# Euroopan unionin C 210/2022

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 210 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 65. vuosikerta25. toukokuu 2022 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 210

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

65. vuosikerta25. toukokuu 2022

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | SUOSITUKSET |
| | Euroopan keskuspankki |
| 2022/C 210/01 | Euroopan keskuspankin suositus, annettu 17päivänä toukokuuta 2022, Euroopan unionin neuvostolle Banco de Portugalin ulkopuolisista tilintarkastajista, (EKP/2022/24) | 1 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Euroopan keskuspankki

2022/C 210/01

Euroopan keskuspankin suositus, annettu 17päivänä toukokuuta 2022, Euroopan unionin neuvostolle Banco de Portugalin ulkopuolisista tilintarkastajista, (EKP/2022/24)

1

---

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 210/02 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10526 – CHEVRON / NESTE BASE OIL) (
  1
  ) | 2 |
| 2022/C 210/03 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10683 – APPLIED / TEMASEK / JV) (
  1
  ) | 3 |
| 2022/C 210/04 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10692 – SEGRO / PSPIB / TARGET ASSET SOUTH PARIS) (
  1
  ) | 4 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2022/C 210/02

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10526 – CHEVRON / NESTE BASE OIL) (
  1
  )

1

2

2022/C 210/03

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10683 – APPLIED / TEMASEK / JV) (
  1
  )

1

3

2022/C 210/04

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10692 – SEGRO / PSPIB / TARGET ASSET SOUTH PARIS) (
  1
  )

1

4

---

| | III   Valmistavat säädökset |
| --- | --- |
| | EUROOPAN KESKUSPANKKI |
| 2022/C 210/05 | Euroopan keskuspankin lausunto, annettu 16 päivänä helmikuuta 2022, ehdotuksesta asetukseksi rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaviranomaisen perustamisesta (CON/2022/4) | 5 |
| 2022/C 210/06 | Euroopan Keskuspankin Lausunto, annettu 16 päivänä helmikuuta 2022, ehdotuksesta direktiiviksi ja asetukseksi rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen (CON/2022/5) | 15 |

III   Valmistavat säädökset

EUROOPAN KESKUSPANKKI

2022/C 210/05

Euroopan keskuspankin lausunto, annettu 16 päivänä helmikuuta 2022, ehdotuksesta asetukseksi rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaviranomaisen perustamisesta (CON/2022/4)

5

2022/C 210/06

Euroopan Keskuspankin Lausunto, annettu 16 päivänä helmikuuta 2022, ehdotuksesta direktiiviksi ja asetukseksi rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen (CON/2022/5)

15

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 210/07 | Euron kurssi — 24. toukokuuta 2022 | 26 |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2022/C 210/08 | Erityiskertomus nro 11/2022 – EU:n talousarvion suojaaminen – Mustan listan käyttöä parannettava | 27 |
| | JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET |
| 2022/C 210/09 | Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kalastuksen lopettamisesta | 28 |
| 2022/C 210/10 | Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 4 kohdan mukainen komission ilmoitus – Säännöllistä lentoliikennettä koskevat julkisen palvelun velvoitteet (
  1
  ) | 29 |
| 2022/C 210/11 | Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 4 kohdan mukainen komission ilmoitus – Säännöllistä lentoliikennettä koskevat julkisen palvelun velvoitteet (
  1
  ) | 30 |
| 2022/C 210/12 | Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan mukainen komission ilmoitus – Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti (
  1
  ) | 31 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2022/C 210/07

Euron kurssi — 24. toukokuuta 2022

26

Tilintarkastustuomioistuin

2022/C 210/08

Erityiskertomus nro 11/2022 – EU:n talousarvion suojaaminen – Mustan listan käyttöä parannettava

27

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

2022/C 210/09

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kalastuksen lopettamisesta

28

2022/C 210/10

Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 4 kohdan mukainen komission ilmoitus – Säännöllistä lentoliikennettä koskevat julkisen palvelun velvoitteet (
  1
  )

1

29

2022/C 210/11

Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 4 kohdan mukainen komission ilmoitus – Säännöllistä lentoliikennettä koskevat julkisen palvelun velvoitteet (
  1
  )

1

30

2022/C 210/12

Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan mukainen komission ilmoitus – Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti (
  1
  )

1

31

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | TUOMIOISTUINKÄSITTELYYN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | EFTAn tuomioistuin |
| 2022/C 210/13 | Trygderettenin 26 päivänä tammikuuta 2022 esittämä pyyntö saada EFTAn tuomioistuimelta neuvoa-antava lausunto asiassa A vastaan Arbeids- og velferdsdirektoratet (Asia E-2/22) | 32 |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 210/14 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10438 – MOL / OMV SLOVENIJA) (
  1
  ) | 33 |
| 2022/C 210/15 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10739 – FORD OTOSAN / FORD ROMANIA) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 35 |
| 2022/C 210/16 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10709 – PARTNERS GROUP / FORTERRO) (
  1
  ) | 36 |
| 2022/C 210/17 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10724 – ITOCHU / UNDER ARMOUR / DOME) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 37 |

V   Ilmoitukset

TUOMIOISTUINKÄSITTELYYN LIITTYVÄT MENETTELYT

EFTAn tuomioistuin

2022/C 210/13

Trygderettenin 26 päivänä tammikuuta 2022 esittämä pyyntö saada EFTAn tuomioistuimelta neuvoa-antava lausunto asiassa A vastaan Arbeids- og velferdsdirektoratet (Asia E-2/22)

32

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2022/C 210/14

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10438 – MOL / OMV SLOVENIJA) (
  1
  )

1

33

2022/C 210/15

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10739 – FORD OTOSAN / FORD ROMANIA) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

35

2022/C 210/16

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10709 – PARTNERS GROUP / FORTERRO) (
  1
  )

1

36

2022/C 210/17

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10724 – ITOCHU / UNDER ARMOUR / DOME) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

37

---

| | Oikaisuja |
| --- | --- |
| | Oikaisu komission tiedotteeseen tämänhetkisistä valtiontuen takaisinperintäkoroista sekä viite- ja diskonttokoroista 1. toukokuuta 2022 lähtien (Julkaistu komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 10 artiklan mukaisesti)
  ( EUVL C 192, 11.5.2022 ) | 39 |

Oikaisuja

Oikaisu komission tiedotteeseen tämänhetkisistä valtiontuen takaisinperintäkoroista sekä viite- ja diskonttokoroista 1. toukokuuta 2022 lähtien (Julkaistu komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 10 artiklan mukaisesti)
  ( EUVL C 192, 11.5.2022 )

(Julkaistu komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 10 artiklan mukaisesti)

( EUVL C 192, 11.5.2022 )

39

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Euroopan keskuspankki

| 25.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 210/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 210/1

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN SUOSITUS,

annettu 17päivänä toukokuuta 2022,

Euroopan unionin neuvostolle Banco de Portugalin ulkopuolisista tilintarkastajista

(EKP/2022/24)

(2022/C 210/01)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 27.1 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat EKP:n ja niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien tilit, joiden rahayksikkö on euro. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan keskuspankin (EKP) neuvoston suosittelemat ja Euroopan unionin neuvoston hyväksymät riippumattomat ulkopuoliset tilintarkastajat tarkastavat EKP:n ja niiden jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien tilit, joiden rahayksikkö on euro.

| (2) | Banco de Portugalin nykyisten ulkopuolisten tilintarkastajien Deloitte & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A.:n toimeksianto päättyi tilikauden 2021 tilintarkastuksen jälkeen. Tämän vuoksi on tarpeen nimittää uudet ulkopuoliset tilintarkastajat tilikaudesta 2022 alkaen. |
| --- | --- |

(2)

Banco de Portugalin nykyisten ulkopuolisten tilintarkastajien Deloitte & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A.:n toimeksianto päättyi tilikauden 2021 tilintarkastuksen jälkeen. Tämän vuoksi on tarpeen nimittää uudet ulkopuoliset tilintarkastajat tilikaudesta 2022 alkaen.

| (3) | Banco de Portugal on valinnut PriceWaterhouseCoopers & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas Lda:n ulkopuolisiksi tilintarkastajikseen tilikausiksi 2022–2026, |
| --- | --- |

(3)

Banco de Portugal on valinnut PriceWaterhouseCoopers & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas Lda:n ulkopuolisiksi tilintarkastajikseen tilikausiksi 2022–2026,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

Suositetaan, että PriceWaterhouseCoopers & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas Lda nimitetään Banco de Portugalin ulkopuolisiksi tilintarkastajiksi tilikausiksi 2022–2026.

Tehty Frankfurt am Mainissa 17 päivänä toukokuuta 2022.

EKP:n puheenjohtaja

Christine LAGARDE

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 25.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 210/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 210/2

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.10526 – CHEVRON / NESTE BASE OIL)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 210/02)

Komissio päätti 22. helmikuuta 2022 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32022M10526. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32022M10526. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 25.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 210/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 210/3

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.10683 – APPLIED / TEMASEK / JV)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 210/03)

Komissio päätti 18. toukokuuta 2022 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32022M10683. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32022M10683. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 25.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 210/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 210/4

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.10692 – SEGRO / PSPIB / TARGET ASSET SOUTH PARIS)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 210/04)

Komissio päätti 8. huhtikuuta 2022 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32022M10692. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32022M10692. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

III Valmistavat säädökset

EUROOPAN KESKUSPANKKI

| 25.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 210/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 210/5

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN LAUSUNTO,

annettu 16 päivänä helmikuuta 2022,

ehdotuksesta asetukseksi rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaviranomaisen perustamisesta

(CON/2022/4)

(2022/C 210/05)

Johdanto ja oikeusperusta

Euroopan komissio antoi 20 päivänä heinäkuuta 2021 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaviranomaisen perustamisesta sekä asetusten (EU) N:o 1093/2010, (EU) N:o 1094/2010 ja (EU) N:o 1095/2010 muuttamisesta (1) (jäljempänä ”rahanpesuntorjuntaviranomaista koskeva asetus”).

Euroopan keskuspankki (EKP) katsoo, että ehdotettu asetus kuuluu sen toimivaltaan, vaikka sitä ei ole kuultu asetusehdotuksesta. Se käyttää näin ollen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 127 artiklan 4 kohdan toisessa virkkeessä vahvistettua oikeuttaan antaa lausunto asianomaisille Euroopan unionin toimielimille toimivaltaansa kuuluvissa asioissa. EKP:n toimivalta antaa lausunto perustuu perussopimuksen 127 artiklan 4 kohtaan ja 282 artiklan 5 kohtaan, koska rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevaan asetukseen sisältyy säännöksiä, jotka vaikuttavat EKP:lle perussopimuksen 127 artiklan 6 kohdan nojalla kuuluviin luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaa koskeviin tehtäviin. Tämän lausunnon on antanut EKP:n neuvosto Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 17.5 artiklan ensimmäisen virkkeen mukaisesti.

Yleiset huomautukset

1.   Yhteenveto ja alustavat huomautukset

| 1.1. | EKP suhtautuu myönteisesti Euroopan komission 20 päivänä heinäkuuta 2021 julkaisemaan, neljä lainsäädäntöehdotusta (mukaan lukien rahanpesuntorjuntaviranomaista koskeva asetus) sisältävään pakettiin, jonka tavoitteena on vahvistaa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevia unionin sääntöjä. Tässä lausunnossa keskitytään rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevaan asetukseen. Lainsäädäntöpaketin kolmea muuta osaa – a) ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen (2) (jäljempänä ”ensimmäinen rahanpesunvastainen asetus”) b) ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi jäsenvaltioissa käyttöön otettavista mekanismeista rahoitusjärjestelmän käytön estämiseksi rahanpesuun ja terrorismin rahoitukseen ja direktiivin (EU) 2015/849 kumoamisesta (3) (jäljempänä ”kuudes rahanpesunvastainen direktiivi”) ja iii) ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi varainsiirtojen ja tiettyjen kryptovarojen siirtojen mukana toimitettavista tiedoista (uudelleenlaadittu) (4) – käsitellään erillisissä EKP:n lausunnoissa. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kuten aiemmin on todettu (5), EKP tukee voimakkaasti sellaista unionin järjestelmää, jonka avulla varmistetaan, että jäsenvaltioilla, unionin viranomaisilla ja elimillä sekä EU:ssa toimivilla ilmoitusvelvollisilla on tehokkaat välineet, joilla voidaan torjua unionin rahoitusjärjestelmän väärinkäyttöä rahanpesuun ja terrorismin rahoitukseen. EKP ilmaisi täyden tukensa yhdenmukaistamistoimien edeltävälle vaiheelle (6), jossa vahvistettiin Euroopan pankkiviranomaisen (EPV) toimivaltaa estää rahoitusjärjestelmän käyttöä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen, ja se on tyytyväinen prosessin jatkumiseen seuraavaksi rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaviranomaisen perustamisen muodossa (jäljempänä ”rahanpesuntorjuntaviranomainen”). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EKP:lle ei ole annettu tehtävää valvoa luottolaitoksia siltä osin kuin valvonnan tarkoituksena on estää rahoitusjärjestelmän käyttö rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 127 artiklan 6 kohdan mukaan EKP:lle ei myöskään voitaisi antaa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevia valvontavaltuuksia, koska siinä selvästi rajoitetaan EKP:lle annettavat valvontatehtävät vakavaraisuusvalvontaan. Rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvonnan tulokset on kuitenkin tärkeää ottaa huomioon EKP:lle uskottujen vakavaraisuusvalvontaan liittyvien tehtävien hoitamisessa silloin, kun EKP arvioi tietoja, jotka saadaan asiaa koskevissa vakavaraisuuden valvontatoimissa, mukaan lukien valvojan arviointiprosesseissa, laitosten hallinto- ja ohjausjärjestelmien, -prosessien ja -mekanismien riittävyyden arvioinnissa sekä valvottavien yhteisöjen ylimpien hallintoelinten jäsenten sopivuuden arvioinnissa. Lisäksi jäsenvaltioiden luotto- ja rahoituslaitoksia koskevasta rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaavien valvojien, vakavaraisuusvalvojien ja rahanpesun selvittelykeskusten on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU (7) mukaisesti tehtävä tiivistä yhteistyötä toimivaltansa puitteissa ja annettava toisilleen tiedot, joita ne tarvitsevat tehtäviensä hoitamiseen. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EKP on valmis tekemään yhteistyötä rahanpesuntorjuntaviranomaisen kanssa ja osallistumaan lainsäädäntöprosessiin muun muassa jakamalla kokemuksiaan unionin tason vakavaraisuuden valvonnasta vastaavana viranomaisena, jos kokemuksella voi olla merkitystä rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntajärjestelmien unionin tason valvonnan kehittämisessä. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Unionin tason rahanpesuntorjuntaviranomaisen perustaminen on tärkeä askel pyrittäessä varmistamaan rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevien unionin vaatimusten yhdenmukaisempi soveltaminen kaikkialla EU:ssa. EKP:n kokemukset osoittavat, että vakavaraisuusvalvonnasta vastaavalle unionin tason viranomaiselle on annettava riittävästi vastuuta sekä suorasta valvonnasta että yleisvalvonnasta, jotta se voisi edistää valvontakäytäntöjen lähentämistä useissa jäsenvaltioissa. Näitä vastuita olisi täydennettävä riittävillä valvontavaltuuksilla. Rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevassa asetuksessa on suorien valvontavaltuuksien, joita käytetään aluksi suhteellisen rajattuun ilmoitusvelvollisten ryhmään, lisäksi lähtökohtana se, että rahanpesuntorjuntaviranomainen tekee finanssialan sekä finanssialan ulkopuolisen rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaavien valvontaviranomaisten säännöllisiä arviointeja ja vertaisarviointeja. Tämä auttaa rahanpesuntorjuntaviranomaista tunnistamaan parhaat käytännöt kansallisella tasolla sekä käyttämään niitä omassa suorassa valvonnassaan että ottamaan ne huomioon suosituksissa tai muissa sääntelyvälineissä, jotka osoitetaan yksittäisen jäsenvaltion rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaaville viranomaisille, joiden edustajat osallistuvat myös rahanpesuntorjuntaviranomaisen hallintoneuvostoon. Rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntajärjestelmien valvonnan yhdenmukaisuuden ja johdonmukaisuuden lisääminen hyödyttää myös vakavaraisuusvalvontaa. |
| --- | --- |

1.5.

