za ribolov, kao i zamolbu za slanje zahtjeva za svako od tih plovila, u sladu s člankom 11.

5.   Komisija odlučuje o preraspodjeli blisko surađujući s dotičnim državama članicama.

Ako dotična država članica podnese prigovor na tu preraspodjelu, Komisija provedbenim aktima odlučuje o preraspodjeli uzimajući u obzir kriterije utvrđene u stavku 8. ovog članka i o tome obavješćuje dotične države članice. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 45. stavka 2.

6.   Slanje zahtjeva u skladu s ovim člankom ne smije ni na koji način utjecati na raspodjelu ribolovnih mogućnosti ili njihovu razmjenu među državama članicama, u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe.

7.   Komisiju ništa ne sprečava da primjenjuje mehanizam iz stavaka od 2. do 5. do utvrđivanja rokova iz stavka 2.

8.   Za preraspodjelu ribolovnih mogućnosti na temelju ovog članka Komisija u obzir uzima osobito:

| (a) | datum svakog primljenog zahtjeva; |
| --- | --- |

(a)

datum svakog primljenog zahtjeva;

| (b) | ribolovne mogućnosti dostupne za preraspodjelu; |
| --- | --- |

(b)

ribolovne mogućnosti dostupne za preraspodjelu;

| (c) | broj primljenih zahtjeva; |
| --- | --- |

(c)

broj primljenih zahtjeva;

| (d) | broj država članica podnositeljica zahtjeva; i |
| --- | --- |

(d)

broj država članica podnositeljica zahtjeva; i

| (e) | ako se ribolovne mogućnosti u potpunosti ili djelomično temelje na količinama ribolovnog napora ili ulova, ribolovni napor ili ulov za koji se očekuje da će ostvariti svako od dotičnih plovila. |
| --- | --- |

(e)

ako se ribolovne mogućnosti u potpunosti ili djelomično temelje na količinama ribolovnog napora ili ulova, ribolovni napor ili ulov za koji se očekuje da će ostvariti svako od dotičnih plovila.

Članak 48.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Sastavljeno u Strasbourgu 12. prosinca 2017.

Za Europski parlament

Predsjednik

A. TAJANI

Za Vijeće

Predsjednik

M. MAASIKAS

---

(1)  
  SL C 303, 19.8.2016., str. 116.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 2. veljače 2017. (još nije objavljeno u Službenom listu) i stajalište Vijeća u prvom čitanju od 17. listopada 2017.
  SL C 390, 17.11.2017., str. 1. Stajalište Europskog parlamenta od 26. listopada 2017. (još nije objavljeno u Službenom listu).

2

(3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1006/2008 od 29. rujna 2008. o odobravanju ribolovnih aktivnosti koje ribarska plovila Zajednice obavljaju izvan voda Zajednice i o pristupu plovila trećih zemalja vodama Zajednice, te o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 2847/93 i (EZ) br. 1627/94 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 3317/94 (SL L 286, 29.10.2008., str. 33.).

3

(4)  Odluka Vijeća 98/392/EZ od 23. ožujka 1998. o sklapanju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora od 10. prosinca 1982. i Sporazuma o primjeni njezinog dijela XI. od 28. srpnja 1994. od strane Europske zajednice (SL L 179, 23.6.1998., str. 1.).

4

(5)  Odluka Vijeća 98/414/EZ od 8. lipnja 1998. o ratifikaciji od strane Europske zajednice Sporazuma o provedbi odredaba Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora od 10. prosinca 1982. u pogledu očuvanja i upravljanja pograničnim ribljim stokovima i visokomigracijskim ribljim stokovima (SL L 189, 3.7.1998., str. 14.).

5

(6)  Odluka Vijeća 96/428/EZ od 25. lipnja 1996. o prihvaćanju, od strane Zajednice, Sporazuma o promicanju sukladnosti s međunarodnim mjerama za očuvanje i gospodarenje od strane ribarskih plovila na otvorenom moru (SL L 177, 16.7.1996., str. 24.).

6

(7)  Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013.

7

o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.).

(8)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1005/2008 od 29. rujna 2008. o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje, o izmjeni uredaba (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1936/2001 i (EZ) br. 601/2004 i o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 1093/94 i (EZ) br. 1447/1999 (SL L 286, 29.10.2008., str. 1.).

8

(9)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Unije za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike, o izmjeni uredbi (EZ) br. 847/96, (EZ) br. 2371/2002, (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 768/2005, (EZ) br. 2115/2005, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007, (EZ) br. 676/2007, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1300/2008, (EZ) br. 1342/2008 i o stavljanju izvan snage uredbi (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1627/94 i (EZ) br. 1966/2006 (SL L 343, 22.12.2009., str. 1.).

9

(10)  Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).

10

(11)  Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (SL L 281, 23.11.1995., str. 31.).

11

(12)  
  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

12

(13)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

13

(14)  Uredba (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EZ) br. 2328/2003, (EZ) br. 861/2006, (EZ) br. 1198/2006, (EZ) br. 791/2007 i Uredbe (EU) br. 1255/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 149, 20.5.2014., str. 1.).