Erityiset huomautukset

2.   Rahanpesuntorjuntaviranomaisen suoran ja välillisen valvonnan laajuus

| 2.1. | Rahanpesuntorjuntaviranomaisen suoraan valvontaan valittavien ilmoitusvelvollisten yksilöintiperusteet (8) ovat suhteellisen tiukat, ja komission lainsäädäntöehdotukseen liitetyissä asiakirjoissa todetaan, että vain noin 12–20 ilmoitusvelvollista täyttää nämä kriteerit. Ei ole arvioitu, kuinka monen näistä yhteisöistä odotetaan olevan laitoksia, jotka kuuluvat neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 (9) mukaisen EKP:n suoran vakavaraisuusvalvonnan piiriin. Niiden merkittävien valvottavien yhteisöjen (10) osalta, jotka ovat EKP:n suorassa valvonnassa ja jotka täyttävät nämä kriteerit, rahanpesuntorjuntaviranomaisesta tulee EKP:n vastapuoli tietojen vaihtoa ja yhteistyötä varten päivittäisessä valvonnassa, soveltuvuusarvioinneissa ja ”yhteisissä menettelyissä” (11), joihin kuuluvat luottolaitoksen liiketoiminnan aloittamista koskevien lupahakemusten arviointi, tällaisten toimilupien peruuttaminen sekä määräosuuksien hankintojen ja luovutusten arviointi. Jos vähemmän merkittävät valvottavat yhteisöt (12) täyttävät rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevassa asetuksessa vahvistetut kriteerit, EKP:n ja rahanpesuntorjuntaviranomaisen välinen yhteistyö rajoittuu yhteisten menettelyjen asiaankuuluviin näkökohtiin. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EKP panee merkille, että ehdotuksen mukaan rahanpesuntorjuntaviranomaisen suoran valvonnan soveltamisala on rajallinen, ottaen huomioon ehdotuksen budjettirajoitukset. EKP:n kokemuksen mukaan on hyödyllistä, että EU:n tason suora valvonta on laaja-alaista ja että suorassa valvonnassa olevat laitokset valitaan objektiivisin ja läpinäkyvin perustein. Sen vuoksi EKP voimakkaasti kannattaa valittujen ilmoitusvelvollisten yksilöimiseksi sovellettavien kriteerien muuttamista siten, että prosessin tuloksena rahanpesuntorjuntaviranomaisen suorannassa valvonnassa on laajempi ilmoitusvelvollisten joukko, johon voisi kuulua ilmoitusvelvollisia, joiden päätoimipaikka on kussakin jäsenvaltiossa, mikä edistää yhteistä valvontakulttuuria ja rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvontakäytäntöjen lähentymistä. Tämä vähentää myös sääntelyn katvealueiden hyväksikäytön riskiä. Yhteisen valvontamekanismin (YVM) tapauksessa tämän tavoitteen saavuttamista ovat helpottaneet merkittävien valvottavien yhteisöjen valitsemisessa sovellettavat kriteerit, ja asetuksessa (EU) N:o 1024/2013 edellytetään, että EKP hoitaa suoria valvontatehtäviä kolmen merkittävimmän luottolaitoksen osalta kussakin osallistuvassa jäsenvaltiossa, ellei siitä poikkeaminen ole erityisten olosuhteiden vuoksi perusteltua (13). Kun otetaan huomioon rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevassa asetuksessa esitetyt suhteellisen tiukat ja riskiperusteiset valintakriteerit, valittujen ilmoitusvelvollisten luettelon julkaiseminen rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen mukaisesti merkitsisi sitä, että valittujen valvottujen yhteisöjen rahanpesun ja terrorismin rahoituksen suuri riski julkistettaisiin välillisesti, kun se on tällä hetkellä osa luottamuksellisia tietoja, jotka jaetaan vain asianomaisten viranomaisten kesken tiukan tiedonsaantitarpeen perusteella. Objektiiviset riskiperusteiset kriteerit, jotka eivät johda tällaisten luottamuksellisten valvontatietojen välilliseen paljastamiseen, voisivat olla suositeltavia, koska ne eivät antaisi tahattomia signaaleja markkinoille eivätkä aiheuttaisi maineriskiä valituille ilmoitusvelvollisille, jotka ovat rahanpesuntorjuntaviranomaisen suorassa valvonnassa. Lisäksi olisi lisättävä säännös, jolla varmistetaan rahanpesuntorjuntaviranomaisen ja asiaankuuluvien vakavaraisuusvalvojien välinen viestintä valittavien ilmoitusvelvollisten arviointiprosessin aikana ennen valittujen ilmoitusvelvollisten luettelon julkaisemista. Tämä antaisi vakavaraisuusvalvojille mahdollisuuden analysoida etukäteen kyseisiin yhteisöihin liittyvien riskien mahdollisia vaikutuksia toiminnan vakauden valvontaan. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Lähes kaikkien merkittävien ja vähemmän merkittävien valvottavien yhteisöjen osalta EKP:n ensisijaisia vastapuolia ovat edelleen luotto- ja rahoituslaitosten rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaavat kansallisen tason valvojat ja rahanpesun selvittelykeskukset. EKP on havainnut, että yksittäisten rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaavien valvontaviranomaisten toimittamat tiedot ovat jossain määrin heterogeenisiä, koska rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaavien kansallisen tason valvontaviranomaisten ja EKP:n välinen järjestelmällinen yhteistyö alkoi vuonna 2019 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2018/843 (14) tehtyjen lainsäädäntömuutosten jälkeen. Tämän vuoksi on vaikeampaa ottaa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevan valvonnan tulokset johdonmukaisesti huomioon vakavaraisuusvalvontaa koskevissa tehtävissä. Tältä osin EKP panee tyytyväisenä merkille rahanpesuntorjuntaviranomaisen roolin, joka sillä tulee olemaan rahanpesun ja terrorismin rahoituksen riskinarviointien ja muiden rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaan liittyvien jäsenvaltioiden viranomaisten suorittamien valvontatehtävien yhdenmukaistamisessa. Erityisesti siltä osin kuin on kyse menetelmistä, joita rahanpesuntorjuntaviranomainen kehittää ilmoitusvelvollisten luontaisen riskiprofiilin ja jäännösriskiprofiilien luokittelemiseksi, on tärkeää yhdenmukaistaa menetelmiä erittäin pitkälle, koska ne vaikuttavat vastaanotettavien ja vakavaraisuusvalvonnassa huomioon otettavien tietojen johdonmukaisuuteen. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EKP pitäisi toivottavana, että rahanpesuntorjuntaviranomaisen suorien valvontatehtävien piiriä laajennettaisiin tulevaisuudessa siten, että ne kattaisivat laajemman osan EKP:n suorassa valvonnassa olevista yhteisöistä, komission rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevassa asetuksessa (15) tarkoitettujen uudelleentarkastelujen edellyttämällä tavalla. Tämä voisi mahdollisesti parantaa entisestään johdonmukaisuutta tällaisten laitosten rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevissa valvonta-arvioissa, ja siten myös lisätä tukea vakavaraisuusvalvontaa varten, jossa käytetään joidenkin näiden arviointien tietoja. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Rahanpesuntorjuntaviranomaisen ja EKP:n välinen yhteistyö

| 3.1. | Rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevalla asetuksella säännellään rahanpesuntorjuntaviranomaisen ja muiden kuin rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaavien viranomaisten välistä yhteistyötä (16). EKP panee tyytyväisenä merkille, että viimeksi mainittu käsite kattaa neljä erityyppistä viranomaista, muun muassa EKP:n sen hoitaessa vakauden valvontaa koskevaa tehtäväänsä (17). Mitä tulee rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojien ja vakavaraisuusvalvojien välisen tietojenvaihdon edistämiseen, rahanpesuntorjuntaviranomaisen merkittävä lisäarvo voisi liittyä juuri mahdollisuuteen parantaa nykyistä yhteistyötä, sen sijaan että siitä tulisi lisätaso muiden viranomaisten välisessä tietojenvaihdossa. Tässä mielessä rahanpesuntorjuntaviranomaiselle olisi lisättävä yleinen velvollisuus varmistaa yhteistyövälineiden oikeasuhteinen ja tehokas käyttö, jotta voidaan vähentää rasitetta, jota rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojien kanssa tehtävään yhteistyöhön osallistuville viranomaisille aiheutuu useiden kanavien kautta raportoinnista, mukaan lukien muun muassa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa käsittelevät kollegiot, rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan tietokanta ja yhteistyösopimukset. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen mukaan rahanpesuntorjuntaviranomaisen on tehtävä yhteistyötä muiden kuin rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaavien viranomaisten kanssa, jos se on tarpeen rahanpesuntorjuntaviranomaisen tehtävien suorittamiseksi (18). Tämän säännöksen olisi oltava yleisempi, ja viittaus rahanpesuntorjuntaviranomaisen tehtäviin olisi poistettava. Yhteistyössä on luonnollisesti otettava huomioon kaikkien osallistuvien viranomaisten tehtävät. Sen vuoksi esimerkiksi asetuksessa (EU) N:o 1024/2013 (19) edellytetään, että EKP tekee yhteistyötä Euroopan finanssivalvojien järjestelmään kuuluvien viranomaisten kanssa, ja direktiivissä 2013/36/EU (20) edellytetään, että rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaavat viranomaiset ja vakavaraisuusvalvojat antavat toisilleen tiedot, joita vastaanottava viranomainen tarvitsee tehtäviensä hoitamiseen tarkastelematta sitä, onko tällaisten tietojen jakaminen tarpeen myös tiedot antavan viranomaisen tehtävien hoitamiseksi. Monissa tapauksissa tällainen tarve voidaan tunnistaa, mutta näin ei aina ole. Sen vuoksi on tarkoituksenmukaisempaa korvata viittaus rahanpesuntorjuntaviranomaisen tehtäviin viittaamalla yleisemmin siihen, että rahanpesuntorjuntaviranomaisen on tehtävä yhteistyötä muiden kuin rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaavien viranomaisten kanssa toimivaltuuksiensa rajoissa, jotta voidaan varmistaa, että muut asianomaiset viranomaiset pyytävät ainoastaan asiaankuuluvia yhteistyön muotoja. Tämä pätee erityisesti vakavaraisuusvalvojiin, kuten EKP:hen, ja asialla on niiden kannalta erityinen merkitys, koska niillä on velvollisuus ottaa toiminnan vakauden arvioinneissaan huomioon rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvontaan liittyvät tiedot. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevassa asetuksessa viitataan tietojen toimittamiseen rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan tietokannasta, joka rahanpesuntorjuntaviranomaisen on perustettava rahanpesun torjuntaa koskevan asetuksen (21) mukaisesti. EKP katsoo, että tämä uusi tietokanta korvaa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaan liittyviä heikkouksia koskevista tiedoista koostuvan tietokannan, joka EPV:n oli perustettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 (22) nojalla. Nämä kaksi tietokantaa eroavat toisistaan monessa suhteessa. EPV:ltä edellytettiin, että se antaa tietokannasta tietoja vakavaraisuusvalvojille myös omasta aloitteestaan, (23) kun taas rahanpesuntorjuntaviranomaiselta edellytetään, että se antaa tietoja ainoastaan vakavaraisuusvalvojien pyynnöstä (24). Rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevaa asetusta olisi muutettava sen varmistamiseksi, että rahanpesuntorjuntaviranomainen antaa tietoja myös omasta aloitteestaan sekä rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojille että muille kuin rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojille. Jos valvoja ei ole tietoinen merkityksellisten tietojen olemassaolosta, se ei voi pyytää tällaisia tietoja rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen mukaisesti (25). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan tietokannan osalta rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevassa asetuksessa määritellään, minkä tyyppisiä tietoja rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojien on toimitettava tietokantaan (26). Useimmat niistä ovat päällekkäisiä niiden tietojen kanssa, jotka rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojien on jaettava myös asianomaisten vakavaraisuusvalvojien kanssa direktiivin 2013/36/EU 117 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Entistä laajemmin saatavilla oleva tietokeskus voisi – linjassa niiden periaatteiden kanssa, jotka sisältyvät asetuksen (EU) N:o 1093/2010 mukaista rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan keskustietokantaa koskeviin nykyisiin säännöksiin – olla vakavaraisuusvalvojien ja rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvontamekanismin välisen yhteistyön tehostamisessa arvokas palvelu, joka voisi perustua esimerkiksi jo nykyisellään EU:n valvontaviranomaisten käytettävissä oleville digitaalisille ratkaisuille (esim. yhteisen valvontamekanismin (YVM) ja yhteisen kriisinratkaisumekanismin välistä yhteistyötä varten). Tämä mahdollisuus minimoisi päällekkäisyydet ja rasitteet, joita aiheutuu rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojille, joiden olisi muuten jaettava samat tiedot kahdesti sekä rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevassa asetuksessa tarkoitetun tietokannan kanssa että asiaan liittyvien vakavaraisuusvalvojien kanssa direktiivin 2013/36/EU 117 artiklan 5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevassa asetuksessa edellytetään, että rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojat toimittavat tietokantaan tiedot, jotka koskevat muille ”kansallisille” viranomaisille annettavaa lupamenettelyjä, lupamenettelyjen peruuttamista ja yksittäisten ilmoitusvelvollisten osakkeenomistajien tai hallintoelinten jäsenten soveltuvuusarviointeja koskevaa neuvontaa (27). Sana ”kansalliset” olisi poistettava, koska rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojat antavat tältä osin tietoa kansallisten viranomaisten lisäksi myös EKP:lle direktiivin 2013/36/EU (28) ja kuudennen rahanpesunvastaisen direktiivin (29) mukaisesti. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevassa asetuksessa edellytetään, että rahanpesuntorjuntaviranomainen tekee tarvittaessa muiden kuin rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaavien viranomaisten kanssa yhteisymmärryspöytäkirjoja (30). ”Tarvittaessa”-ehto on hyödyllinen, sillä rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojien ja vakavaraisuusvalvojien välillä on jo olemassa useita yhteistyöfoorumeita. EKP tekee yhteistyötä Euroopan talousalueen jäsenvaltioiden rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojien kanssa myös EKP:n 10 päivänä tammikuuta 2019 allekirjoittaman sopimuksen (31) nojalla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/849 (32) mukaisesti (jäljempänä ”rahanpesun torjuntaa koskeva sopimus”). Rahanpesun torjuntaa koskevan sopimuksen on allekirjoittanut yli 50 allekirjoittajaa, koska kussakin jäsenvaltiossa on yleensä useampi kuin yksi rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaava valvontaviranomainen, ja se mahdollistaa kahdenvälisen yhteistyön EKP:n ja kunkin sopimuksen allekirjoittaneen rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaavan valvojan välillä. Koska tällainen yhteistyö on luonteeltaan kahdenvälistä ja direktiivin (EU) 2015/849 mukaisessa koko konsernia koskevassa valvonnassa sovelletaan erilaisia periaatteita kuin direktiivin 2013/36/EU mukaisessa konsolidoidussa valvonnassa, rahanpesun torjuntaa koskeva sopimus ei ole osoittautunut yhtä oikea-aikaiseksi ja tehokkaaksi kuin muut monenvälisen yhteistyön mahdollistavat välineet, kuten rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa käsittelevät kollegiot. Vaikka rahanpesun torjuntaa koskeva sopimus antaa rahanpesuntorjuntaviranomaiselle mahdollisuuden liittyä sopimukseen helposti, ja erityisen EKP:n ja rahanpesuntorjuntaviranomaisen välisen sopimuksen tekeminen on rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen mukaan myös mahdollista, EKP suhtautuu myönteisesti siihen, että rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen mukaan on mahdollista joustavasti selvittää sopimuksen tekemisen tarpeellisuus ottaen huomioon käytettävissä olevat muut yhteistyövälineet, jotka voisivat mahdollistaa tehokkaamman monenvälisen yhteistyön, ja myös sen seikan, että rahanpesuntorjuntaviranomaisesta tulee enemmän kuin pelkkä uusi toimija EKP:n kanssa toteutettavassa tietojenvaihtoprosessissa. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevassa asetuksessa edellytetään lisäksi, että rahanpesuntorjuntaviranomainen varmistaa tuloksellisen yhteistyön ja tietojenvaihdon kaikkien rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvontajärjestelmään kuuluvien finanssialan valvojien ja asiaankuuluvien muiden kuin rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaavien viranomaisten välillä (33). EKP suhtautuu tähän säännökseen myönteisesti, sillä viime vuosina on perustettu useita rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojien ja vakavaraisuusvalvojien tietojenvaihtoalustoja, joiden vuorovaikutus ei ole aina selvää. Edellä mainittujen valvontaviranomaisten on esimerkiksi vaihdettava tietoja paitsi suoraan toistensa kanssa myös EPV:n rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan tietokannan kautta. Tämä tuloksellisen yhteistyön varmistamista koskeva säännös olisi ulotettava koskemaan myös rahanpesun selvittelykeskuksia ja muita rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojia. Rahanpesun selvittelykeskusten ja luottolaitosten vakavaraisuusvalvojien edellytetään jo tekevän yhteistyötä direktiivin 2013/36/EU mukaisesti. Ottaen huomioon, että rahanpesuntorjuntaviranomaisen hallintoneuvostoon kuuluvat myös kaikkien jäsenvaltioiden rahanpesun selvittelykeskukset ja koska rahanpesuntorjuntaviranomaisen edellytetään hoitavan rahanpesun selvittelykeskusten tuki- ja koordinointimekanismia (34), rahanpesun selvittelykeskusten lisääminen tämän säännöksen soveltamisalaan vaikuttaa perustellulta. Vakavaraisuusvalvojien voi olla tarpeen tehdä yhteistyötä finanssialan ulkopuolisen rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaavien valvojien kanssa, jos finanssialan ulkopuoliset ilmoitusvelvolliset, esimerkiksi kryptovarapalvelun tarjoajat, kuuluvat samaan ryhmään kuin luotto- tai rahoituslaitokset. Kun tarkastellaan finanssialan ulkopuolisten valvojien kanssa tehtävää yhteistyötä yleisemmällä tasolla, ja kuten EKP on ehdottanut erillisessä lausunnossaan, jossa käsitellään ensimmäistä rahanpesunvastaista asetusta ja kuudetta rahanpesunvastaista direktiiviä, rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojien tietojen jakamista koskeviin lupiin voitaisiin tehdä yleisiä parannuksia, jotta ne voisivat jakaa tietoja muiden viranomaisten laajemman joukon kanssa. Tällaiset parannukset laajentaisivat automaattisesti rahapesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen kautta (35) rahanpesuntorjuntaviranomaisen lupaa jakaa luottamuksellisia tietoja muiden viranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Ottaen huomioon, että on olemassa sääntelyvälineitä, kuten ohjeet tai tekniset standardit, jotka on osoitettu tai joista johtuu vaikutuksia sekä rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojille että vakavaraisuusvalvojille tai muille viranomaisille, on tärkeää, että rahanpesuntorjuntaviranomainen tekee yhteistyötä EPV:n, Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (ESMA) ja Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen (EIOPA) kanssa näiden sääntelyvälineiden kehittämisessä. Yleistä yhteistyötä koskevaa vaatimusta, jonka mukaan rahanpesuntorjuntaviranomaisen on tehtävä yhteistyötä EPV:n (36) kanssa, olisi muutettava siten, että siinä viitataan erityisesti yhteistyöhön tällaisten sääntelyvälineiden kehittämisessä, vastaavasti kuin rahanpesuntorjuntaviranomaisen ja Euroopan tietosuojaneuvoston väliseen yhteistyöhön, jota komissio ehdottaa (37). |
| --- | --- |

3.8.

4.   Suorassa ja välillisessä valvonnassa käytettävät prosessit

| 4.1. | Ehdotuksen mukaan rahanpesuntorjuntaviranomainen käyttäisi yhteisiä valvontaryhmiä rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaan liittyvissä suorissa valvontatehtävissään, vastaavasti kuin EKP vakavaraisuusvalvontaa koskevia tehtäviä hoitaessaan. Rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevassa asetuksessa täsmennetään, että yhteiset valvontaryhmät koostuvat rahanpesuntorjuntaviranomaisen ja kansallisten rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaavien finanssialan valvojien henkilöstöstä ja että rahanpesuntorjuntaviranomainen siirtää yhteisen valvontaryhmän koordinaattorin sen jäsenvaltion finanssialan valvojalle, jossa valitun ilmoitusvelvollisen päätoimipaikka sijaitsee, asianomaisten finanssialan valvojien suostumuksella (38). Lainsäädäntöehdotuksen liiteasiakirjoissa mainitaan lisäksi, että lähes kaikki yhteisiin valvontaryhmiin kuuluva rahanpesuntorjuntaviranomaisen henkilöstö sijoitetaan fyysisesti jäsenvaltioihin. EKP tulkitsee, että ilmaisu ”siirtää” (39) on tässä yhteydessä ymmärrettävä siten, että yhteisen valvontaryhmän koordinaattori on rahanpesuntorjuntaviranomaisen henkilöstön jäsen, mutta hänen tavanomainen työskentelypaikkansa ei ole rahanpesuntorjuntaviranomaisen päätoimipaikassa vaan jäsenvaltiossa, jossa valvottavan yhteisön päätoimipaikka sijaitsee. Ilmaisulla ”siirtää” ei näin ollen millään tavoin tarkoiteta rahanpesuntorjuntaviranomaisen toimivallan siirtämistä kansalliselle rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaavalle finanssialan valvojalle tai muille jäsenvaltioiden viranomaisille. EKP panee lisäksi merkille, että rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevassa asetuksessa annetaan yhteisille valvontaryhmille tehtäväksi sekä toimitilojen ulkopuolella toteutettavat valvontatoimet että paikalla tehtävät tarkastukset. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EKP panee tyytyväisenä merkille, että valittujen ilmoitusvelvollisten valvontaa koskeva päätöksentekovalta on osoitettu rahanpesuntorjuntaviranomaisen johtokunnalle, mikä on merkittävä edistysaskel rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvonnan tehostamisessa EU:ssa. Vaikka EKP tiedostaa täysin, että rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvonta voi edellyttää erilaisia järjestelyjä kuin vakavaraisuusvalvonta, se haluaisi jakaa kokemuksiaan yhteisten valvontaryhmien perustamisesta YVM:n puitteissa. YVM:n yhteisiä valvontaryhmiä johtaa myös yhteisen valvontaryhmän koordinaattori, joka on aina EKP:n henkilöstön jäsen. Yhteisen valvontaryhmän koordinaattori toimii kuitenkin EKP:n toimipaikassa Frankfurt am Mainissa eikä jäsenvaltioiden tasolla. Yhteisen valvontaryhmän muut jäsenet kuuluvat sekä EKP:n henkilöstöön että kansallisten toimivaltaisten viranomaisten henkilöstöön. EKP:n henkilöstöön kuuluvat yhteisen valvontaryhmän jäsenet tekevät työtä vastaavasti EKP:n toimipaikassa eivätkä jäsenvaltioiden tasolla. EKP:n kokemuksen mukaan tämä helpottaa toimielimen sisäistä viestintää sekä edistää parhaiden käytäntöjen jakamista ja yhteisen valvontakulttuurin luomista. Lisäksi yhteisessä valvontamekanismissa toimiva yhteisen valvontaryhmän koordinaattori ei yleensä tule maasta, jossa valvottavan pankin päätoimipaikka sijaitsee. Näin pyritään edistämään optimaalisia valvontamenettelyjä koskevaa vuoropuhelua yhteisessä valvontaryhmässä. Periaatteessa yhteisen valvontaryhmän koordinaattorit nimitetään 3–5 vuodeksi, ja heidän odotetaan vaihtuvan säännöllisesti (ottaen huomioon, että kaikki yhteisen valvontaryhmän jäsenet eivät voi vaihtua samaan aikaan). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Mitä tulee valvottavan toimitiloissa ja niiden ulkopuolella suoritettavien tehtävien keskittämiseen samaan ryhmään, EKP:n kokemuksen mukaan riippumaton valvottavan toimitiloissa tehtävän tarkastuksen toiminto yhdistettynä valvottavan toimitiloissa ja niiden ulkopuolella toimivien ryhmien väliseen säännölliseen vuoropuheluun parantaa EKP:n jatkuvan valvonnan laatua. Näin varmistetaan erityisesti, että aiemmin hankittujen tietojen perusteella muodostetut yhteisen valvontaryhmän näkemykset eivät vaikuta paikalla tehtävien tarkastusten tuloksiin. Kuten EKP:n oppaassa paikalla tehtävistä tarkastuksista ja sisäisiä malleja koskevista tutkimuksista selvennettiin, paikalla tehtävät tarkastukset täydentävät jatkuvaa valvontaa. EKP ylläpitää tarkkaa kuvaa luottolaitosten toiminnasta suorittamalla toimitilojen ulkopuolista jatkuvaa valvontaa, joka tukeutuu pääasiassa luottolaitoksen ilmoittamiin tietoihin, ja perusteellisilla paikalla tehtävillä tarkastuksilla, joissa tarkastetaan muun muassa jatkuvassa valvonnassa käytettyjen tietojen oikeellisuus. Tarkastusryhmä, mukaan lukien tarkastusryhmän päällikkö, toimii yhteisestä valvontaryhmästä riippumattomasti mutta yhteistyössä sen kanssa. Kun päätös tarkastuksen suorittamisesta on tehty, tarkastuksen toteutus on kokonaan tarkastusryhmän päällikön vastuulla. Hän myös laatii tarkastusraportin, johon tarkastushavainnot kirjataan. YVM-kehysasetuksen 144 artiklan mukaan EKP vastaa tarkastusryhmien perustamisesta ja kokoonpanosta kansallisten toimivaltaisten viranomaisten (40) avustamana. Tarkastusryhmän jäseninä voi olla EKP:n tarkastusasiantuntijoita sekä tarkastettavan yhteisön sijaintivaltion valvontaviranomaisen ja muiden asiaankuuluvien maiden valvontaviranomaisten pankkivalvojia, myös yhteisen valvontaryhmän jäseniä tai muita EKP:n valtuuttamia henkilöitä. Kaikki ryhmän jäsenet työskentelevät EKP:n puolesta tarkastusryhmän päällikön alaisuudessa alkuperämaastaan riippumatta. Yhteisen valvontaryhmän jäsentä ei voida nimittää tarkastusryhmän päälliköksi. EKP:n kokemuksen mukaan sekä valvottavan toimitiloissa suoritettavia valvontatehtäviä että niiden ulkopuolisia tarkastuksia tekevän ryhmän tehokas resursointi voi myös olla vaikeaa. Se, mitä yleensä pidettäisiin riittävänä päivittäisenä resursointina voisi johtaa resurssien riittämättömyyteen, kun osa ryhmän jäsenistä osallistuu paikalla tehtävään tarkastukseen (41). Lisäksi useista kansallisista toimivaltaisista viranomaisista tulevien valvojien osallistuminen tarkastusryhmiin on ollut olennaisen tärkeää kehitettäessä paikalla toteutettaviin toimiin sovellettavaa yhteistä lähestymistapaa YVM:ssä. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevassa asetuksessa (42) säädetään rahanpesuntorjuntaviranomaisen valvontavaltuuksista, jotka koskevat sen suorassa valvonnassa olevia valittuja ilmoitusvelvollisia ja jotka täydentävät kuudennen rahanpesunvastaisen direktiivin mukaisesti kansallisten rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaavien finanssialan valvojien käytettävissä olevia valvontavaltuuksia (43). Rahanpesuntorjuntaviranomainen voi myös ohjeita antamalla edellyttää, että kansalliset rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaavat finanssialan valvontaviranomaiset käyttävät toimivaltaansa kansallisessa lainsäädännössä säädetyin edellytyksin silloin, kun kyseisiä valtuuksia ei ole rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevalla asetuksella siirretty rahanpesuntorjuntaviranomaiselle. Nämä valtuudet ovat osittain päällekkäisiä suhteessa asetuksen (EU) N:o 1024/2013 mukaisiin EKP:n valtuuksiin ja yleisemmin direktiivin 2013/36/EU mukaisiin vakavaraisuusvalvojien valtuuksiin, joita ovat esimerkiksi valtuudet rajoittaa tai supistaa valvottujen yhteisöjen liiketoimintaa, toimintoja tai verkostoa (44) tai valtuudet edellyttää muutoksia valvottavan yhteisön ylimpään hallintoelimeen (45). Valvontavaltuuksissa on jo päällekkäisyyksiä direktiivin (EU) 2015/849 ja sen kansallisen täytäntöönpanolainsäädännön mukaisten rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaavien valvontaviranomaisten valtuuksien osalta. Tämän valvontavaltuuksien päällekkäisyyden takia vakavaraisuusvalvojien ja rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojilta edellytetään yhteistyötä, jotta vältetään ristiriidat ja tahattomat seuraukset, mukaan lukien samaan luottolaitokseen kohdennettujen valvontatoimenpiteiden koordinoimaton kasautuminen. EKP on tältä osin valmis tekemään yhteistyötä rahanpesuntorjuntaviranomaisen sekä kansallisten rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaavien valvontaviranomaisten kanssa. On myös tärkeää varmistaa, että ennen hallinnollisten seuraamusten ja toimenpiteiden määräämistä ilmoitusvelvollisille, jotka ovat myös muiden viranomaisten valvonnassa, rahanpesuntorjuntaviranomainen koordinoi valvontatoimiaan muiden asiaankuuluvien viranomaisten ja erityisesti luottolaitosten asiaankuuluvien vakavaraisuusvalvojien kanssa, jos kyseiset valvontatoimet vaikuttaisivat tällaisiin laitoksiin. Kuudetta rahanpesunvastaista direktiiviä käsittelevässä erillisessä lausunnossa EKP ehdottaakin kyseisen direktiivin muuttamista siten, että rajoitetaan samaan ilmoitusvelvolliseen kohdistuvia, mahdollisesti koordinoimattomasta valvontavallan käytöstä aiheutuvia epätoivottuja vaikutuksia. Ottaen huomioon ensimmäisen rahanpesunvastaisen asetuksen, kuudennen rahanpesunvastaisen direktiivin ja rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen (46) asiaa koskevat säännökset EKP tulkitsee, että tällaista kuudennessa rahanpesunvastaisessa direktiivissä asetettua koordinointivaatimusta sovellettaisiin sekä kansallisiin rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojiin että rahanpesuntorjuntaviranomaiseen. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Rahanpesuntorjuntaviranomaisen välillistä valvontaa koskevan tehtävän osalta EKP suhtautuu myönteisesti ehdotukseen antaa muiden kuin valittujen ilmoitusvelvollisten välillinen valvonta rahanpesuntorjuntaviranomaisen tehtäväksi, koska näin edistetään valvonnan lähentymistä ja annetaan rahanpesuntorjuntaviranomaiselle mahdollisuus pyytää kansallista rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaavaa finanssialan valvojaa toteuttamaan valvontatoimia poikkeuksellisissa olosuhteissa. Rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen mukaan rahanpesuntorjuntaviranomainen voi selkeästi määritellyissä tapauksissa myös pyytää komissiota antamaan luvan siirtää valtuudet, jotka liittyvät muun kuin valitun ilmoitusvelvollisen valvontaan, kansalliselta finanssialaan kuuluvalta rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojalta rahanpesuntorjuntaviranomaiselle (47). Rahanpesuntorjuntaviranomainen voi esittää tällaisen pyynnön komissiolle vain, jos kansallinen rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvoja ei noudata rahanpesuntorjuntaviranomaisen pyyntöä antaa ilmoitusvelvolliselle osoitettu päätös. Vaikka käytännössä voi olla tapauksia, joissa sekä kansallinen rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvoja että rahanpesuntorjuntaviranomainen sopivat valvontavaltuuksien siirrosta, rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevassa asetuksessa ei säädetä menettelyä tällaista siirtoa varten tilanteessa, jossa edellä mainittua laiminlyöntiä ei ole tapahtunut rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan kansallinen valvojan taholta. EKP toteaa tältä osin, että asetuksessa (EU) N:o 1024/2013 (48) (EKP:n osalta) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 806/2014 (49) (yhteisen kriisinratkaisuneuvoston osalta) sallitaan valvontavaltuuksien siirtäminen myös asianomaisen kansallisen viranomaisen pyynnöstä. Tämän mahdollisuuden olisi oltava käytettävissä myös rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvontajärjestelmässä enintään kolmen vuoden ajan. Jos tämä vaihtoehto sisällytetään rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevaan asetukseen, komission asianmukaista osallistumista tähän prosessiin olisi analysoitava ottaen huomioon muun muassa Meroni-oikeuskäytännössä asetetut rajat (50). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EKP panee tyytyväisenä merkille, että rahanpesuntorjuntaviranomaiselle aiotaan antaa monenlaisia valtuuksia ja välineitä, joiden avulla se voi hoitaa valvontatehtäväänsä ja varmistaa laadukkaan valvonnan kaikkialla unionissa. EKP panee merkille, että rahanpesuntorjuntaviranomaisen valvontavälineistö, joka liittyy muita kuin valittuja ilmoitusvelvollisia koskevien tietojen keruuseen, ei sisällä kaikkia niitä välineitä, jotka ovat EKP:n käytettävissä vähemmän merkittäviä laitoksia koskevien tietojen keräämiseen. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EKP:n kokemuksen mukaan tehokas valvonta edellyttää tasapainoa valvonnan lähentymisen edistämisen ja laitoskohtaisen valvonnan välillä. Viimeksi mainittu on tehokas väline, jonka avulla voidaan arvioida eri jäsenvaltioissa käytössä olevien valvontamenetelmien tehokkuutta ja antaa välilliselle valvojalle mahdollisuus puuttua tilanteeseen tarvittaessa oikea-aikaisesti. EKP toteaa, että rahanpesun torjunnan yhteydessä finanssivalvojien on annettava rahanpesuntorjuntaviranomaiselle tietoja muista kuin valituista ilmoitusvelvollisista vain hyvin harvoissa tapauksissa (51). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EKP haluaisi jakaa kokemuksiaan YVM:ssä toteutetusta vähemmän merkittävien laitosten yleisvalvonnasta. Kehys antaa EKP:lle mahdollisuuden luoda vähemmän merkittävien laitosten luokkia niiden riskialttiuden ja vaikutusten perusteella ja vaatia kansallisilta toimivaltaisilta viranomaisilta eritasoisia tietoja (esim. ennakkoilmoitukset ainoastaan tarkimmin valvottavista vähemmän merkittävistä laitoksista, kun taas kaikki vähemmän merkittävät laitokset kuuluvat vuotuisen jälkikäteisraportoinnin ja taloudellisen tilanteen heikkenemisestä ilmoittamisen piiriin). Tämä lähestymistapa mahdollistaa yleisvalvontatoiminnon oikeasuhteisuuden ja resurssien keskittämisen kriittisimpiin tapauksiin. Vähimmäistietosarjan vuosittainen raportointi kaikista vähemmän merkittävistä laitoksista on hyödyllistä myös yleisvalvontatehtävien hoitamiseksi (esim. laaja-alaiset arvioinnit, laitoskohtaisten tilanteiden arviointi tai tietoon perustuva vuoropuhelu kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa). EKP on myös osallistunut useisiin vähemmän merkittäviä laitoksia koskeviin paikalla tehtäviin tarkastuksiin tukeakseen edelleen yleisvalvontatoimintonsa toteutusta. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen (52) mukaan finanssialan valvojien on ilmoitettava rahanpesuntorjuntaviranomaiselle, jos muun kuin valitun ilmoitusvelvollisen tilanne heikkenee nopeasti ja merkittävästi. Koska nämä kriteerit ovat suhteellisen suppeita ja kumulatiivisia, muun kuin valitun ilmoitusvelvollisen tilanne, joka heikkenee merkittävästi mutta ei nopeasti, tai kiireellinen tilanne, joka edellyttää välitöntä huomiota mutta joka ei kuitenkaan heikkene nopeasti ja merkittävästi (esimerkiksi jos havaitaan merkittäviä pitkän aikavälin rikkomisia), ei johtaisi tällaiseen ilmoitukseen rahanpesuntorjuntaviranomaiselle. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Rahanpesuntorjuntaviranomaisen oikaisulautakunta on suunniteltu rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevassa asetuksessa (53) samalla tavalla kuin asetuksen (EU) N:o 1024/2013 mukainen oikaisulautakunta. EKP toteaa, että tämän mallin lisäksi on myös muita mahdollisia lähestymistapoja, kuten EPV:n, ESMAn, EIOPAn ja yhteisen kriisinratkaisuneuvoston käyttämä malli, jossa muutoksenhakuelimet muun muassa tekevät päätöksiä, jotka sitovat asianomaisia elimiä, jotka myöhemmin tekevät lopulliset oikaistut päätökset. Rahanpesuntorjuntaviranomaiselle parhaiten soveltuvan ratkaisun suunnittelussa voitaisiin näin ollen hyödyntää kaikkien mallien toiminnasta saatujen kokemusten vertailua. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Jos rahanpesuntorjuntaviranomaisen valvontatoimiin sisältyy ohjeita tai pyyntöjä kansallisille viranomaisille, muun muassa kansallisesta hallintolainsäädännöstä johtuvat erot kansallisten oikeudellisten kehysten mukaisissa valtuuksissa ja velvollisuuksissa voivat olla tärkeitä huomioon otettavia tekijöitä. Tällaisissa tilanteissa rahanpesuntorjuntaviranomainen hyötyisi kansallisten viranomaisten avusta tällaisten ohjeiden vaikutusten ja rajoitusten analysoinnissa, jossa otetaan myös huomioon valvontatoimen toteuttamiseen osallistuvien viranomaisten mahdollinen sopimussuhteen ulkopuolinen vastuu. EKP tulkitsee, että tällainen apu kuuluisi rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevaan asetukseen (54) sisältyvien yleisten yhteistyösäännösten piiriin. |
| --- | --- |

4.11.

5.   Rahanpesuntorjuntaviranomaisen hallintorakenne ja jatkuvuusjärjestelyt

| 5.1. | Rahanpesuntorjuntaviranomaisen hallintoneuvostossa on kaksi kokoonpanoa: valvontakokoonpano ja rahanpesun selvittelykeskusten kokoonpano (55). Valvontakokoonpanossa hallintoneuvoston on hyväksyttävä tarkkailijoiksi EKP:n valvontaelimen nimeämä edustaja ja kunkin Euroopan valvontaviranomaisen edustaja, jos käsitellään niiden toimialaan kuuluvia asioita. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EKP suhtautuu tähän säännökseen myönteisesti, koska se helpottaa tarvittavaa vuorovaikutusta rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa sekä toiminnan vakautta koskevan sääntelyn ja valvonnan välillä. Tällä hetkellä EKP osallistuu vakavaraisuusvalvonnan näkökulmasta rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa käsittelevän pysyvän komitean työhön (56). EKP:n käsityksen mukaan sen rooli tarkkailijana rahanpesuntorjuntaviranomaisessa korvaa käytännössä sen nykyisen roolin tarkkailijana rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan pysyvässä komiteassa, koska viimeksi mainittu komitea lakkaa olemasta (57). Tässä yhteydessä rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevaa asetusta (58) olisi muutettava siten, että siinä viitataan ”EKP:n edustajaan” eikä ”EKP:n valvontaelimen nimeämään edustajaan”. EKP toteaa, että tässä säännöksessä käytetty sanamuoto perustuu asetuksessa (EU) N:o 1093/2010 (59) jo käytettyyn sanamuotoon. EKP:n tiettyjen elinten osallistuminen EKP:n edustajien nimeämisprosessiin kuuluu kuitenkin näiden elinten toimivaltaan, joka määritellään erityisesti perussopimuksissa, EKPJ:n ja EKP:n perussäännössä sekä asetuksessa (EU) N:o 1024/2013, ja on siten EKP:n sisäiseen organisaatioon kuuluva asia. Ei vaikuta asianmukaiselta, että rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevassa asetuksessa puututaan EKP:n sisäiseen organisaatioon määrittämällä, mikä EKP:n elin vastaa sen edustajan nimeämisestä. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EKP suhtautuu myönteisesti myös siihen, että rahanpesun selvittelykeskusten kokoonpanossa rahanpesuntorjuntaviranomaisen hallintoneuvostoon kuuluvat myös Euroopan petostentorjuntavirasto, Europol, Eurojust ja Euroopan syyttäjänvirasto ja että rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevassa asetuksessa edellytetään, että rahanpesuntorjuntaviranomainen tekee yhteistyötä näiden unionin elinten kanssa (60). Rahanpesun selvittelykeskusten ja sellaisten unionin elinten, joilla on rikosoikeudellisia valtuuksia, välinen tehostettu yhteistyö, joka rahanpesuntorjuntaviranomaisella on tarkoitus saada aikaan, on tärkeä edistysaskel erityisesti järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa.
  Niiltä osin kuin EKP suosittaa ehdotettua asetusta muutettavaksi, tarkat muutosehdotukset perusteluineen on esitetty teknisessä työasiakirjassa, johon on liitetty selvitys. Tekninen työasiakirja on luettavissa englanninkielisenä EUR-Lex-verkkosivustolla. |
| --- | --- |

5.3.

Niiltä osin kuin EKP suosittaa ehdotettua asetusta muutettavaksi, tarkat muutosehdotukset perusteluineen on esitetty teknisessä työasiakirjassa, johon on liitetty selvitys. Tekninen työasiakirja on luettavissa englanninkielisenä EUR-Lex-verkkosivustolla.

Tehty Frankfurt am Mainissa 16 päivänä helmikuuta 2022.

EKP:n puheenjohtaja

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2021) 421 final.

1

(2)  COM(2021) 420 final.

2

(3)  COM(2021) 423 final.

3

(4)  COM(2021) 422 final.

4

(5)  Ks. Euroopan keskuspankin lausunto CON/2005/2, annettu 4 päivänä helmikuuta 2005, Euroopan unionin neuvoston pyynnöstä, koskien ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesutarkoituksiin sekä terrorismin rahoitukseen (EUVL C 40, 17.2.2005, s. 9), Euroopan keskuspankin lausunto CON/2013/32, annettu 17 päivänä toukokuuta 2013, ehdotuksesta direktiiviksi rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun ja terrorismin rahoitukseen ja ehdotuksesta asetukseksi tietojen toimittamisesta varainsiirtojen mukana (EUVL C 166, 12.6.2013, s. 2), Euroopan keskuspankin lausunto CON/2016/49, annettu 12 päivänä lokakuuta 2016, ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen annetun direktiivin (EU) 2015/849 ja direktiivin 2009/101/EY muuttamisesta (EUVL C 459, 9.12.2016, s. 3) ja Euroopan keskuspankin lausunto CON/2018/55, annettu 7 päivänä joulukuuta 2018, muutetusta ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomainen) perustamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 1093/2010 ja siihen liittyvien säädösten muuttamisesta (EUVL C 37, 30.1.2019, s. 1). Kaikki EKP:n lausunnot ovat saatavilla EUR-Lex-sivustolla.

5

(6)  Ks. EKP:n lausunnon CON/2018/55 1.1 kohta.

6

(7)  Ks. oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338) 117 artiklan 5 kohta.