14

(15)  Uredba (EU) br. 1026/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o određenim mjerama za očuvanje ribljih stokova koje se odnose na zemlje koje dopuštaju neodrživi ribolov (SL L 316, 14.11.2012., str. 34.).

15

(16)  Direktiva 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2007. o uspostavljanju infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici (INSPIRE) (SL L 108, 25.4.2007., str. 1.).

16

---

PRILOG

Popis podataka koje je potrebno dostaviti

| I. | PODNOSITELJ ZAHTJEVA |
| --- | --- |
| 1. | Ime gospodarskog subjekta |
| 2. | E-pošta |
| 3. | Adresa |
| 4. | Telefaks |
| 5. | Telefon |
| 6. | Ime i prezime vlasnika |
| 7. | E-pošta |
| 8. | Adresa |
| 9. | Telefaks |
| 10. | Telefon |
| 11. | Ime udruženja ili ime i prezime agenta koji predstavlja gospodarski subjekt |
| 12. | E-pošta |
| 13. | Adresa |
| 14. | Telefaks |
| 15. | Telefon |
| 16. | Ime i prezime zapovjednika (ili više njih) |
| 17. | E-pošta |
| 18. | Adresa |
| 19. | Telefaks |
| 20. | Telefon |

I.

PODNOSITELJ ZAHTJEVA

1.

Ime gospodarskog subjekta

2.

E-pošta

3.

Adresa

4.

Telefaks

5.

Telefon

6.

Ime i prezime vlasnika

7.

E-pošta

8.

Adresa

9.

Telefaks

10.

Telefon

11.

Ime udruženja ili ime i prezime agenta koji predstavlja gospodarski subjekt

12.

E-pošta

13.

Adresa

14.

Telefaks

15.

Telefon

16.

Ime i prezime zapovjednika (ili više njih)

17.

E-pošta

18.

Adresa

19.

Telefaks

20.

Telefon

| II. | RIBARSKO PLOVILO |
| --- | --- |
| 21. | Ime plovila |
| 22. | Identifikacijska oznaka plovila (IMO broj, CFR broj itd.) |
| 23. | Način čuvanja ribe na plovilu |
| 24. | FAO oznaka vrste plovila |
| 25. | FAO oznaka vrste alata |

II.

RIBARSKO PLOVILO

21.

Ime plovila

22.

Identifikacijska oznaka plovila (IMO broj, CFR broj itd.)

23.

Način čuvanja ribe na plovilu

24.

FAO oznaka vrste plovila

25.

FAO oznaka vrste alata

| III. | KATEGORIJA RIBOLOVA ZA KOJU SE TRAŽI ODOBRENJE |
| --- | --- |
| 26. | Vrsta odobrenja (izravno odobrenje; otvoreno more; potpora) |
| 27. | Područje ribarstva (područje (ili više njih), potpodručje (ili više njih), zona (ili više njih), podzona (ili više njih) FAO-a, prema potrebi) |
| 28. | Područje djelovanja (otvoreno more; treća zemlja – navesti) |
| 29. | Luke iskrcaja |
| 30. | FAO oznaka ciljnih vrsta (ili ribolovna kategorija za sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu) |
| 31. | Zatraženo razdoblje odobrenja (datum početka i datum završetka) |
| 32. | Popis pomoćnih plovila (ime plovila; IMO broj; CFR broj) |

III.

KATEGORIJA RIBOLOVA ZA KOJU SE TRAŽI ODOBRENJE

26.

Vrsta odobrenja (izravno odobrenje; otvoreno more; potpora)

27.

Područje ribarstva (područje (ili više njih), potpodručje (ili više njih), zona (ili više njih), podzona (ili više njih) FAO-a, prema potrebi)

28.

Područje djelovanja (otvoreno more; treća zemlja – navesti)

29.

Luke iskrcaja

30.

FAO oznaka ciljnih vrsta (ili ribolovna kategorija za sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu)

31.

Zatraženo razdoblje odobrenja (datum početka i datum završetka)

32.

Popis pomoćnih plovila (ime plovila; IMO broj; CFR broj)

| IV. | ZAKUPLJIVANJE |
| --- | --- |
| 33. | Plovilo koje djeluje u okviru dogovora o zakupljivanju (Da/Ne) |
| 34. | Vrsta dogovora o zakupljivanju |
| 35. | Trajanje zakupa (datum početka i datum završetka) |
| 36. | Ribolovne mogućnosti (u tonama) dodijeljene plovilu koje je u zakupu |
| 37. | Treća zemlja koja plovilu u zakupu dodjeljuje ribolovne mogućnosti |

IV.

ZAKUPLJIVANJE

33.

Plovilo koje djeluje u okviru dogovora o zakupljivanju (Da/Ne)

34.

Vrsta dogovora o zakupljivanju

35.

Trajanje zakupa (datum početka i datum završetka)

36.

Ribolovne mogućnosti (u tonama) dodijeljene plovilu koje je u zakupu

37.

Treća zemlja koja plovilu u zakupu dodjeljuje ribolovne mogućnosti

---