7

(8)  Ks. rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen 12 ja 13 artikla.

8

(9)  Neuvoston asetus (EU) N:o 1024/2013, annettu 15 päivänä lokakuuta 2013, luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille (EUVL L 287, 29.10.2013, s. 63).

9

(10)  Kehyksen perustamisesta YVM:n puitteissa tehtävälle yhteistyölle EKP:n ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten välillä sekä kansallisten nimettyjen viranomaisten kanssa 16 päivänä huhtikuuta 2014 annetun Euroopan keskuspankin asetuksen (EU) N:o 468/2014 (YVM-kehysasetus) (EKP/2014/17) (EUVL L 141, 14.5.2014, s. 1) 2 artiklan 16 kohdassa esitetyn määritelmän mukaan.

10

(11)  Sellaisina kuin määritellään YVM-kehysasetuksen 2 artiklan 3 alakohdassa.

11

(12)  Sellaisina kuin määritellään YVM-kehysasetuksen 2 artiklan 7 alakohdassa.

12

(13)  Ks. asetuksen (EU) N:o 1024/2013 6 artiklan 4 kohta.

13

(14)  Ks. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/843, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen annetun direktiivin (EU) 2015/849 ja direktiivien 2009/138/EY ja 2013/36/EU muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 43).

14

(15)  Ks. rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen 88 artikla.

15

(16)  Ks. rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen 78 artikla.

16

(17)  Ks. rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen 2 artikla.

17

(18)  Ks. rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen 78 artiklan 1 kohta.

18

(19)  Ks. asetuksen (EU) N:o 1024/2013 3 artiklan 1 kohta.

19

(20)  Ks. direktiivin 2013/36/EU 117 artiklan 5 kohta.

20

(21)  Ks. rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen 11 artikla ja 78 artiklan 3 kohta.

21

(22)  Ks. Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/78/EY kumoamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 12) 9 a artikla.

22

(23)  Ks. asetuksen (EU) N:o 1093/2010 9 a artiklan 3 kohta.

23

(24)  Ks. rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen 11 artiklan 1 kohta, joka liittyy vain finanssialaan kuuluviin rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaaviin valvojiin, ja saman asetuksen 11 artiklan 4 kohta.

24

(25)  Ks. rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen 11 artiklan 4 kohta.

25

(26)  Ks. rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen 11 artiklan 2 kohta.

26

(27)  Ks. rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen 11 artiklan 2 kohdan d alakohta.

27

(28)  Ks. direktiivin 2013/36/EU 117 artiklan 5 kohta.

28

(29)  Ks. kuudennen rahanpesunvastaisen direktiivin 48 artiklan 1 kohta.

29

(30)  Ks. rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen 78 artiklan 2 kohta.

30

(31)  Ks. direktiivin (EU) 2015/849 57 a artiklan 2 kohdan mukainen tietojenvaihtoa koskevista käytännön järjestelyistä tehty monenvälinen sopimus.

31

(32)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/849, annettu 20 päivänä toukokuuta 2015, rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY ja komission direktiivin 2006/70/EY kumoamisesta (EUVL L 141, 5.6.2015, s. 73).

32

(33)  Ks. rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen 78 artiklan 3 kohta.

33

(34)  Ks. rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen 33–37 artikla.

34

(35)  Ks. rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen 75 artikla.

35

(36)  Ks. rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen 77 artiklan 1 kohta.

36

(37)  Ks. rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen 77 artiklan 2 kohta.

37

(38)  Ks. rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen 15 artikla.

38

(39)  Ks. rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen 15 artiklan 2 kohta.

39

(40)  Käsite ”toimivaltainen viranomainen” määritellään asetuksen (EU) N:o 1024/2013 2 artiklan 2 alakohdassa.

40

(41)  YVM:ssä paikalla tehtävä valvonta (tarkastus) on erityistoiminto, joka toimii EKP:n ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten erityisiä rakenteita hyödyntäen ja joka käsittää myös kuhunkin tarkastukseen liittyvät tapauskohtaiset tarkastustehtävät; henkilöstöltä tämä edellyttää erityisiä taitoja ja valmiuksia (pitkät jaksot poissa toimistolta ja kotoa). Merkittävien laitosten osalta suuruusluokkaa kuvaa se, että kokonaisuutena YVM osoittaa tähän paikalla tehtävään erityistoimintoon noin 40 prosentin osuuden siitä määrästä, joka kokoaikavastaavina työntekijöinä on osoitettu toimitilojen ulkopuolella toteutettavia valvontatoimia varten (yhteisten valvontaryhmien kautta).

41

(42)  Ks. rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen 20 artikla.

42

(43)  Ks. kuudennen rahanpesunvastaisen direktiivin 41 artikla.

43

(44)  Ks. rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen 20 artiklan 2 kohdan d alakohta.

44

(45)  Ks. kuudennen rahanpesunvastaisen direktiivin 41 artiklan 1 kohdan f alakohta.

45

(46)  Ks. erityisesti rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen 20 artiklan 3 kohta, jossa säädetään, että rahanpesuntorjuntaviranomaisella on myös kaikki ne valtuudet ja velvoitteet, jotka valvontaviranomaisilla on asiaa koskevan unionin lainsäädännön nojalla.

46

(47)  Ks. rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen 30 artikla.

47

(48)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 806/2014, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2014, yhdenmukaisten sääntöjen ja yhdenmukaisen menettelyn vahvistamisesta luottolaitosten ja tiettyjen sijoituspalveluyritysten kriisinratkaisua varten yhteisen kriisinratkaisumekanismin ja yhteisen kriisinratkaisurahaston puitteissa sekä asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta (EUVL L 225, 30.7.2014, s. 1).

48

(49)  Ks. asetuksen (EU) N:o 1024/2013 6 artiklan 5 kohdan b alakohta ja asetuksen (EU) N:o 806/2014 7 artiklan 4 kohdan b alakohta.

49

(50)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 13. kesäkuuta 1958, Meroni v. High Authority, C-9/56, ECLI:EU:C:1958:7; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 14. toukokuuta 1981, Romano, C-98/80, ECLI:EU:C:1981:104; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 12. heinäkuuta 2005, Alliance for Natural Health ym., C-154/04 ja C-155/04, ECLI:EU:C:2005:449; ja unionin tuomioistuimen tuomio 22. tammikuuta 2014, Yhdistynyt kuningaskunta v. parlamentti ja neuvosto, C-270/12, ECLI:EU:C:2014:18.

50

(51)  Ks. rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen 29 ja 30 artikla.

51

(52)  Ks. rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen 30 artiklan 1 kohta.

52

(53)  Ks. rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen 60–63 artikla.

53

(54)  Katso 7 artiklan 2 kohta kaikkien tilanteiden osalta ja 14 artiklan 2 kohta valittujen ilmoitusvelvollisten valvonnan osalta.

54

(55)  Ks. rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen 46 artikla.

55

(56)  Ks. asetuksen (EU) N:o 1093/2010 9 a artiklan 7 kohta.

56

(57)  Ks. rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen 86 artikla (jolla kumotaan asetuksen (EU) N:o 1093/2010 9 a ja 9 b artikla sekä useat muut säännökset).

57

(58)  Ks. rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen 46 artiklan 4 kohta.

58

(59)  Ks. asetuksen (EU) N:o 1093/2010 9 a artiklan 8 kohta.

59

(60)  Ks. rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen 80 artikla.

60

---

| 25.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 210/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 210/15

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN LAUSUNTO,

annettu 16 päivänä helmikuuta 2022,

ehdotuksesta direktiiviksi ja asetukseksi rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen

(CON/2022/5)

(2022/C 210/06)

Johdanto ja oikeusperusta

Euroopan keskuspankki (EKP) vastaanotti 8, 14 ja 20 päivänä lokakuuta 2021 Euroopan parlamentilta ja neuvostolta lausuntopyynnöt ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen (1) (jäljempänä ”ensimmäinen rahanpesunvastainen asetus”) ja ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi jäsenvaltioissa käyttöön otettavista mekanismeista rahoitusjärjestelmän käytön estämiseksi rahanpesuun ja terrorismin rahoitukseen ja direktiivin (EU) 2015/849 kumoamisesta (2) (jäljempänä ”kuudes rahanpesunvastainen direktiivi”).

EKP:n toimivalta antaa lausunto perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 127 artiklan 4 kohtaan ja 282 artiklan 5 kohtaan, koska ehdotettu asetus ja direktiivi sisältävät säännöksiä, jotka vaikuttavat perussäännön 127 artiklan 2 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaiseen unionin rahapolitiikan toteuttamista koskevaan Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) perustehtävään, perussopimuksen 127 artiklan 2 kohdan neljännen alakohdan mukaiseen maksujärjestelmien moitteettoman toiminnan edistämistä koskevaan EKPJ:n perustehtävään, perussopimuksen 127 artiklan 6 kohdan mukaiseen luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaa koskeviin EKP:n tehtäviin, perussopimuksen 128 artiklan 1 kohdan mukaiseen euroseteleiden asemaan laillisena maksuvälineenä ja EKPJ:n perussopimuksen 127 artiklan 5 kohdan mukaiseen tehtävään myötävaikuttaa rahoitusjärjestelmän vakauteen. Tämän lausunnon on antanut EKP:n neuvosto Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 17.5 artiklan ensimmäisen virkkeen mukaisesti.

Yleiset huomautukset

1.   Yhteenveto ja alustavat huomautukset

| 1.1. | Tässä lausunnossa käsitellään ensimmäistä rahanpesunvastaista asetusta ja kuudetta rahanpesunvastaista direktiiviä, jotka ovat osa Euroopan komission 20 päivänä heinäkuuta 2021 julkaisemaa, neljä lainsäädäntöehdotusta sisältävää rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntapakettia, jonka tavoitteena on vahvistaa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevia unionin sääntöjä. EKP:n erillisissä lausunnoissa käsitellään kahta muuta lainsäädäntöehdotusta, jotka ovat ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaviranomaisen perustamisesta ja asetusten (EU) N:o 1093/2010, (EU) N:o 1094/2010 ja (EU) N:o 1095/2010 muuttamisesta (3) (jäljempänä ”rahanpesuntorjuntaviranomaista koskeva asetus”) ja b) ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi varainsiirtojen ja tiettyjen kryptovarojen siirtojen mukana toimitettavista tiedoista (uudelleenlaadittu) (4). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EKP suhtautuu tähän aloitteeseen myönteisesti. EKP tukee voimakkaasti rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaan liittyvistä lainsäädäntöehdotuksista (5) aiemmin antamiensa lausuntojen mukaisesti sellaista unionin järjestelmää, jonka avulla varmistetaan, että jäsenvaltioilla, unionin viranomaisilla ja elimillä sekä unionissa toimivilla ilmoitusvelvollisilla on tehokkaat välineet, joilla voidaan torjua unionin rahoitusjärjestelmän väärinkäyttöä rahanpesuun ja terrorismin rahoitukseen. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntakehys vaikuttaa tehtäviin, joita EKP hoitaa luottolaitosten vakavaraisuusvalvonnan alalla perussopimuksen 127 artiklan 6 kohdan ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 (6) nojalla, sekä perussopimuksen 127 artiklan 2 kohdan mukaisiin tehtäviin, jotka kuuluvat sen keskuspankkitoimintaa koskevien tehtävien piiriin. Se koskee EKP:tä myös institutionaaliselta kannalta. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ensinnäkin todetaan, että EKP:lle ei ole annettu tehtävää valvoa luottolaitoksia siltä osin kuin valvonnan tarkoituksena on estää rahoitusjärjestelmän käyttö rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen. Tämä suljetaan pois perussopimuksen 127 artiklan 6 kohdassa, jossa selkeästi rajataan tehtävät, jotka EKP:lle voidaan antaa, vakavaraisuusvalvontaan liittyviin tehtäviin. On kuitenkin tärkeää ottaa huomioon rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevan valvonnan tulokset suhteessa EKP:n vakavaraisuusvalvontaa koskevien tehtävien hoitamiseen. Riski, joka liittyy mahdollisuuteen käyttää rahoitusjärjestelmää rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen, on erityisen merkityksellinen, kun EKP tekee vakavaraisuusvalvonnan yhteydessä määräosuuksien hankkimista valvottavista yhteisöistä, toimilupien myöntämistä luottolaitoksille ja luottolaitosten toimilupien peruuttamista koskevia päätöksiä, ja kun se tekee valvottavien yhteisöjen senhetkisiä tai tulevia johtajia koskevia sopivuusarviointeja sekä harjoittaa päivittäistä valvontaa valvojan arviointiprosessin yhteydessä. Rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevien vaatimusten vakavat rikkomiset voivat vaikuttaa kielteisesti luottolaitoksen maineeseen ja siten vaarantaa sen toimintakyvyn. Tällaiset rikkomiset voivat myös johtaa merkittävien hallinnollisten tai rikosoikeudellisten seuraamusten määräämiseen valvottaville yhteisöille ja niiden henkilöstölle. Tietyissä tapauksissa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntajärjestelmien vaatimusten vakavat rikkomiset voivat välittömästi merkitä sitä, että luottolaitoksen toimiluvan peruuttaminen on välttämätöntä. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää valvoa tehokkaasti rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa sekä vaihtaa tietoja vakavaraisuusvalvonnasta ja rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvonnasta vastaavien viranomaisten välillä (7). Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin (EU) 2015/849 (8) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2013/36/EU (9) viime vuosina tehdyt muutokset sekä Euroopan valvontaviranomaisten työ ovat johtaneet sellaisten prosessien käyttöönottoon, joilla helpotetaan tätä tietojenvaihtoa, josta on tullut olennainen osa EKP:n työtä luottolaitosten vakavaraisuusvalvonnan alalla. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Lisäksi EKP voi toimia vastapuolena suhteessa moniin ilmoitusvelvollisiin toteuttaessaan markkinaoperaatioita keskuspankkitoimintaa koskevien tehtäviensä puitteissa puitteissa. Sen vuoksi EKP:hen sovelletaan asiakkaan tuntemismenettelyjä, joita ilmoitusvelvollisten edellytetään noudattavan asiakkaisiinsa nähden sovellettavien rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntakehysten mukaisesti. |
| --- | --- |

1.5.

Erityisiä huomautuksia

2.   Ilmoitusvelvollisten määritelmä

| 2.1. | Ensimmäinen rahanpesunvastainen asetus (10) sisältää luettelon ilmoitusvelvollisista ensimmäisen rahanpesunvastaisen asetuksen, kuudennen rahanpesunvastaisen direktiivin ja rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen soveltamista varten. Aiempien rahanpesunvastaisten direktiivien (11) mukaisesti ilmoitusvelvollisten luettelo ei sisällä keskuspankkeja. EKP toteaa, että keskuspankit eivät kuulu mihinkään ensimmäisessä rahanpesunvastaisessa asetuksessa ilmoitusvelvollisiksi katsottujen yhteisöjen ryhmään, kuten luottolaitokset tai rahoituslaitokset, koska näitä käsitteitä käytetään keskuspankeista erillään perustamissopimuksessa ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännössä (jäljempänä EKPJ:n perussääntö). Luottolaitosten ja muiden rahoitusmarkkinoiden toimijoiden toimintaa sääntelevät unionin säädökset, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) nro 575/2013 (12), direktiivi 2013/36/EU (13), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/65/EU ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/2366 (14), sisältävät myös nimenomaisia säännöksiä, joissa selvennetään, että keskuspankit eivät kuulu niiden soveltamisalaan. Ensimmäinen rahanpesunvastainen asetus vie rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevaa unionin kehystä kohti sääntelyä, joka on jäsenvaltioissa suoraan sovellettavaa. Tästä syystä voisi olla hyödyllistä, että lainsäätäjät vahvistaisivat tämän EKPJ:n keskuspankkien asemaa koskevan tulkinnan erityisesti EKPJ:n keskuspankkien perussopimuksen nojalla hoitamien tehtävien osalta. Mitä tulee muihin toimiin, joita jotkin EKPJ:n kansalliset keskuspankit voivat suorittaa, EKP tulkitsee, että jos jäsenvaltioiden mukaan joidenkin kansallisten keskuspankkien suorittamiin erityistoimiin, kuten sekkitilien tarjoaminen niiden henkilöstön jäsenille, olisi sovellettava – kokonaisuudessaan tai asiaankuuluvin osin – samoja vaatimuksia, jotka on vahvistettu ensimmäisessä rahanpesunvastaisessa asetuksessa, niillä on edelleen mahdollisuus toteuttaa tämä kansallisen lainsäädännön avulla. |
| --- | --- |

2.1.

3.   Vakavaraisuusvalvontaa koskevat näkökohdat

3.1.   Määritelmät

| 3.1.1. | Ensimmäisessä rahanpesunvastaisessa asetuksessa ”valvojalla” tarkoitetaan elintä, jonka tehtäväksi on annettu varmistaa, että ilmoitusvelvolliset noudattavat ensimmäisen rahanpesunvastaisen asetuksen vaatimuksia (15). Se sisältää myös toimivaltaisen viranomaisen määritelmän, joka kattaa muun muassa viranomaisen, jolle on osoitettu rahanpesun tai terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevia velvollisuuksia (16). Joihinkin vakavaraisuusvalvontaan liittyviin tehtäviin kuuluu rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaan liittyviä osatekijöitä, joiden osalta vakavaraisuusvalvojien, myös EKP:n, on kuitenkin tukeuduttava rahanpesun ja terrorismin rahoituksen riskinarviointiin, rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevien vaatimusten rikkomisten tunnistamiseen tai muihin rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaavien valvontaviranomaisten toimittamiin tietoihin. Rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevassa asetuksessa (17) luokitellaan ”muiksi kuin rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaaviksi viranomaisiksi” näin ollen sekä direktiivin 2013/36/EU nojalla vakavaraisuusvalvonnasta vastaavat viranomaiset että EKP sen suorittaessa asetuksessa (EU) nro 1024/2013 sille määrättyjä tehtäviä. EKP katsoo näin ollen, että käsitteet ”valvoja” ja ”toimivaltainen viranomainen” eivät kata ensimmäisessä rahanpesunvastaisessa asetuksessa EKP:tä tai muita vakavaraisuuden valvontaviranomaisia. |
| --- | --- |

3.1.1.

3.2   Ilmoitusvelvollisten vaatimustenmukaisuuden valvonnan toiminto

| 3.2.1. | Ensimmäisessä rahanpesunvastaisessa asetuksessa (18) määritellään kaksi ylemmän johdon ryhmää, jotka ovat vastuussa siitä, että ilmoitusvelvolliset noudattavat rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevia vaatimuksia: ”vaatimustenmukaisuudesta vastaava johtaja” ja ”vaatimustenmukaisuudesta vastaava toimihenkilö”. Vaatimustenmukaisuudesta vastaavan johtajan on oltava toimivaan johtoon kuuluva hallituksen jäsen (tai vastaavan hallintoelimen jäsen), ja hän vastuussa sellaisten ilmoitusvelvollisen toimintaperiaatteiden, valvontatoimenpiteiden ja menettelytapojen täytäntöönpanosta, joilla varmistetaan ensimmäisen rahanpesunvastaisen asetuksen noudattaminen, sekä tällaisissa toimintaperiaatteissa, valvontatoimenpiteissä ja menettelytavoissa havaittuja merkittäviä tai vakavia puutteita koskevien tietojen vastaanottamisesta. Tässä säännöksessä tarkennetaan direktiivin (EU) 2015/849 (19) nykyistä säännöstä, joka sisältää hallituksen käsitteen. Uutta säännöstä ehdotetaan ensimmäisessä rahanpesunvastaisessa asetuksessa, jota asetuksena ei erikseen saateta osaksi kansallista lainsäädäntöä, kyseisen lainsäädännön vastaavia olemassa olevia käsitteitä käyttäen. Näin ollen ehdotetaan, että käytetään yleisempää ilmaisua ”ylin hallintoelin” ilmaisun ”hallituksensa – – tai, jos sillä ei ole hallitusta, vastaavan hallintoelimen” sijasta. Käsitettä ”ylin hallintoelin” käytetään useissa unionin säädöksissä, joilla säännellään luotto- ja rahoituslaitosten toimintaa, kuten direktiivissä 2013/36/EU, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/138/EY (20) (joka sisältää käsitteen ”hallinto-, johto- tai valvontaelin”), direktiivissä 2014/65/EU ja asetuksessa (EU) N:o 600/2014 (21) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2017/1132 (22) (jossa käytetään yleisimmin käsitettä ”hallinto- tai johtoelin”). Ensimmäistä rahanpesunvastaista asetusta voitaisiin sen vuoksi muuttaa siten, että todetaan, että sääntöjen noudattamisesta vastaavan johtajan olisi oltava toimivaan johtoon kuuluva ”ylimmän hallintoelimen” jäsen. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Ensimmäisen rahanpesunvastaisen asetuksen mukaan vaatimustenmukaisuudesta vastaavan johtajan on raportoitava säännöllisesti hallitukselle tai vastaavalle hallintoelimelle. Emoyrityksessä kyseinen henkilö vastaa myös konsernin laajuisten toimintaperiaatteiden, valvontatoimenpiteiden ja menettelytapojen valvonnasta. Luottolaitosten osalta ylin hallintoelin tekee päätöksiä kollektiivisesti, ja sen tehtävänä on muun muassa hyväksyä ja arvioida strategioita ja periaatteita, joita sovelletaan laitokseen kohdistuvien tai mahdollisesti kohdistuvien riskien ottamiseen, hallintaan, valvontaan ja vähentämiseen (23). Ensimmäisessä rahanpesunvastaisessa asetuksessa olisi sen vuoksi selvennettävä, että vaatimustenmukaisuudesta vastaavan johtajan nimeäminen ei vaikuta ylimmän hallintoelimen kollektiiviseen vastuuseen muiden unionin säädösten nojalla. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Ensimmäisessä rahanpesunvastaisessa asetuksessa (24) edellytetään, että valvottavan yhteisön hallitus tai hallintoelin nimittää vaatimustenmukaisuudesta vastaavan toimihenkilön, joka vastaa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaan liittyvien, ilmoitusvelvollisen käytössä olevien toimintaperiaatteiden päivittäisestä toteuttamisesta ja jonka tehtävänä on myös ilmoittaa epäilyttävistä liiketoimista rahanpesun selvittelykeskukselle. Vaatimustenmukaisuudesta vastaava toimihenkilö on ilmoitusvelvollisen ylimmän johdon jäsen (25). EKP ymmärtää, että luottolaitoksissa vaatimustenmukaisuudesta vastaava toimihenkilö ja vaatimustenmukaisuudesta vastaava johtaja ovat osa sisäisiä valvontatoimintoja, jotka on toteutettava direktiivin 2013/36/EU mukaisesti, kun tulkinnassa otetaan huomioon Euroopan pankkiviranomaisen (EPV) sovellettavat ohjeet (26). Tämä merkitsee muun muassa vaatimustenmukaisuudesta vastaavan johtajan ja vaatimustenmukaisuudesta vastaavan toimihenkilön riippumattomuutta, heidän toimintojensa ja luottolaitoksen muiden toimintojen yhdistämistä koskevia rajoituksia, riittäviä resursseja toimintojen suorittamiseen ja yhteyttä ylimpään hallintoelimeen. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Ensimmäisessä rahanpesunvastaisessa asetuksessa säädetään myös, että niiden ilmoitusvelvollisten osalta, joihin kohdistuu ylempää johtoa koskevia tarkastuksia muiden unionin säädösten nojalla, vaatimustenmukaisuudesta vastaavan toimihenkilön on tarkastettava kyseisten vaatimusten noudattaminen. EKP tulkitsee, että tässä säännöksessä viitataan ainoastaan muissa unionin säädöksissä asetettuihin vaatimuksiin eikä siinä aseteta lisävaatimusta vaatimustenmukaisuudesta vastaavalle toimihenkilölle tai vaatimustenmukaisuudesta vastaavalle johtajalle tehtävästä sopivuustarkastuksesta. Tämä tarkoittaa sitä, että ainoastaan silloin, kun muissa unionin säädöksissä jo edellytetään, että vaatimustenmukaisuudesta vastaavalle toimihenkilölle tai vaatimustenmukaisuudesta vastaavalle johtajalle tehdään sopivuustarkastus, tarkastus suoritetaan kyseisten muiden unionin säädösten mukaisesti. Olisi suotavaa selventää useita käytännön sääntöjä sellaisia tilanteita varten, joissa vaatimustenmukaisuudesta vastaavalle toimihenkilölle tai vaatimustenmukaisuudesta vastaavalle johtajalle tehtävän sopivuustarkastuksen suorittaa muu viranomainen kuin rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvoja. Ensinnäkin olisi varmistettava, että tällaisessa tilanteessa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojat antavat kyseiselle viranomaiselle kaikki tarvittavat tiedot valvontaa koskevan toimivaltansa puitteissa ja tekevät tarvittaessa yhteistyötä muiden rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaavien viranomaisten kanssa. Jos esimerkiksi vakavaraisuusvalvonnasta vastaavien viranomaisten tehtävänä on suorittaa vaatimustenmukaisuudesta vastaavalle toimihenkilölle tai vaatimustenmukaisuudesta vastaavalle johtajalle sopivuusarviointi, ne pystyvät tyypillisesti arvioimaan joitakin sopivuusperusteita, kuten asianomaisen henkilön mainetta, rehellisyyttä ja luotettavuutta. Mitä tulee muihin perusteisiin, kuten siihen, onko henkilöllä riittävät tiedot, taidot ja kokemus vaatimustenmukaisuudesta vastaavan toimihenkilön tai vaatimustenmukaisuudesta vastaavan johtajan tehtävien hoitamiseen, rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojilla olisi kuitenkin asiantuntemusta ja tarvittavat tiedot. Toiseksi, kun otetaan huomioon rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojien sopivuustarkastukseen antaman panoksen merkittävyys, ja vaatimustenmukaisuudesta vastaavien johtajien ja vaatimustenmukaisuudesta vastaavien toimihenkilöiden merkityksellisyys ensimmäisessä rahanpesunvastaisessa asetuksessa (27) säädetyn rahanpesun ja terrorismin torjunnan valvojien tehtävän kannalta, rahanpesun ja terrorismin torjunnan valvojilla olisi oltava mahdollisuus estää henkilöä, jolla ne eivät katso olevan riittävästi tietämystä, taitoja ja kokemusta, toimimasta vaatimustenmukaisuudesta vastaavana johtajana tai vaatimustenmukaisuudesta vastaavana toimihenkilönä silloinkin, kun toinen viranomainen on suorittanut yleisen sopivuustarkastuksen. Koska nimitettäviä henkilöitä voidaan kuitenkin nimittää toimimaan useissa tehtävissä ilmoitusvelvollisessa, olisi varmistettava, että rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojan kielteinen kanta vaatimustenmukaisuudesta vastaavan johtajan tai vaatimustenmukaisuudesta vastaavan toimihenkilön tehtäviin ei vaikuta yleisestä sopivuustarkastuksesta vastaavan viranomaisen mahdollisuuteen tehdä myönteinen päätös nimitettävien henkilöiden muiden tehtävien osalta. Tätä varten olisi myös selvennettävä, että ensimmäisessä rahanpesunvastaisessa asetuksessa (28) tarkoitetut vaatimustenmukaisuudesta vastaavan johtajan tehtävät koskevat ainoastaan ensimmäisen rahanpesunvastaisen asetuksen noudattamisen varmistamista. Kolmanneksi, kun otetaan huomioon sopivuuden arviointien tiukat määräajat, olisi täsmennettävä, että rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojan on annettava näkemyksensä yleisen sopivuustarkastuksen perusteella asianmukaisen ajan kuluessa. Tältä osin ehdotetaan myös, että otetaan huomioon tilanteet, joissa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvoja ei toimita arviointia määräajassa. Neljänneksi ehdotetaan, että ottaen huomioon, että yleisestä soveltuvuustarkastuksesta vastaava viranomainen luottaa täysin rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojan antamiin tietoihin nimettävän henkilön tietämyksen, taitojen ja kokemuksen osalta, rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojien tekemästä arvioinnista olisi tultava osa yleisen sopivuustarkastuksen suorittavan viranomaisen päätöstä. Viidenneksi suositellaan, että kuudennessa rahanpesunvastaisessa direktiivissä (29) tarkoitettuihin rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevat yhteistyöohjeet sisältävät myös käytännön järjestelyt siitä, miten rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojat tekevät yhteistyötä EKP:n ja asetuksessa (EU) nro 1024/2013 määriteltyjen kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa vaatimustenmukaisuudesta vastaaville johtajille ja vaatimustenmukaisuudesta vastaaville toimihenkilöille tehtävien sopivuustarkastusten yhteydessä, ja että niissä asetetaan erityiset määräajat, joiden kuluessa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojien näkemykset sopivuustarkastuksista on annettava. |
| --- | --- |

3.2.4.

3.3.   Rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojien valtuudet määrätä hallinnollisia seuraamuksia ja toimenpiteitä

| 3.3.1. | Kuudennessa rahanpesunvastaisessa direktiivissä määritellään useita erilaisia rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojien (30) käytettävissä olevia hallinnollisia seuraamuksia ja toimenpiteitä, jotka voivat joissakin tilanteissa olla päällekkäisiä muiden valvontaviranomaisten – mukaan lukien EKP, kun se suorittaa asetuksen (EU) nro 1024/2013 mukaisia tehtäviään – määräämien seuraamusten ja toimenpiteiden kanssa tai haitata niitä. Tästä syystä ehdotetaan asianmukaisen koordinointimekanismin perustamista rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojien ja muiden asianomaisten viranomaisten, myös vakavaraisuusvalvojien, välille. Tällaisilla järjestelyillä voitaisiin tukea viranomaisia seuraamusten ja toimenpiteiden suunnittelussa ja täytäntöönpanossa ja välttää tahattomat ristiriidat. Pidemmällä aikavälillä on tärkeää selventää edelleen koordinointiprosessien käytännön näkökohtia suuntaviivojen (tai muun sääntelyasiakirjan) avulla sen varmistamiseksi, että asianomaiset viranomaiset voivat toteuttaa vaaditut toimet määräajoissa, jotka ovat usein lyhyitä ja jotka on selkeästi määritelty lainsäädännössä. Tämä koskee myös soveltuvuusarviointeihin liittyvää yhteistyötä (ks. kohta 3.2.4). Lisäksi silloin, kun rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta ja vakavaraisuusvalvonnasta vastaavilla viranomaisilla on samat tai samankaltaiset valvontavaltuudet, suuntaviivoissa olisi varmistettava, että kussakin tapauksessa valtuuksia käyttää se viranomainen, jolla on parhaat edellytykset soveltaa niitä kyseisessä tapauksessa. Koska tällaisten suuntaviivojen laatiminen saattaa edellyttää rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaavan viranomaisen ja EPV:n (ja mahdollisesti myös Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen ja Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen) välistä yhteistyötä, EKP on ehdottanut rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevaa asetusta koskevassa erillisessä lausunnossaan erityissäännöksiä, joilla helpotetaan kyseisten viranomaisten yhteistyötä sääntelyvälineiden kehittämisessä. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojille kuudennessa rahanpesunvastaisessa direktiivissä ehdotettuihin valtuuksiin sisältyy myös valtuus peruuttaa ilmoitusvelvollisten toimiluvat tai keskeyttää niiden voimassaolo ja määrätä väliaikainen kielto, jolla ilmoitusvelvollisen johtotehtävissä toimivaa henkilöä kielletään hoitamasta johtotehtäviä ilmoitusvelvollisissa (31). Monissa tapauksissa viranomainen, joka on toimivaltainen myöntämään toimilupia erityyppisille ilmoitusvelvollisille ja peruuttamaan niitä tai tekemään päätöksiä ilmoitusvelvollisten ylimpien hallintoelinten jäsenten tai keskeisistä tehtävistä vastaavien henkilöiden sopivuudesta, on kuitenkin eri viranomainen kuin rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvoja. Lisäksi toimilupien myöntämiseen ja peruuttamiseen tai sopivuutta koskevien päätösten tekemiseen voidaan soveltaa muita säädöksiä kuin rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevaa lainsäädäntöä. Esimerkiksi toimilupien myöntämistä luottolaitoksille unionissa säännellään pääasiassa direktiivillä 2013/36/EU, ja yhteiseen valvontamekanismiin osallistuviin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden luottolaitosten osalta EKP:lle on annettu yksinomainen toimivalta myöntää ja peruuttaa toimilupia. Näissä säädöksissä ei välttämättä mainita mahdollisuutta toimiluvan voimassaolon keskeyttämiseen. Tämä koskee esimerkiksi direktiiviä 2013/36/EU. EKP toteaa, että nämä säännökset sisältyvät tällä hetkellä direktiiviin (EU) 2015/849 ja että joidenkin ilmoitusvelvollisten osalta rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojilla voi olla valtuudet myöntää ja peruuttaa toimilupia. Jotta kuitenkin otettaisiin huomioon, että joissakin tilanteissa ilmoitusvelvollisten toimilupien peruuttamista koskevia yksinomaisia valtuuksia käyttävät muut viranomaiset kuin rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaavat valvojat, ja jotta vältettäisiin valvontavaltuuksien päällekkäisyys muissa tilanteissa, olisi selvennettävä, että kun valtuudet peruuttaa toimilupa tai toteuttaa muita toimia ilmoitusvelvollisen toimiluvan osalta on toisella viranomaisella, rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojilla on ainoastaan mahdollisuus ehdottaa toimiluvan peruuttamista tai muuta toimea viranomaiselle, jolla on valtuudet toteuttaa tällaiset toimet. Vastaavasti, jos ylimmän hallintoelimen jäsenten tai keskeisistä tehtävistä vastaavien henkilöiden sopivuutta koskevat päätökset kuuluvat toisen viranomaisen toimivaltaan, kuudennessa rahanpesunvastaisessa direktiivissä olisi täsmennettävä, että rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojilla on valtuudet ehdottaa päätöksen tekemistä viranomaiselle, jolla on valtuudet toteuttaa tällaiset toimet. Tämä muotoilu olisi myös yhdenmukaisempi komission rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevassa asetuksessa ehdottaman sanamuodon kanssa (32). |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Kuudennessa rahanpesunvastaisessa direktiivissä säädetään, että havaituista rikkomisista, joita ei katsota riittävän vakaviksi niin, että niitä olisi määrättävä hallinnollinen seuraamus, voidaan määrätä muita hallinnollisia toimenpiteitä (33). Joillakin kuudennessa rahanpesunvastaisessa direktiivissä luetelluista hallinnollisista toimenpiteistä voi kuitenkin olla vakavampi vaikutus ilmoitusvelvolliseen kuin hallinnollisilla seuraamuksilla. Muiden hallinnollisten toimenpiteiden kuin seuraamusten rajaaminen lievempiin rikkomisiin voisi rajoittaa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaavia viranomaisia, kun ne määrittävät sopivimmat valvontaan liittyvät toimet ensimmäisen rahanpesunvastaisen asetuksen rikkomistilanteissa. Sen vuoksi ehdotetaan, että tämä sanamuoto poistetaan kuudennesta rahanpesunvastaisesta direktiivistä. Voitaisiin myös harkita kuudennen rahanpesunvastaisen direktiivin 41 artiklan 1 kohdan ja rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen 20 artiklan 1 kohdan sanamuodon yhdenmukaistamista. Ensin mainitussa säännöksessä edellytetään, että rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojilla on oltava siinä luetellut valtuudet, kun ne havaitsevat ensimmäisen rahanpesunvastaisen asetuksen rikkomisia, mutta jälkimmäinen säännös on laajempi ja siinä säädetään, että rahanpesuntorjuntaviranomaisella on valvontavaltuudet myös tapauksissa, joissa ensimmäisen rahanpesunvastaisen asetuksen rikkomiset ovat todennäköisiä, ja tilanteissa, joissa valitun ilmoitusvelvollisen toteuttamilla järjestelyillä ei varmisteta hyvää riskienhallintaa. Kun nämä säännökset yhdenmukaistetaan, olisi lisäksi varmistettava, että kun kuudennessa rahanpesunvastaisen direktiivissä ja rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevassa asetuksessa mainitut valvontavaltuudet kytketään ilmoitusvelvollisten riskienhallinnan puutteisiin, täsmennetään, että tämä koskee ainoastaan rahanpesun ja terrorismin rahoituksen riskejä eikä muita riskejä, jotta voidaan minimoida mahdolliset ristiriidat vakavaraisuuslainsäädännön kanssa. |
| --- | --- |

3.3.3.

3.4.   Viranomaisten välinen yhteistyö ja tietojenvaihto

| 3.4.1. | Kuudennessa rahanpesunvastaisessa direktiivissä määritellään luotto- ja finanssilaitosten rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojien (jäljempänä yhdessä ’rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaavat finanssialan valvojat) salassapitovelvollisuus ja otetaan käyttöön poikkeuksia, jos rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaaville finanssialan valvojille annetaan lupa toimittaa luottamuksellisia tietoja muille viranomaisille (34). Vaikuttaa siltä, että säännöksissä ei sallita luottamuksellisten tietojen vaihtoa useiden erityyppisten viranomaisten kanssa, vaikka käytännössä tällaista tietojen vaihtoa saatetaan tarvita. Esimerkiksi kuudennen rahanpesunvastaisen direktiivin mukaan rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojien on tehtävä yhteistyötä toimivaltaisten viranomaisten (35) ja veroviranomaisten (36) kanssa, mutta vaikuttaa siltä, että lupa luottamuksellisten tietojen toimittamiseen kyseisille viranomaisille riippuu siitä, ovatko jäsenvaltiot päättäneet sallia tällaisen tietojenvaihdon (37). Jotta kuudennen rahanpesunvastaisen direktiivin (38) mukainen luettelo yleistä salassapitovelvollisuutta koskevista poikkeuksista olisi kattavampi, rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojille voitaisiin tehdä kyselytutkimus, jossa kartoitettaisiin, minkä tyyppisten viranomaisten kanssa he käytännössä jakavat (tai heillä on tarve jakaa) luottamuksellisia tietoja. Lisäksi voitaisiin harkita mahdollista vuorovaikutusta muiden viranomaisten kanssa ehdotetun kryptovarojen markkinoita koskevan asetuksen (39) (jäljempänä ”ehdotettu kryptovarojen markkinoita koskeva asetus”) nojalla. Vaikuttaa myös siltä, että kuudennessa rahanpesunvastaisessa direktiivissä ei aseteta salassapitovelvollisuutta rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojille sellaisten ilmoitusvelvollisten osalta, jotka ovat muita kuin luotto- tai finanssilaitoksia (jäljempänä yhdessä ”rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaavat finanssialan ulkopuoliset valvojat”). On epäselvää, voivatko finanssialaan kuuluvat ja finanssialan ulkopuoliset rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaavat valvojat tällaisessa tilanteessa toimia yhteistyössä tehokkaasti keskenään ja muiden viranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Kuudennessa rahanpesunvastaisessa direktiivissä edellytetään, että vakavaraisuusvalvojien ja finanssialaan kuuluvien rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaavien valvojien väliseen tietojenvaihtoon sovelletaan kuudennessa rahanpesunvastaisessa direktiivissä (40) säädettyjä salassapitovelvollisuutta koskevia vaatimuksia. Koska vakauden valvonnasta vastaaviin viranomaisiin sovellettavaa salassapitovelvollisuutta säännellään muissa unionin säädöksissä, kuten luottolaitosten vakavaraisuusvalvojien osalta direktiivissä 2013/36/EU, ehdotetaan, että kuudennen rahanpesunvastaisen direktiivin asiaa koskevia säännöksiä muutetaan siten, että ne kattavat myös vastaavat salassapitovaatimukset. Lisäksi ehdotetaan, että tätä vaatimusta sovelletaan myös kuudennessa rahanpesunvastaisessa direktiivissä (41) lueteltujen muiden viranomaisten kanssa tapahtuvaan tietojenvaihtoon, jotta voidaan varmistaa jaettujen tietojen yhdenmukainen käsittely riippumatta siitä, mitkä viranomaiset osallistuvat tietojenvaihtoon. Nämä muutokset olisivat yhteensopivia kuudennen rahanpesunvastaisen direktiivin (42) muissa säännöksissä ehdotetun ratkaisun kanssa, jonka lainsäätäjät ovat hyväksyneet direktiivissä 2013/36/EU (43). |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Vaikuttaa siltä, että kuudennessa rahanpesunvastaisessa direktiivissä ei anneta rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojille lupaa jakaa tietoja keskuspankkien kanssa (44). Tieto siitä, että rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvoja aikoo määrätä luottolaitokselle (45) merkittävän hallinnollisen seuraamuksen tai ehdottaa toimiluvan peruuttamista kuudennen rahanpesunvastaisen direktiivin (46) mukaisesti, voisi olla tärkeä tieto keskuspankille. Ehdotetaan, että vastaava lupa tietojenvaihtoon lisätään kuudenteen rahanpesunvastaiseen direktiiviin ainakin finanssialaan kuuluvien rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaavien valvojien osalta. Olisi myös selvennettävä, että keskuspankit voivat käyttää saatuja tietoja tehtävissään. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Näyttää siltä, ettei kuudennessa rahanpesunvastaisessa direktiivissä sallita sitä, että finanssialan ulkopuoliset rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaavat valvojat jakavat luottamuksellisia tietoja luotto- ja rahoituslaitosten vakavaraisuusvalvojien kanssa. Tällainen tietojenvaihto voi olla perusteltua, kun muut ilmoitusvelvolliset kuin luotto- tai rahoituslaitokset, kuten kiinnitysluottojen tai kulutusluottojen tarjoajat (47), kuuluvat ryhmään, johon kuuluu myös luotto- tai rahoituslaitoksia. Sen vuoksi ehdotetaan, että tällainen lupa lisätään. |
| --- | --- |

3.4.4.

3.5.   Asiakkaan tuntemisvelvollisuuden noudattaminen tilanteissa, joissa todetaan, että laitos on lähellä kaatumista tai todennäköisesti kaatuu

| 3.5.1. | Ensimmäisessä rahanpesunvastaisessa asetuksessa edellytetään, että luottolaitosten kohdalla asiakkaan tuntemisvelvollisuutta koskevat toimenpiteet on toteutettava myös rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan valvojien valvonnassa, jos kyseessä on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/59/EU (48) tarkoitettu laitos, joka kaatuu tai todennäköisesti kaatuu tai jos kyseessä on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/49/EU (49) tarkoitettu tilanne, jossa talletuksia ei kyetä maksamaan. Tällaisissa tapauksissa valvojien on päätettävä asiakkaan tuntemisvelvollisuuden perusteellisuudesta ja soveltamisalasta ottaen huomioon luottolaitoksen erityiset olosuhteet (50). Tällaisen toimenpiteen suorittaminen laitoksen kaikkien asiakkaiden tai niiden merkittävän osan osalta voi olla suhteellisen työlästä ja viedä paljon aikaa, erityisesti jos luottolaitos ei ole kerännyt asiaankuuluvia tietoja asiakkailtaan. Sen vuoksi ehdotetaan sen täsmentämistä, että asiakkaan tuntemisvelvollisuutta olisi noudatettava vain tarvittaessa. |
| --- | --- |

3.5.1.

4.   Käteismaksujen rajaaminen

| 4.1. | Ensimmäisessä rahanpesunvastaisessa asetuksessa kielletään tavarakauppaa käyviä tai palveluja tarjoavia henkilöitä hyväksymästä tai suorittamasta käteismaksuja, joiden määrä ylittää 10 000 euroa tai vastaavan määrän muuna valuuttana. Sen mukaan jäsenvaltiot voivat jatkaa matalamman ylärajan soveltamista tai ottaa käyttöön matalamman ylärajan kuultuaan Euroopan keskuspankkia (51). Tämän säännöksen hyväksyminen sulkee pois euroseteleiden käytön kuluttajien välisissä ja yritysten välisissä liiketoimissa ja yritysten välisissä liiketoimissa, jotka ylittävät mainitun kynnysarvon. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Euroopan keskuspankilla (EKP) on perussopimuksen nojalla yksinoikeus antaa lupa eurosetelien liikkeeseen laskemiseen unionissa (52). EKP:n ja euroalueen kansallisten keskuspankkien liikkeeseen laskemat eurosetelit ovat ainoat setelit, joilla on laillisen maksuvälineen asema euroalueella (53). Sen ainoan maksuvälineen, joka on primäärioikeudessa määritelty lailliseksi maksuvälineeksi, käytöstä tehtäisiin ehdotetussa kiellossa mainitun määrän ylittävältä osin siten laitonta. Unionin lainsäätäjän tehtävänä on varmistaa, ettei tällä kiellolla puututa kohtuuttomasti Euroopan unionin perusoikeuskirjan (54) 17 artiklassa määrättyyn omistusoikeutta koskevaan perusoikeuteen. Tässä yhteydessä EKP toteaa, että omistusoikeus ei ole rajoittamaton oikeus, vaan siihen voidaan soveltaa yleisen edun mukaisia rajoituksia laissa säädetyissä tapauksissa ja laissa säädetyin edellytyksin. EKP on aiemmissa lausunnoissaan todennut, että rahanpesun torjunta on yleisen edun mukaista (55). On tärkeää, että tällaiset rajoitukset perustuvat näyttöön ja ovat suhteellisuusperiaatteen mukaisia eli että ne soveltuvat oikeutetun tavoitteen saavuttamiseen eivätkä ylitä sitä, mikä on tarpeen (56). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Euroopan unionin tuomioistuin on tarkastellut laillisen maksuvälineen käsitettä. Unionin tuomioistuin on erityisesti selventänyt, että maksuvälineen, jonka suuruus on ilmaistu tietyssä rahayksikössä, laillisen maksuvälineen aseman käsitteellä tarkoitetaan sitä, että tätä maksuvälinettä ei yleensä voida kieltäytyä ottamasta vastaan saman rahayksikön määräisen velan maksamiseksi maksuvälineen täydestä nimellisarvosta, jolloin maksulla on maksuvelvollisuudesta vapauttava vaikutus (57). Selventäessään unionin oikeudessa tarkoitetun laillisen maksuvälineen aseman käsitettä unionin tuomioistuin otti huomioon komission suosituksen 2010/191/EU (58), jossa annetaan hyödyllisiä ohjeita unionin oikeuden asiaa koskevien säännösten tulkitsemiseksi. Suosituksen 2010/191/EU 1 kohdassa todetaan, että kun maksuvelvoite on olemassa, euroseteleiden ja -metallirahojen laillisen maksuvälineaseman olisi merkittävä seuraavia: a) euroseteleiden ja -kolikoiden pakollinen hyväksyminen, b) niiden hyväksyminen täydestä nimellisarvosta ja c) maksuvelvollisuudesta vapautuminen tarjoamalla niitä. Unionin tuomioistuimen mukaan tämä osoittaa, että kyseinen laillisen maksuvälineen aseman käsite kattaa muun muassa lähtökohtaisen velvollisuuden hyväksyä euromääräiset setelit ja metallirahat maksua varten (59). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Unionin tuomioistuin kuitenkin täsmentää, että laillisen maksuvälineen asema ei edellytä euromääräisten seteleiden ehdotonta hyväksymistä vaan ainoastaan niiden lähtökohtaisen hyväksymisen maksuvälineenä. Euroseteleiden laillisen maksuvälineen asema ei estä jäsenvaltiota erityisesti käyttämästä omaa toimivaltaansa ottamalla käyttöön oikeutetuista yleisen edun mukaisista syistä poikkeuksen yleisestä velvollisuudesta hyväksyä eurosetelit maksuvelvoitteiden täyttämiseen, kunhan tiettyjä edellytyksiä noudatetaan (60). Vaikka unionin tuomioistuimen kyseisessä asiassa antama tuomio koskee jäsenvaltion toteuttamaa toimenpidettä, EKP katsoo, että sama päättely pätee toimenpiteisiin, jotka unioni toteuttaa käyttämällä omaa toimivaltaansa. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Edellytyksissä, jotka unionin tuomioistuin on vahvistanut euroseteleiden laillisen maksuvälineen aseman rajoituksille, vaaditaan erityisesti, a) että kyseisen säännöstön tarkoituksena ei ole määrittää näiden seteleiden laillisen maksuvälineen asemaa koskevaa oikeudellista järjestelmää eikä sillä ole tällaista vaikutusta, b) se ei oikeudellisesti tai tosiasiallisesti johda euroseteleistä luopumiseen etenkin kyseenalaistamalla mahdollisuuden täyttää yleensä maksuvelvoite tällaisella käteisellä, c) se on annettu yleisen edun mukaisista syistä, d) käteismaksuja koskevalla rajoituksella, jota kyseinen säännöstö merkitsee, voidaan saavuttaa tavoiteltu yleisen edun mukainen päämäärä ja e) kyseisellä säännöstöllä ei ylitetä niitä rajoja, jotka johtuvat siitä, mikä on tarpeellista tämän päämäärän saavuttamiseksi (61). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EKP toteaa, että ensimmäisen rahanpesunvastaisen asetuksen 59 artiklan tarkoituksena ei ole määrittää euroseteleiden laillisen maksuvälineen asemaa koskevaa oikeudellista järjestelmää, eikä sillä ole tällaista vaikutusta. Lisäksi EKP suhtautuu myönteisesti siihen, että kuluttajien ja yritysten välisiä liiketoimia ja yritysten välisiä liiketoimia koskevan ehdotetun kiellon kynnysarvo on asetettava riittävän korkeaksi sen vaikutuksen välttämiseksi, että se johtaa tosiasiallisesti euroseteleistä luopumiseen. Euroseteleistä luopumista voi tosiasiallisesti tapahtua muun muassa silloin, jos kynnysarvot asetetaan niin alhaisiksi, että ne uhkaavat käteisen taloudellista elinkelpoisuutta yleisenä ja yleisesti hyväksyttynä maksuvälineenä ja vaarantavat rahahuollon, mikä vaikuttaa lopulta myös kynnysarvoa pienempiin liiketoimiin. EKP toteaa tässä yhteydessä, että käteisellä on edelleen tärkeä rooli yhteiskunnassa ja että EKP ja euroalueen kansalliset keskuspankit ovat edelleen sitoutuneet turvaamaan sen olemassaolon, laajan yleisen saatavuuden ja käytettävyyden maksuvälineenä ja arvon säilyttäjänä. Näin ollen unionin ja toimivaltaisten kansallisten viranomaisten olisi selitettävä suurelle yleisölle huolellisesti kaikki tällaiset käteismaksujen rajoitukset ja niiden tavoitteet asianmukaisten viestintätoimenpiteiden avulla, jotta yleisön luottamus eurokäteiseen pätevänä, laillisena ja luotettavana maksuvälineenä voidaan säilyttää. On suositeltavaa, että näissä viestintätoimenpiteissä on mukana myös näkökohtia vähemmän rajoittavista toimenpiteistä, kuten ilmoitusvelvollisuus tietyn kynnysarvon ylittävistä liiketoimista, ja selvitys siitä, miksi niitä pidettiin tehottomampina. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Mahdollisuus maksaa käteisellä on edelleen erityisen tärkeä niille, jotka erilaisista oikeutetuista syistä käyttävät mieluummin käteistä kuin muita maksuvälineitä tai joilla ei ole pääsyä pankkijärjestelmään tai sähköisiin maksuvälineisiin. Käteinen on yleensä myös hyödyllinen ja arvostettu maksuväline, koska se mahdollistaa riippumattomat maksut ja takaa tietosuojan ja yksityisyyden suojan. Lisäksi se on laajalti hyväksytty, nopea ja helpottaa maksajan menojen valvontaa. Käteinen on tällä hetkellä myös ainoa maksuväline, jonka avulla kansalaiset voivat suorittaa maksun liiketoimesta keskuspankkirahassa siten, että se käsitellään välittömästi (62) ilman välittäjää ja lisämaksuja. Maksutapahtuman hoitaminen käteisellä ei edellytä yhden tai useamman kolmannen osapuolen tarjoamien palvelujen käyttöä eikä teknisten laitteiden saatavuutta arvon siirtämiseksi maksajalta maksunsaajalle. Käteisellä on näin ollen myös varatoiminnon tehtävä siinä tapauksessa, että sähköiset maksuvaihtoehdot eivät tilapäisesti ole käytettävissä, esimerkiksi sen takia, että maksujen hyväksymiseen ja käsittelyyn tarkoitetuissa sähköisissä järjestelmissä on häiriöitä. Tällä hetkellä kaikki muut kuin käteismaksut perustuvat sellaisten kaupallisten yhteisöjen tarjoamiin palveluihin, jotka perivät maksuja yksittäisistä maksutapahtumista. Tässä yhteydessä EKP panee merkille, että unionin uusi digitaalisen rahoituksen paketti hyväksyttiin vuonna 2020. Paketti sisältää vähittäismaksustrategian, jonka tavoitteena on tarjota turvallisia, nopeita ja luotettavia kotimaisia Euroopan laajuisia maksujärjestelmiä EU:n kansalaisia ja yrityksiä varten, sekä digitaalisen rahoituksen strategian, jonka tavoitteena on tehdä Euroopan rahoituspalveluista digitaaliystävällisempiä säilyttäen samalla yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa koskevat erittäin tiukat vaatimukset komission datastrategian mukaisesti. Unionin lainsäätäjän tehtävänä on synkronoida käteismaksujen rajoitukset sellaisten yleiseurooppalaisten maksuratkaisujen tulevan saatavuuden kanssa, joilla taataan yksityisyyden suojan ja tietosuojan korkea taso, sen edellytyksen täyttämiseksi, että rahamääräisten velkojen maksamiseen on käytettävissä muita laillisia keinoja. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Euroseteleiden laillisen maksuvälineen aseman rajoittamisen oikeasuhteisuuden osalta unionin tuomioistuin edellyttää, että toimenpiteellä on kyettävä toteuttamaan tavoiteltu yleisen edun mukainen päämäärä, eikä sillä saada ylittää sitä, mikä on tarpeen kyseisen päämäärän toteuttamiseksi. EKP antoi aiemmissa lausunnoissaan lisäohjeita siitä, ovatko euroseteleiden asemaa laillisena maksuvälineenä koskevat kansalliset rajoitukset oikeasuhteisia. EKP huomautti erityisesti, että mitä laajempi ja yleisempi rajoitus on, sitä suppeammin rajoitusta koskevan vaatimuksen olisi tulkittava olevan oikeassa suhteessa tavoiteltuun päämäärään nähden. Harkittaessa, onko rajoitus oikeasuhteinen, olisi aina otettava huomioon sen kielteiset vaikutukset ja se, voitaisiinko kyseessä oleva tavoite saavuttaa toteuttamalla vaihtoehtoisia toimenpiteitä, joilla olisi vähemmän haitallisia vaikutuksia (63). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Tässä yhteydessä EKP huomauttaa, että ensimmäisessä rahanpesunvastaisessa asetuksessa käyttöön otettava kielto olisi ehdoton. Siinä ei noudateta riskiperusteista lähestymistapaa, jota on tähän mennessä sovellettu rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntakehyksessä, vaan se vaikuttaa kaikkiin unionin kansalaisiin ja sinne matkustaviin. Unionin tuomioistuin on kuitenkin korostanut, että vaihtoehtoisten laillisten maksukeinojen on oltava helposti kaikkien maksuvelvollisten käytettävissä (64), ja siksi se on esittänyt, että poikkeukset ovat tarpeen mikäli näin ei ole. Tässä vaiheessa lainsäätäjä ei erityisesti ole ehdottanut poikkeusten sisällyttämistä ensimmäiseen rahanpesunvastaiseen asetukseen sellaisten tapausten kattamiseksi, joissa vaihtoehtoisia maksukeinoja ei olisi saatavilla esimerkiksi sähkökatkosten tai muiden sähköisten maksujärjestelmien toimintahäiriöiden vuoksi. EKP haluaa kannustaa tällaisten muutosten tekemiseen ehdotetun toimenpiteen oikeasuhteisuuden parantamiseksi ja tarvittavien poikkeuksien säätämiseksi sellaisten tilanteiden varalta, joissa ei ole käytettävissä muita maksukeinoja suorien henkilökohtaisten maksujen suorittamiseksi. Tällaisia poikkeuksia voitaisiin täydentää edellyttämällä, että euroseteleillä toteutetun maksutapahtuman jäljitettävyys olisi varmistettava vastaavalla tavalla kuin vaihtoehtoisissa maksukeinoissa, kuten noudattamalla selkeitä dokumentointi- ja/tai raportointivelvoitteita. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Ensimmäisessä rahanpesunvastaisessa asetuksessa edellytetään, että komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään kolmen vuoden kuluttua sen soveltamispäivästä kertomuksen, jossa arvioidaan suurten käteismaksujen ylärajan madaltamisen tarvetta ja oikeasuhteisuutta (65). Ensinnäkin vaikuttaa hyödylliseltä yhdenmukaistaa ensimmäisen rahanpesunvastaisen asetuksen 62 ja 63 artiklan määräajat ja säätää, että ensimmäinen uudelleentarkastelu on vasta viiden vuoden kuluttua tämän asetuksen soveltamispäivästä, jotta aikaväli olisi riittävän pitkä ja jotta myös asetuksen soveltamista koskeva kertomus olisi saatavilla. Tässä yhteydessä EKP korostaa, että kaikkia suunniteltuja uudelleentarkasteluja varten komission olisi esitettävä vankkaa tutkimuksiin perustuvaa ja empiiristä näyttöä käteismaksurajojen vaikutuksesta ja niiden tehokkuudesta asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa. Tällainen empiirinen näyttö ei myöskään automaattisesti johtaisi tarpeeseen madaltaa käteismaksujen ylärajoja entisestään. Sen vuoksi komissiolta edellytetyn uudelleentarkastelun laajuutta olisi tarkistettava siten, että siinä arvioidaan käteismaksujen rajoitusten mukauttamisen tarpeellisuutta ja oikeasuhteisuutta sen sijaan, että uudelleentarkastelu tehtäisiin pelkästään niiden edelleen alentamisen näkökulmasta. |
| --- | --- |

4.10.

5.   Asiakkaan tuntemisvelvollisuutta koskevat riskitekijät

| 5.1. | Ensimmäinen rahanpesunvastainen asetus sisältää ei-tyhjentävän luettelon mahdollisesti vähäisempään riskiin viittaavista osatekijöistä ja näyttötyypeistä, jotka ilmoitusvelvollisten on otettava huomioon määrittäessään asiakkaan tuntemisvelvollisuutta koskevia toimenpiteitä (66). Luettelossa mainitaan myös ”julkisyhteisöt tai julkiset yritykset”. Ehdotetaan, että olisi selvennettävä, että käsite ”julkisyhteisöt” kattaa myös viranomaiset ja elimet sekä keskuspankit. Direktiivissä 2005/60/EY (67) eli kolmannessa rahanpesunvastaisessa direktiivissä käytettiin käsitettä ”viranomaiset”. Kolmannen rahanpesunvastaisen direktiivin täytäntöönpanemiseksi annetussa komission direktiivissä 2006/70/EY (68) käytettiin käsitettä ”viranomaiset ja julkiset elimet”. Direktiivissä (EU) 2015/849 eli neljännessä rahanpesunvastaisessa direktiivissä käytettiin käsitettä ”julkisyhteisöt tai julkiset yritykset” (69). EKP:n kokemuksen mukaan useimmat EKP:n vastapuolet ymmärtävät näiden käsitteiden sisältävän myös keskuspankit. Epävarmuuden välttämiseksi ehdotetaan kuitenkin sanamuodon selventämistä. |
| --- | --- |

5.1.

6.   Kryptovarojen määritelmä

| 6.1. | Ensimmäisessä rahanpesunvastaisessa asetuksessa korvataan käsite ”virtuaalivaluutat”, joka lisättiin direktiiviin (EU) 2015/849 direktiivillä (EU) 2018/843 (70), käsitteellä ”kryptovarat”. EKP on tyytyväinen tähän muutokseen, koska käsite ”virtuaalivaluutat” voi johtaa väärinkäsityksiin tämäntyyppisten varojen, jotka eivät ole valuuttoja, luonteesta. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EKP päättelee myös, että sisällyttämällä kryptovarapalvelun tarjoajien ryhmä ehdotetun asetuksen soveltamisalaan, rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskeva EU:n sääntelykehys pyritään yhdenmukaistamaan rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen vastaisen toimintaryhmän (FATF) tarkistettujen suositusten kanssa. Tältä osin on kuitenkin epäselvää, kuuluvatko kaikki FATF:n suosituksissa määritellyt virtuaalivarojen tyypit ensimmäisessä rahanpesunvastaisessa asetuksessa käytetyn kryptovarojen määritelmän piiriin. FATF:n suosituksissa virtuaaliset varat määritellään digitaaliseksi arvon kirjaukseksi, joka voidaan myydä tai siirtää digitaalisesti ja jota voidaan käyttää maksu- tai sijoitustarkoituksiin. Virtuaalivaroihin eivät kuulu fiat-valuuttojen, arvopapereiden ja sellaisten muiden rahoitusvarojen digitaaliset kirjaukset, jotka on jo katettu FATF:n suositusten muissa kohdissa (71). Ensimmäisessä rahanpesunvastaisessa asetuksessa sovelletaan kryptovaran määritelmää (72), joka esitetään ehdotetussa kryptovarojen markkinoita koskevassa asetuksessa, jonka mukaan ”kryptovaralla” tarkoitetaan digitaalista arvon tai oikeuksien kirjausta, joka voidaan siirtää ja tallentaa sähköisesti käyttäen hajautetun tilikirjan teknologiaa tai vastaavaa teknologiaa (73). FATF:n suosituksissa esitetty määritelmä on näin ollen teknologiselta kannalta tarkasteltuna neutraali, kun taas ensimmäisessä rahanpesunvastaisessa asetuksessa esitetty määritelmä rajoittuu virtuaalivaroihin, jotka perustuvat hajautetun tilikirjan teknologiaan tai vastaavaan teknologiaan. Ainakin teoreettisesti vaikuttaa mahdolliselta, että virtuaalivarat voisivat perustua myös toiseen teknologiaan, missä tapauksessa ne eivät välttämättä kuuluisi ensimmäisen rahanpesunvastaisen asetuksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Jos lainsäätäjät harkitsevat laajempaa, teknologiselta kannalta neutraalia määritelmää varmistaakseen EU:n sääntelykehyksen yhteensopivuuden FATF:n suositusten kanssa, olisi tehtävä poliittisia valintoja myös sellaisten digitaalisen arvon kirjausten osalta, jotka olisi mahdollisesti jätettävä ensimmäisen rahanpesunvastaisen asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle.
  Niiltä osin kuin EKP suosittaa ehdotettua asetusta tai direktiiviä muutettavaksi, tarkat muutosehdotukset perusteluineen on esitetty teknisessä työasiakirjassa, johon on liitetty selvitys. Tekninen työasiakirja on luettavissa englanninkielisenä EUR-Lex-verkkosivustolla. |
| --- | --- |

6.3.

Niiltä osin kuin EKP suosittaa ehdotettua asetusta tai direktiiviä muutettavaksi, tarkat muutosehdotukset perusteluineen on esitetty teknisessä työasiakirjassa, johon on liitetty selvitys. Tekninen työasiakirja on luettavissa englanninkielisenä EUR-Lex-verkkosivustolla.

Tehty Frankfurt am Mainissa 16 päivänä helmikuuta 2022.

EKP:n puheenjohtaja

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2021) 420 final.

1

(2)  COM(2021) 423 final.

2

(3)  COM(2021) 421 final.

3

(4)  COM(2021) 422 final.

4

(5)  Ks. Euroopan keskuspankin lausunto CON/2005/2, annettu 4 päivänä helmikuuta 2005, Euroopan unionin neuvoston pyynnöstä, koskien ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesutarkoituksiin sekä terrorismin rahoitukseen (COM(2004) 448 final) (EUVL C 40, 17.2.2005, s. 9), Euroopan keskuspankin lausunto CON/2013/32, annettu 17 päivänä toukokuuta 2013, ehdotuksesta direktiiviksi rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun ja terrorismin rahoitukseen ja ehdotuksesta asetukseksi tietojen toimittamisesta varainsiirtojen mukana (EUVL C 166, 12.6.2013, s. 2), Euroopan keskuspankin lausunto CON/2016/49, annettu 12 päivänä lokakuuta 2016, ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen annetun direktiivin (EU) 2015/849 ja direktiivin 2009/101/EY muuttamisesta (EUVL C 459, 9.12.2016, s. 3) ja Euroopan keskuspankin lausunto CON/2018/55, annettu 7 päivänä joulukuuta 2018, muutetusta ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomainen) perustamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 1093/2010 ja siihen liittyvien säädösten muuttamisesta (EUVL C 37, 30.1.2019, s. 1). Kaikki EKP:n lausunnot ovat saatavilla EUR-Lex-sivustolla.

5

(6)  Neuvoston asetus (EU) N:o 1024/2013, annettu 15 päivänä lokakuuta 2013, luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille (EUVL L 287, 29.10.2013, s. 63).

6

(7)  Ks. lausunnon CON/2018/55 1.2 kohta.

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/849, annettu 20 päivänä toukokuuta 2015, rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY ja komission direktiivin 2006/70/EY kumoamisesta (EUVL L 141, 5.6.2015, s. 73).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338).

9

(10)  Ks. ensimmäisen rahanpesunvastaisen asetuksen 3 artikla.

10

(11)  Neuvoston direktiivi 91/308/ETY, annettu 10 päivänä kesäkuuta 1991, rahoitusjärjestelmän rahanpesutarkoituksiin käyttämisen estämisestä (EYVL L 166, 28.6.1991, s. 77), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/97/EY, annettu 4 päivänä joulukuuta 2001, rahoitusjärjestelmän rahanpesutarkoituksiin käyttämisen estämisestä annetun neuvoston direktiivin 91/308/ETY muuttamisesta (EYVL L 344, 28.12.2001, s. 76), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/60/EY, annettu 26 päivänä lokakuuta 2005, rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesutarkoituksiin sekä terrorismin rahoitukseen (EUVL L 309, 25.11.2005, s. 15), direktiivi (EU) 2015/849 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/843, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen annetun direktiivin (EU) 2015/849 ja direktiivien 2009/138/EY ja 2013/36/EU muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 43).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/65/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, rahoitusvälineiden markkinoista sekä direktiivin 2002/92/EY ja direktiivin 2011/61/EU muuttamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 349).

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/2366, annettu 25 päivänä marraskuuta 2015, maksupalveluista sisämarkkinoilla, direktiivien 2002/65/EY, 2009/110/EY ja 2013/36/EU ja asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta sekä direktiivin 2007/64/EY kumoamisesta (EUVL L 337, 23.12.2015, s. 35).

14

(15)  Ks. ensimmäisen rahanpesunvastaisen asetuksen 2 artiklan 32 alakohta.

15

(16)  Ks. ensimmäisen rahanpesunvastaisen asetuksen 2 artiklan 31 alakohta.

16

(17)  Ks. rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen 2 artiklan 1 kohdan 5 alakohta.

17

(18)  Ks. ensimmäisen rahanpesunvastaisen asetuksen 9 artikla.

18

(19)  Ks. direktiivin (EU) 2015/849 46 artiklan 4 kohta.

19

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/138/EY, annettu 25 päivänä marraskuuta 2009, vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta (Solvenssi II -direktiivi) (EUVL L 335, 17.12.2009, s. 1).

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 600/2014, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, rahoitusvälineiden markkinoista sekä asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 84).

21

(22)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2017/1132, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2017, tietyistä yhtiöoikeuden osa-alueista (EUVL L 169, 30.6.2017, s. 46).

22

(23)  Ks. direktiivin 2013/36/EU 76 artiklan 1 kohta.

23

(24)  Ks. ensimmäisen rahanpesunvastaisen asetuksen 9 artiklan 3 kohta.

24

(25)  Ensimmäisen rahanpesunvastaisen asetuksen 2 artiklan 28 alakohdassa määritellyn mukaisesti.

25

(26)  Ks. erityisesti Euroopan pankkiviranomaisen ohjeet direktiivin 2013/36/EU mukaisesta sisäisestä hallinnosta ja ohjauksesta (EPV/GL/2021/05). Luettavissa EPV:n verkkosivuilla.

26

(27)  Ks. ensimmäisen rahanpesunvastaisen asetuksen 2 artiklan 32 alakohta.

27

(28)  Ks. ensimmäisen rahanpesunvastaisen asetuksen 9 artiklan 1 ja 2 kohta.

28

(29)  Ks. kuudennen rahanpesunvastaisen direktiivin 52 artiklan a alakohta.

29

(30)  Ks. kuudennen rahanpesunvastaisen direktiivin 39, 40 ja 41 artikla.

30

(31)  Ks. kuudennen rahanpesunvastaisen direktiivin 41 artiklan 1 kohdan e ja f alakohta.

31

(32)  Ks. rahanpesuntorjuntaviranomaista koskevan asetuksen 20 artiklan 2 kohdan i alakohta, jossa todetaan, että rahanpesuntorjuntaviranomaisella on valtuudet ”ehdottaa toimiluvan myöntäneelle viranomaiselle valitun ilmoitusvelvollisen toimiluvan peruuttamista”.

32

(33)  Ks. kuudennen rahanpesunvastaisen direktiivin 41 artiklan 1 kohta.

33

(34)  Ks. erityisesti kuudennen rahanpesunvastaisen direktiivin 50 ja 51 artikla.

34

(35)  Käsite ”toimivaltaiset viranomaiset” määritellään ensimmäisen rahanpesunvastaisen artiklan 2 artiklan 31 alakohdassa ja sillä tarkoitetaan a) rahanpesun selvittelykeskusta, b) rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaavaa valvontaviranomaista, joka on julkinen elin, tai viranomaista, joka valvoo itsesääntelyelimiä, c) viranomaista, jonka tehtävänä on rahanpesun, sen esirikosten tai terrorismin rahoituksen tutkiminen tai näihin liittyvä syytteeseenpano tai jonka tehtävänä on rikoksella saatujen varojen jäljittäminen, takavarikointi tai jäädyttäminen ja menetetyksi tuomitseminen ja d) viranomaista, jolle on osoitettu rahanpesun tai terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevia velvollisuuksia.

35

(36)  Ks. kuudennen rahanpesunvastaisen direktiivin 45 artikla.

36

(37)  Ks. kuudennen rahanpesunvastaisen direktiivin 51 artiklan 2 kohta.

37

(38)  Ks. kuudennen rahanpesunvastaisen direktiivin V luku.

38

(39)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kryptovarojen markkinoista ja direktiivin (EU) 2019/1937 muuttamisesta (COM(2020) 593 final).

39

(40)  Ks. kuudennen rahanpesunvastaisen direktiivin 50 artiklan 2 kohdan viimeinen alakohta.

40

(41)  Ks. kuudennen rahanpesunvastaisen direktiivin 50 artiklan 2 kohta.

41

(42)  Ks. kuudennen rahanpesunvastaisen direktiivin 51 artiklan 1 kohta ja 51 artiklan 2 kohta.

42

(43)  Ks. esim. direktiivin 2013/36/EU 56 artikla.

43

(44)  Ks. kuudennen rahanpesunvastaisen direktiivin 50 ja 51 artikla.

44

(45)  Ks. kuudennen rahanpesunvastaisen direktiivin 40 artikla.

45

(46)  Ks. kuudennen rahanpesunvastaisen direktiivin 41 artiklan 1 kohdan e alakohta.

46

(47)  Ks. ensimmäisen rahanpesunvastaisen asetuksen 3 artiklan 3 kohdan k alakohta.

47

(48)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/59/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksestä sekä neuvoston direktiivin 82/891/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2001/24/EY, 2002/47/EY, 2004/25/EY, 2005/56/EY, 2007/36/EY, 2011/35/EU, 2012/30/EU ja 2013/36/EU ja asetusten (EU) N:o 1093/2010 ja (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 190).

48

(49)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/49/EU, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, talletusten vakuusjärjestelmistä (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 149).

49

(50)  Ks. ensimmäisen rahanpesunvastaisen asetuksen 15 artiklan 4 kohta.

50

(51)  Ks. ensimmäisen rahanpesunvastaisen asetuksen 59 artikla.

51

(52)  Perussopimuksen 128 artiklan 1 kohdan ensimmäinen virke ja EKPJ:n perussäännön 16 artiklan ensimmäinen virke.

52

(53)  Perussopimuksen 128 artiklan 1 kohdan kolmas virke ja EKPJ:n perussäännön 16 artiklan kolmas virke.

53

(54)  Euroopan unionin perusoikeuskirja (EUVL C 326, 26.10.2012, s. 391).

54

(55)  Ks. lausunnot CON/2014/37, CON/2017/18 ja CON/2019/4.

55

(56)  Ks. unionin tuomioistuimen tuomio 26. tammikuuta 2021, Hessischer Rundfunk, yhdistetyt asiat C-422/19 ja C-423/19, ECLI:EU:C:2021:63, 69 ja 70 kohta.

56

(57)  Ks. unionin tuomioistuimen tuomio 26. tammikuuta 2021, Hessischer Rundfunk, yhdistetyt asiat C-422/19 ja C-423/19, ECLI:EU:C:2021:63, 46 kohta.

57

(58)  Komission suositus 2010/191/EU, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2010, euroseteleiden ja -metallirahojen laillisen maksuvälineaseman soveltamisalasta ja vaikutuksista (EUVL L 83, 30.3.2010, s. 70).

58

(59)  Ks. unionin tuomioistuimen tuomio 26. tammikuuta 2021, Hessischer Rundfunk, yhdistetyt asiat C-422/19 ja C-423/19, ECLI:EU:C:2021:63, 46–49 kohta.

59

(60)  Ks. unionin tuomioistuimen tuomio 26. tammikuuta 2021, Hessischer Rundfunk, yhdistetyt asiat C-422/19 ja C-423/19, ECLI:EU:C:2021:63, 67 kohta.

60

(61)  Ks. unionin tuomioistuimen tuomio 26. tammikuuta 2021, Hessischer Rundfunk, yhdistetyt asiat C-422/19 ja C-423/19, ECLI:EU:C:2021:63, 78 kohta.

61

(62)  Ks. lausunnon CON/2017/8 2.4 kohta, lausunnon CON/2017/41 2.1 kohta, lausunnon CON/2020/13 9.2.1 kohta, lausunnon CON/2020/21 2.3 kohta ja lausunnon CON/2021/9 7.2.1 kohta.

62

(63)  Ks. lausunnon CON/2017/8 2.7 kohta.

63

(64)  Ks. unionin tuomioistuimen tuomio 26. tammikuuta 2021, Hessischer Rundfunk, yhdistetyt asiat C-422/19 ja C-423/19, ECLI:EU:C:2021:63, 77 kohta.

64

(65)  Ks. ensimmäisen rahanpesunvastaisen asetuksen 63 artiklan b alakohta.

65

(66)  Ks. ensimmäisen rahanpesunvastaisen asetuksen liite II.

66

(67)  Ks. direktiivin 2005/60/EY 11 artiklan 2 kohdan c alakohta.

67

(68)  Ks. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY täytäntöönpanotoimenpiteistä ”poliittisesti vaikutusvaltaisen henkilön” määritelmä sekä yksinkertaistettuja asiakkaan tuntemismenettelyjä sekä satunnaisesti tai hyvin rajoitetusti harjoitetun rahoitustoiminnan perusteella myönnettyjä poikkeuksia koskevien teknisten perusteiden osalta 1 päivänä elokuuta 2006 komission annetun direktiivin 2006/70/EY (EUVL L 214, 4.8.2006, s. 29) 3 artikla.

68

(69)  Ks. direktiivin (EU) 2015/849 liitteessä II olevan 1 kohdan b alakohta.

69

(70)  Ks. direktiivin (EU) 2018/843 1 artiklan 2 kohdan d alakohta.

70

(71)  Ks. FATF:n suositusten s. 130. Saatavissa FATF:n verkko-osoitteesta https://www.fatf-gafi.org/

71

(72)  Ks. ensimmäisen rahanpesunvastaisen asetuksen 2 artiklan 13 kohta.

72

(73)  Ks. ehdotetun kryptovarojen markkinoita koskevan asetuksen 2 artiklan 3 kohta.

73

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 25.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 210/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 210/26

---

Euron kurssi (1)

24. toukokuuta 2022

(2022/C 210/07)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,0720 |
| JPY | Japanin jeniä | 136,49 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4411 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,85750 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,5013 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0334 |
| ISK | Islannin kruunua | 139,30 |
| NOK | Norjan kruunua | 10,2890 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 24,663 |
| HUF | Unkarin forinttia | 383,33 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,6015 |
| RON | Romanian leuta | 4,9446 |
| TRY | Turkin liiraa | 17,2572 |
| AUD | Australian dollaria | 1,5152 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3714 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,4143 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6656 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,4722 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 353,65 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 16,7814 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,1449 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5285 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 15 711,88 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,7076 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 56,152 |
| RUB | Venäjän ruplaa | |
| THB | Thaimaan bahtia | 36,609 |
| BRL | Brasilian realia | 5,1793 |
| MXN | Meksikon pesoa | 21,2456 |
| INR | Intian rupiaa | 83,1850 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,0720

JPY

Japanin jeniä

136,49

DKK

Tanskan kruunua

7,4411

GBP

Englannin puntaa

0,85750

SEK

Ruotsin kruunua

10,5013

CHF

Sveitsin frangia

1,0334

ISK

Islannin kruunua

139,30

NOK

Norjan kruunua

10,2890

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

24,663

HUF

Unkarin forinttia

383,33

PLN

Puolan zlotya

4,6015

RON

Romanian leuta

4,9446

TRY

Turkin liiraa

17,2572

AUD

Australian dollaria

1,5152

CAD

Kanadan dollaria

1,3714

HKD

Hongkongin dollaria

8,4143

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6656

SGD

Singaporen dollaria

1,4722

KRW

Etelä-Korean wonia

1 353,65

ZAR

Etelä-Afrikan randia

16,7814

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,1449

HRK

Kroatian kunaa

7,5285

IDR

Indonesian rupiaa

15 711,88

MYR

Malesian ringgitiä

4,7076

PHP

Filippiinien pesoa

56,152

RUB

Venäjän ruplaa

THB

Thaimaan bahtia

36,609

BRL

Brasilian realia

5,1793

MXN

Meksikon pesoa

21,2456

INR

Intian rupiaa

83,1850

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

Tilintarkastustuomioistuin

| 25.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 210/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 210/27

---

Erityiskertomus nro 11/2022

”EU:n talousarvion suojaaminen – Mustan listan käyttöä parannettava”

(2022/C 210/08)

Euroopan tilintarkastustuomioistuin on julkaissut Erityiskertomuksen nro 11/2022 ”EU:n talousarvion suojaaminen – Mustan listan käyttöä parannettava”.

Kertomus on luettavissa ja ladattavissa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen internet-sivustolla osoitteessa https://www.eca.europa.eu/fi/Pages/DocItem.aspx?did=61175

---

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

| 25.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 210/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 210/28

---

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kalastuksen lopettamisesta

(2022/C 210/09)

Unionin valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (1) 35 artiklan 3 kohdan mukaisesti on tehty päätös seuraavassa taulukossa määritellyn kalastuksen lopettamisesta:

| Kalastuksen lopettamisen päivämäärä ja kellonaika | 3.5.2022 |
| --- | --- |
| Kesto | 3.5.2022–31.12.2022 |
| Jäsenvaltio | Portugali |
| Kalakanta tai kalakantaryhmä | BFT/AVARCH |
| Laji | Tonnikala (Thunnus Thynnus) |
| Alue | Tietyt saaristot Kreikassa (Jooniansaaret), Espanjassa (Kanariansaaret) ja Portugalissa (Azorit ja Madeira) |
| Kalastusalustyyppi/-tyypit | Perinteistä pienimuotoista kalastusta harjoittavat alukset |
| Viitenumero | 02/TQ109 |

Kalastuksen lopettamisen päivämäärä ja kellonaika

3.5.2022

Kesto

3.5.2022–31.12.2022

Jäsenvaltio

Portugali

Kalakanta tai kalakantaryhmä

BFT/AVARCH

Laji

Tonnikala (Thunnus Thynnus)

Alue

Tietyt saaristot Kreikassa (Jooniansaaret), Espanjassa (Kanariansaaret) ja Portugalissa (Azorit ja Madeira)

Kalastusalustyyppi/-tyypit

Perinteistä pienimuotoista kalastusta harjoittavat alukset

Viitenumero

02/TQ109

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

---

| 25.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 210/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 210/29

---

Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 4 kohdan mukainen komission ilmoitus

Säännöllistä lentoliikennettä koskevat julkisen palvelun velvoitteet

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 210/10)

| Jäsenvaltio | Portugali |
| --- | --- |
| Reitti | Porto Santo – Funchal – Porto Santo |
| Julkisen palvelun velvoitteen voimaantulopäivä | 24. lokakuuta 2022 |
| Osoite, josta julkisen palvelun velvoitteen teksti ja kaikki siihen liittyvät merkitykselliset tiedot ja/tai asiakirjat ovat saatavissa | Kaikki asiakirjat ovat saatavilla osoitteessa http://www.saphety.com
  Lisätietoja:





  Ministry of Infrastructure and Housing |
| Cabinet of the Secretary of State for Infrastructures |
| Av. Barbosa du Bocage, n.o 5 |
| 1049-039 Lisboa |
| PORTUGAL |

Jäsenvaltio

Portugali

Reitti

Porto Santo – Funchal – Porto Santo

Julkisen palvelun velvoitteen voimaantulopäivä

24. lokakuuta 2022

Osoite, josta julkisen palvelun velvoitteen teksti ja kaikki siihen liittyvät merkitykselliset tiedot ja/tai asiakirjat ovat saatavissa

Kaikki asiakirjat ovat saatavilla osoitteessa http://www.saphety.com

Lisätietoja:

Ministry of Infrastructure and Housing

Cabinet of the Secretary of State for Infrastructures

Av. Barbosa du Bocage, n.o 5

1049-039 Lisboa

PORTUGAL

P. +351 210426200

Sähköposti: gabinete.seinf@mih.gov.pt

---

| 25.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 210/30 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 210/30

---

Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 4 kohdan mukainen komission ilmoitus

Säännöllistä lentoliikennettä koskevat julkisen palvelun velvoitteet

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 210/11)

| Jäsenvaltio | Italia |
| --- | --- |
| Reitit | | Pantelleria–Trapani ja päinvastaiseen suuntaan |

Jäsenvaltio

Italia

Reitit

Pantelleria–Trapani ja päinvastaiseen suuntaan

| | Pantelleria–Palermo ja päinvastaiseen suuntaan |
| --- | --- |

Pantelleria–Palermo ja päinvastaiseen suuntaan

| | Pantelleria–Catania ja päinvastaiseen suuntaan |
| --- | --- |

Pantelleria–Catania ja päinvastaiseen suuntaan

| | Lampedusa–Palermo ja päinvastaiseen suuntaan |
| --- | --- |

Lampedusa–Palermo ja päinvastaiseen suuntaan

| | Lampedusa–Catania ja päinvastaiseen suuntaan |
| --- | --- |

Lampedusa–Catania ja päinvastaiseen suuntaan

Julkisen palvelun velvoitteen voimaantulopäivä

1. joulukuuta 2022

Osoite, josta julkisen palvelun velvoitteen teksti ja kaikki siihen liittyvät merkitykselliset tiedot ja/tai asiakirjat ovat saatavissa

Lisätietoja:

| Ministry of Sustainable Infrastructures and Mobility |
| --- |
| Department of Sustainable Mobility |
| Directorate-General for Airports, Air Transport and Satellite Services |
| Via Giuseppe Caraci, 36 |
| 00157 Roma |
| ITALIA |

Ministry of Sustainable Infrastructures and Mobility

Department of Sustainable Mobility

Directorate-General for Airports, Air Transport and Satellite Services

Via Giuseppe Caraci, 36

00157 Roma

ITALIA

P. +39 0644127190

| ENAC |
| --- |
| Air Transport and Licensing Development Department |
| Viale Castro Pretorio, n. 118 |
| 00185 Roma |
| ITALIA |

ENAC

Air Transport and Licensing Development Department

Viale Castro Pretorio, n. 118

00185 Roma

ITALIA

P. +39 0644596515

| Internet: | http://www.mit.gov.it |
| --- | --- |
| | http://www.enac.gov.it |
| Sähköposti: | dg.ta@pec.mit.gov.it |
| | osp@enac.gov.it. |

Internet:

http://www.mit.gov.it

http://www.enac.gov.it

Sähköposti:

dg.ta@pec.mit.gov.it

osp@enac.gov.it.

---

| 25.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 210/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 210/31

---

Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 17 artiklan 5 kohdan mukainen komission ilmoitus

Tarjouspyyntö säännöllisen lentoliikenteen harjoittamisesta julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 210/12)

| Jäsenvaltio | Portugali |
| --- | --- |
| Reitti | Porto Santo – Funchal – Porto Santo |
| Sopimuksen voimassaoloaika | Kolme vuotta toiminnan aloittamisesta |
| Määräaika tarjousten jättämiselle | 62 päivän kuluttua tämän ilmoituksen julkaisemisesta |
| Osoite, jossa tarjouspyynnön teksti ja kaikki julkiseen tarjouskilpailuun ja julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvät merkitykselliset tiedot ja/tai asiakirjat ovat saatavissa | Kaikki asiakirjat ovat saatavilla osoitteessa http://www.saphety.com
  Lisätietoja:





  Ministry of Infrastructure and Housing |
| Cabinet of the Secretary of State for Infrastructures |
| Av. Barbosa du Bocage, n.o 5 |
| 1049-039 Lisboa |
| PORTUGAL |

Jäsenvaltio

Portugali

Reitti

Porto Santo – Funchal – Porto Santo

Sopimuksen voimassaoloaika

Kolme vuotta toiminnan aloittamisesta

Määräaika tarjousten jättämiselle

62 päivän kuluttua tämän ilmoituksen julkaisemisesta

Osoite, jossa tarjouspyynnön teksti ja kaikki julkiseen tarjouskilpailuun ja julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvät merkitykselliset tiedot ja/tai asiakirjat ovat saatavissa

Kaikki asiakirjat ovat saatavilla osoitteessa http://www.saphety.com

Lisätietoja:

Ministry of Infrastructure and Housing

Cabinet of the Secretary of State for Infrastructures

Av. Barbosa du Bocage, n.o 5

1049-039 Lisboa

PORTUGAL

P. +351 210426200

Sähköposti: gabinete.seinf@mih.gov.pt

---

V Ilmoitukset

TUOMIOISTUINKÄSITTELYYN LIITTYVÄT MENETTELYT

EFTAn tuomioistuin

| 25.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 210/32 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 210/32

---

Trygderettenin 26 päivänä tammikuuta 2022 esittämä pyyntö saada EFTAn tuomioistuimelta neuvoa-antava lausunto asiassa A vastaan Arbeids- og velferdsdirektoratet

(Asia E-2/22)

(2022/C 210/13)

Trygderetten (sosiaalivakuutuksen muutoksenhakutuomioistuin) on esittänyt EFTAn tuomioistuimelle 26 päivänä tammikuuta 2022 päivätyllä kirjeellä pyynnön neuvoa-antavan lausunnon saamiseksi asiassa A vastaan Arbeids- og velferdsdirektoratet. Pyyntö saapui tuomioistuimen kirjaamoon 27 päivänä tammikuuta 2022 ja koskee seuraavia kysymyksiä:

| 1) | Sisältyykö siirtymäetuuden (overgangsstønad) kaltainen etuus – ks. Norjan sosiaaliturvalain 15-5 §:n ensimmäinen momentti luettuna yhdessä toisen momentin ensimmäisen virkkeen kanssa – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 883/2004 (1) aineelliseen soveltamisalaan asetuksen seuraavien säännösten nojalla:






  a. | 3 artiklan 1 kohta ja erityisesti sen j alakohta tai |
| --- | --- | --- |

1)

Sisältyykö siirtymäetuuden (overgangsstønad) kaltainen etuus – ks. Norjan sosiaaliturvalain 15-5 §:n ensimmäinen momentti luettuna yhdessä toisen momentin ensimmäisen virkkeen kanssa – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 883/2004 (1) aineelliseen soveltamisalaan asetuksen seuraavien säännösten nojalla:

a.

3 artiklan 1 kohta ja erityisesti sen j alakohta tai

| b. | 3 artiklan 3 kohta luettuna yhdessä 70 artiklan kanssa? |
| --- | --- |

b.

3 artiklan 3 kohta luettuna yhdessä 70 artiklan kanssa?

| 2) | Onko kysymyksen 1 arvioinnin kannalta merkitystä sillä, että ansiotyön tekeminen on edellytyksenä etuuden säilymiselle siinä vaiheessa, kun etuuden saajan nuorin lapsi täyttää vuoden (ks. Norjan sosiaaliturvalain 15-6 §)? |
| --- | --- |

2)

Onko kysymyksen 1 arvioinnin kannalta merkitystä sillä, että ansiotyön tekeminen on edellytyksenä etuuden säilymiselle siinä vaiheessa, kun etuuden saajan nuorin lapsi täyttää vuoden (ks. Norjan sosiaaliturvalain 15-6 §)?

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 883/2004 annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta (EUVL L 166, 30.4.2004, s. 1).

---

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 25.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 210/33 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 210/33

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.10438 – MOL / OMV SLOVENIJA)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 210/14)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | MOL Hungarian Oil and Gas Plc. (MOL, Unkari), yrityksen MOL Group emoyhtiö |
| --- | --- |

—

MOL Hungarian Oil and Gas Plc. (MOL, Unkari), yrityksen MOL Group emoyhtiö

| — | OMV Slovenija, trgovina z nafto in naftnimi derivati, d.o.o. (OMV Slovenija, Slovenia). |
| --- | --- |

—

OMV Slovenija, trgovina z nafto in naftnimi derivati, d.o.o. (OMV Slovenija, Slovenia).

MOL hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan yrityksessä OMV Slovenija.

Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

| — | MOL Group on vertikaalisesti integroitunut öljy- ja kaasuliiketoiminnan monialayritys, jonka päätoimintoja ovat: i) raakaöljyn etsintä, tuotanto ja jalostus, ii) jalostettujen öljytuotteiden jakelu sekä tukku- että vähittäistasolla, iii) petrokemian tuotteiden tuotanto ja myynti, iv) maakaasun etsintä ja tuotanto ja v) maakaasun siirto Unkarissa. MOL Groupin päätoimipaikka on Budapestissa ja se toimii yli 30 maassa ja työllistää noin 25 000 ihmistä eri puolilla maailmaa. |
| --- | --- |

—

MOL Group on vertikaalisesti integroitunut öljy- ja kaasuliiketoiminnan monialayritys, jonka päätoimintoja ovat: i) raakaöljyn etsintä, tuotanto ja jalostus, ii) jalostettujen öljytuotteiden jakelu sekä tukku- että vähittäistasolla, iii) petrokemian tuotteiden tuotanto ja myynti, iv) maakaasun etsintä ja tuotanto ja v) maakaasun siirto Unkarissa. MOL Groupin päätoimipaikka on Budapestissa ja se toimii yli 30 maassa ja työllistää noin 25 000 ihmistä eri puolilla maailmaa.

| — | OMV Slovenija on slovenialainen osakeyhtiö, joka on yrityksen OMV Group yksinomaisessa määräysvallassa. OMV Group on itävaltalainen integroitu öljy-, kaasu- ja kemikaaliyhtiö, joka toimii maailmanlaajuisesti. OMV Slovenijan päätoimintona on moottoripolttoaineen vähittäismyynti sen 119 huoltoaseman verkoston kautta. Huoltoasemia ylläpitävät joko OMV tai sen kumppanivuokralaiset. |
| --- | --- |

—

OMV Slovenija on slovenialainen osakeyhtiö, joka on yrityksen OMV Group yksinomaisessa määräysvallassa. OMV Group on itävaltalainen integroitu öljy-, kaasu- ja kemikaaliyhtiö, joka toimii maailmanlaajuisesti. OMV Slovenijan päätoimintona on moottoripolttoaineen vähittäismyynti sen 119 huoltoaseman verkoston kautta. Huoltoasemia ylläpitävät joko OMV tai sen kumppanivuokralaiset.

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10438 – MOL / OMV SLOVENIJA

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

---

| 25.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 210/35 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 210/35

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.10739 – FORD OTOSAN / FORD ROMANIA)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 210/15)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Ford Otomotiv Sanayi A.Ş. (Ford Otosan, Turkki) |
| --- | --- |

—

Ford Otomotiv Sanayi A.Ş. (Ford Otosan, Turkki)

| — | Ford Romania S.A. (Ford Romania, Romania). |
| --- | --- |

—

Ford Romania S.A. (Ford Romania, Romania).

Ford Otosan hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan yrityksessä Ford Romania.

Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

| — | Ford Otosan on Turkkiin sijoittautunut autonvalmistaja ja autojen jakelija, joka on yhtä lailla Ford Motor Companyn ja Koç Holdingin omistuksessa. |
| --- | --- |

—

Ford Otosan on Turkkiin sijoittautunut autonvalmistaja ja autojen jakelija, joka on yhtä lailla Ford Motor Companyn ja Koç Holdingin omistuksessa.

| — | Ford Romania pitää sulkemisen yhteydessä hallussaan ainoastaan Craiovassa Romaniassa sijaitsevaa kokoonpanotehdasta ja autonvalmistuslaitosta ja harjoittaa niissä toimintaa. |
| --- | --- |

—

Ford Romania pitää sulkemisen yhteydessä hallussaan ainoastaan Craiovassa Romaniassa sijaitsevaa kokoonpanotehdasta ja autonvalmistuslaitosta ja harjoittaa niissä toimintaa.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10739 – FORD OTOSAN / FORD ROMANIA

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 25.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 210/36 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 210/36

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.10709 – PARTNERS GROUP / FORTERRO)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 210/16)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Partners Group AG (Partners Group, Sveitsi) |
| --- | --- |

—

Partners Group AG (Partners Group, Sveitsi)

| — | Jeeves Information Systems AB (Forterro, Ruotsi). |
| --- | --- |

—

Jeeves Information Systems AB (Forterro, Ruotsi).

Partners Group hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan yrityksessä Forterro.

Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

| — | Partners Group: Partners Group tarjoaa kansainvälisille institutionaalisille sijoittajille, jotka hakevat suoraa pääsyä yksityisille sijoitusmarkkinoille, laajan valikoiman sijoittajien tarpeisiin räätälöityjä sijoitusrahastoja ja sijoitussalkkuja. |
| --- | --- |

—

Partners Group: Partners Group tarjoaa kansainvälisille institutionaalisille sijoittajille, jotka hakevat suoraa pääsyä yksityisille sijoitusmarkkinoille, laajan valikoiman sijoittajien tarpeisiin räätälöityjä sijoitusrahastoja ja sijoitussalkkuja.

| — | Forterro: Yritysohjelmistojen ja tietoteknisten ratkaisujen tarjonta painopisteenä yritysten resurssisuunnittelun ohjelmistoratkaisut keskisuurille (mid-market) valmistus- ja tuotantoyrityksille. |
| --- | --- |

—

Forterro: Yritysohjelmistojen ja tietoteknisten ratkaisujen tarjonta painopisteenä yritysten resurssisuunnittelun ohjelmistoratkaisut keskisuurille (mid-market) valmistus- ja tuotantoyrityksille.

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10709 – PARTNERS GROUP / FORTERRO

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

---

| 25.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 210/37 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 210/37

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.10724 – ITOCHU / UNDER ARMOUR / DOME)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 210/17)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | ITOCHU Corporation (Itochu, Japani) |
| --- | --- |

—

ITOCHU Corporation (Itochu, Japani)

| — | Under Armour Europe (Under Armour, Alankomaat), joka on Under Armour Inc:n (Under Armour Inc, Yhdysvallat) 100-prosenttisesti omistama tytäryhtiö |
| --- | --- |

—

Under Armour Europe (Under Armour, Alankomaat), joka on Under Armour Inc:n (Under Armour Inc, Yhdysvallat) 100-prosenttisesti omistama tytäryhtiö

| — | Dome Corporation (Dome, Japani). |
| --- | --- |

—

Dome Corporation (Dome, Japani).

Itochu ja Under Armour hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan yrityksessä Dome.

Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

| — | Itochu: julkisesti noteerattu yhtiö, joka toimii monilla eri teollisuudenaloilla, muun muassa tekstiiliteollisuudessa. |
| --- | --- |

—

Itochu: julkisesti noteerattu yhtiö, joka toimii monilla eri teollisuudenaloilla, muun muassa tekstiiliteollisuudessa.

| — | Under Armour: julkisesti noteerattu yhtiö, joka kehittää, markkinoi ja jakelee vaatteita (urheilu- ja vapaa-ajanvaatteita), jalkineita ja urheiluun liittyviä asusteita. |
| --- | --- |

—

Under Armour: julkisesti noteerattu yhtiö, joka kehittää, markkinoi ja jakelee vaatteita (urheilu- ja vapaa-ajanvaatteita), jalkineita ja urheiluun liittyviä asusteita.

| — | Dome: osakeyhtiö, joka myy (vähittäismyyjänä), jakelee ja markkinoi urheiluvaatteita ja -jalkineita Under Armourin tuotemerkillä Japanissa. |
| --- | --- |

—

Dome: osakeyhtiö, joka myy (vähittäismyyjänä), jakelee ja markkinoi urheiluvaatteita ja -jalkineita Under Armourin tuotemerkillä Japanissa.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (2) nojalla.

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10724 – ITOCHU / UNDER ARMOUR / DOME

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| Euroopan komissio |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Euroopan komissio

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

Oikaisuja

| 25.5.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 210/39 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 210/39

---

Oikaisu komission tiedotteeseen tämänhetkisistä valtiontuen takaisinperintäkoroista sekä viite- ja diskonttokoroista 1. toukokuuta 2022 lähtien

(Julkaistu komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 10 artiklan mukaisesti)

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 192, 11. toukokuuta 2022
  )

(2022/C 210/18)

Kansilehdellä ja sivun 91 otsikossa:

on:

”Komission tiedote tämänhetkisistä valtiontuen takaisinperintäkoroista sekä viite- ja diskonttokoroista 1. toukokuuta 2022 lähtien”

pitää olla:

”Komission tiedote tämänhetkisistä valtiontuen takaisinperintäkoroista sekä viite- ja diskonttokoroista 1. kesäkuuta 2022 lähtien”

---